# Euroopan unionin C 16E/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.CE2010.016.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 16E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta22. tammikuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.CE2010.016.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 16E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta22. tammikuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 18. marraskuuta 2008 |
| 2010/C 016E/01 | Luotonantoa koskevan kuluttajavalistuksen ja -tiedotuksen parantaminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 kuluttajansuojasta: luotonantoa koskevan kuluttajavalistuksen ja -tiedotuksen parantaminen (2007/2288(INI)) | 1 |
| 2010/C 016E/02 | Kuluttajamarkkinoiden tulostauluEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 kuluttajamarkkinoiden tulostaulusta (2008/2057(INI)) | 5 |
| 2010/C 016E/03 | EMU@10: saavutukset ja haasteet talous- ja rahaliiton kymmenen ensimmäisen vuoden jälkeenEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 EMU@10: saavutukset ja haasteet talous- ja rahaliiton kymmenen ensimmäisen vuoden jälkeen (2008/2156(INI)) | 8 |
| 2010/C 016E/04 | Suositukset miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisestaEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 suosituksista komissiolle miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta (2008/2012(INI)) | 21 |
| LIITEPYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SUOSITUKSET | 24 |
| 2010/C 016E/05 | Kestävää sähköntuotantoa fossiilisista polttoaineista: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 fossiilisiin polttoaineisiin perustuvasta kestävästä sähköntuotannosta: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminen (2008/2140(INI)) | 28 |
| | Torstai 20. marraskuuta 2008 |
| 2010/C 016E/06 | Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomus kantelua 1487/2005/GG koskevan Euroopan unionin neuvostolle annetun suositusluonnoksen johdostaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksesta kantelua 1487/2005/GG koskevan Euroopan unionin neuvostolle annetun suositusluonnoksen johdosta (2008/2072(INI)) | 33 |
| 2010/C 016E/07 | Sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien tulevaisuus: niiden rahoitus ja pyrkimys yksilöllistämiseenEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien tulevaisuudesta: niiden rahoitus ja suuntaus kohti yksilöllistämistä (2007/2290(INI)) | 35 |
| 2010/C 016E/08 | EU ja matkustajarekisteritiedotEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston puitepäätökseksi matkustajarekisterin käytöstä lainvalvontatarkoituksiin | 44 |
| 2010/C 016E/09 | Järjestely rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseilleEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille | 49 |
| 2010/C 016E/10 | EU:n reagointi Kongon demokraattisen tasavallan itäosan pahenevaan tilanteeseenEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 EU:n reagoinnista Kongon demokraattisen tasavallan itäosan pahenevaan tilanteeseen | 51 |
| 2010/C 016E/11 | Eurooppalainen avaruuspolitiikka: kuinka tehdä avaruudesta maanläheinen asiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 eurooppalaisesta avaruuspolitiikasta: kuinka tehdä avaruudesta maanläheinen asia | 57 |
| 2010/C 016E/12 | RypäleaseetEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 rypäleammuksia koskevasta yleissopimuksesta | 61 |
| 2010/C 016E/13 | HIV/aids: seulonta ja varhainen hoitoEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 hi-viruksesta/aidsista: varhainen toteaminen ja varhainen hoito | 62 |
| 2010/C 016E/14 | Mehiläishoidon tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 mehiläishoitoalan tilanteesta | 65 |
| 2010/C 016E/15 | Jäsenvaltioissa suoritettaville ympäristötarkastuksille asetettavia vähimmäis-vaatimuksia koskevan suosituksen 2001/331/EY uudelleentarkasteluEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista annetun suosituksen 2001/331/EY uudelleentarkastelusta | 67 |
| 2010/C 016E/16 | SomaliaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 Somaliasta | 68 |
| 2010/C 016E/17 | Kuolemanrangaistus NigeriassaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 kuolemanrangaistuksesta Nigeriassa | 71 |
| 2010/C 016E/18 | al-Kurdin perheen tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 al-Kurdin perheen tapauksesta | 73 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 18. marraskuuta 2008

2010/C 016E/01

Luotonantoa koskevan kuluttajavalistuksen ja -tiedotuksen parantaminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 kuluttajansuojasta: luotonantoa koskevan kuluttajavalistuksen ja -tiedotuksen parantaminen (2007/2288(INI))

1

2010/C 016E/02

Kuluttajamarkkinoiden tulostauluEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 kuluttajamarkkinoiden tulostaulusta (2008/2057(INI))

5

2010/C 016E/03

EMU@10: saavutukset ja haasteet talous- ja rahaliiton kymmenen ensimmäisen vuoden jälkeenEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 EMU@10: saavutukset ja haasteet talous- ja rahaliiton kymmenen ensimmäisen vuoden jälkeen (2008/2156(INI))

8

2010/C 016E/04

Suositukset miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisestaEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 suosituksista komissiolle miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta (2008/2012(INI))

21

LIITEPYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SUOSITUKSET

24

2010/C 016E/05

Kestävää sähköntuotantoa fossiilisista polttoaineista: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 fossiilisiin polttoaineisiin perustuvasta kestävästä sähköntuotannosta: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminen (2008/2140(INI))

28

Torstai 20. marraskuuta 2008

2010/C 016E/06

Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomus kantelua 1487/2005/GG koskevan Euroopan unionin neuvostolle annetun suositusluonnoksen johdostaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksesta kantelua 1487/2005/GG koskevan Euroopan unionin neuvostolle annetun suositusluonnoksen johdosta (2008/2072(INI))

33

2010/C 016E/07

Sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien tulevaisuus: niiden rahoitus ja pyrkimys yksilöllistämiseenEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien tulevaisuudesta: niiden rahoitus ja suuntaus kohti yksilöllistämistä (2007/2290(INI))

35

2010/C 016E/08

EU ja matkustajarekisteritiedotEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston puitepäätökseksi matkustajarekisterin käytöstä lainvalvontatarkoituksiin

44

2010/C 016E/09

Järjestely rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseilleEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille

49

2010/C 016E/10

EU:n reagointi Kongon demokraattisen tasavallan itäosan pahenevaan tilanteeseenEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 EU:n reagoinnista Kongon demokraattisen tasavallan itäosan pahenevaan tilanteeseen

51

2010/C 016E/11

Eurooppalainen avaruuspolitiikka: kuinka tehdä avaruudesta maanläheinen asiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 eurooppalaisesta avaruuspolitiikasta: kuinka tehdä avaruudesta maanläheinen asia

57

2010/C 016E/12

RypäleaseetEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 rypäleammuksia koskevasta yleissopimuksesta

61

2010/C 016E/13

HIV/aids: seulonta ja varhainen hoitoEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 hi-viruksesta/aidsista: varhainen toteaminen ja varhainen hoito

62

2010/C 016E/14

Mehiläishoidon tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 mehiläishoitoalan tilanteesta

65

2010/C 016E/15

Jäsenvaltioissa suoritettaville ympäristötarkastuksille asetettavia vähimmäis-vaatimuksia koskevan suosituksen 2001/331/EY uudelleentarkasteluEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista annetun suosituksen 2001/331/EY uudelleentarkastelusta

67

2010/C 016E/16

SomaliaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 Somaliasta

68

2010/C 016E/17

Kuolemanrangaistus NigeriassaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 kuolemanrangaistuksesta Nigeriassa

71

2010/C 016E/18

al-Kurdin perheen tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 al-Kurdin perheen tapauksesta

73

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 18. marraskuuta 2008 |
| 2010/C 016E/19 | Frank Vanhecken parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 18. marraskuuta 2008 Frank Vanhecken parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2008/2092(IMM)) | 76 |
| 2010/C 016E/20 | Massimo D'Aleman parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 18. marraskuuta 2008 Massimo D’Aleman parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2008/2298(IMM)) | 77 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 18. marraskuuta 2008

2010/C 016E/19

Frank Vanhecken parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 18. marraskuuta 2008 Frank Vanhecken parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2008/2092(IMM))

76

2010/C 016E/20

Massimo D'Aleman parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 18. marraskuuta 2008 Massimo D’Aleman parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2008/2298(IMM))

77

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 18. marraskuuta 2008 |
| 2010/C 016E/21 | EY:n ja Kazakstanin kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekeminen Bulgarian ja Romanian EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston ja komission päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kazakstanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (KOM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS)) | 78 |
| 2010/C 016E/22 | Yhteisyrityksen perustaminen uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisesta (KOM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS)) | 79 |
| 2010/C 016E/23 | Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen lakisääteiset merkinnät (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen lakisääteisistä merkinnöistä (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD)) | 79 |
| 2010/C 016E/24 | Yhdenmiehen rajavastuuyhtiöt (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD)) | 80 |
| 2010/C 016E/25 | Pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden kuljettajan istuin (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden kuljettajan istuimesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD)) | 81 |
| 2010/C 016E/26 | Takuurahaston perustaminen ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (kodifioitu toisinto) *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS)) | 82 |
| 2010/C 016E/27 | Tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa siviili- ja kauppaoikeuden alalla koskeva yleissopimus ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa siviili- ja kauppaoikeuden alalla koskevan yleissopimuksen tekemisestä (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC)) | 82 |
| 2010/C 016E/28 | Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä yhteisössä *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta komissiolle siirretyn toimivallan osalta (KOM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD)) | 83 |
| 2010/C 016E/29 | Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI)) | 84 |
| LIITEEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS EUROOPAN GLOBALISAATIORAHASTON VAROJEN KÄYTTÖÖNOTOSTA TALOUSARVIOTA KOSKEVASTA KURINALAISUUDESTA JA MOITTEETTOMASTA VARAINHOIDOSTA 17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 2006 TEHDYN EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION VÄLISEN TOIMIELINTEN SOPIMUKSEN 28 KOHDAN MUKAISESTI | 85 |
| 2010/C 016E/30 | Valmisteveroa koskeva yleinen järjestelmä *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi valmisteveroa koskevasta yleisestä järjestelmästä (KOM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS)) | 86 |
| 2010/C 016E/31 | Kouluhedelmäjärjestelmä *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1290/2005 sekä maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) muuttamisesta kouluhedelmäjärjestelmän käyttöönottamiseksi (KOM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS)) | 103 |
| | Keskiviikko 19. marraskuuta 2008 |
| 2010/C 016E/32 | Kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevat yhteisön tilastot *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD)) | 111 |
| 2010/C 016E/33 | Tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteet *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivien 68/151/ETY ja 89/666/ETY muuttamisesta tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteiden osalta (KOM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD)) | 112 |
| P6_TC1-COD(2008)0083Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/.../EY antamiseksi neuvoston direktiivien 68/151/ETY, 77/91/ETY ja 89/666/ETY muuttamisesta tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteiden osalta | 112 |
| 2010/C 016E/34 | Euroopan tilastot *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tilastoista (KOM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2007)0220Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta | 117 |
| 2010/C 016E/35 | Viljelijöille YMP:n mukaisesti maksettavien tukien järjestelmät *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi viljelijöille yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti maksettavien suorien tukien järjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä (KOM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS)) | 117 |
| 2010/C 016E/36 | Yhteisen maatalouspolitiikan muuttaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan muuttamisesta asetuksia (EY) N:o 320/2006, (EY) N:o 1234/2007, (EY) N:o 3/2008 ja (EY) N:o [...]/2008 muuttamalla (KOM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS)) | 173 |
| 2010/C 016E/37 | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta annettu tuki *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta (KOM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS)) | 189 |
| 2010/C 016E/38 | Maaseudun kehittämistä koskevat yhteisön strategiset suuntaviivat (ohjelmakausi 2007–2013) *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista (ohjelmakausi 2007–2013) tehdyn päätöksen 2006/144/EY muuttamisesta (KOM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS)) | 199 |
| | Torstai 20. marraskuuta 2008 |
| 2010/C 016E/39 | Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttaminen *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta (KOM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD)) | 201 |
| P6_TC1-COD(2006)0084Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta | 201 |
| 2010/C 016E/40 | Lisätalousarvio nro 8/2008Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 8/2008 varainhoitovuodeksi 2008 — Pääluokka VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD)) | 223 |
| 2010/C 016E/41 | Kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytykset korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten (KOM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS)) | 224 |
| 2010/C 016E/42 | Oleskelua ja työskentelyä koskeva yhden hakemuksen menettely *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista (KOM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS)) | 240 |
| 2010/C 016E/43 | Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn muuttaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) muuttamisesta (KOM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS)) | 251 |
| 2010/C 016E/44 | Järjestely rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille annetun asetuksen (EY) N:o 332/2002 muuttamisesta (KOM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS)) | 252 |

III   Valmistavat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 18. marraskuuta 2008

2010/C 016E/21

EY:n ja Kazakstanin kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekeminen Bulgarian ja Romanian EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston ja komission päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kazakstanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (KOM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS))

78

2010/C 016E/22

Yhteisyrityksen perustaminen uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisesta (KOM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS))

79

2010/C 016E/23

Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen lakisääteiset merkinnät (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen lakisääteisistä merkinnöistä (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD))

79

2010/C 016E/24

Yhdenmiehen rajavastuuyhtiöt (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD))

80

2010/C 016E/25

Pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden kuljettajan istuin (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden kuljettajan istuimesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD))

81

2010/C 016E/26

Takuurahaston perustaminen ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (kodifioitu toisinto) *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS))

82

2010/C 016E/27

Tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa siviili- ja kauppaoikeuden alalla koskeva yleissopimus ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa siviili- ja kauppaoikeuden alalla koskevan yleissopimuksen tekemisestä (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC))

82

2010/C 016E/28

Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä yhteisössä *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta komissiolle siirretyn toimivallan osalta (KOM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD))

83

2010/C 016E/29

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI))

84

LIITEEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS EUROOPAN GLOBALISAATIORAHASTON VAROJEN KÄYTTÖÖNOTOSTA TALOUSARVIOTA KOSKEVASTA KURINALAISUUDESTA JA MOITTEETTOMASTA VARAINHOIDOSTA 17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 2006 TEHDYN EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION VÄLISEN TOIMIELINTEN SOPIMUKSEN 28 KOHDAN MUKAISESTI

85

2010/C 016E/30

Valmisteveroa koskeva yleinen järjestelmä *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi valmisteveroa koskevasta yleisestä järjestelmästä (KOM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS))

86

2010/C 016E/31

Kouluhedelmäjärjestelmä *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1290/2005 sekä maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) muuttamisesta kouluhedelmäjärjestelmän käyttöönottamiseksi (KOM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS))

103

Keskiviikko 19. marraskuuta 2008

2010/C 016E/32

Kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevat yhteisön tilastot *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD))

111

2010/C 016E/33

Tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteet *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivien 68/151/ETY ja 89/666/ETY muuttamisesta tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteiden osalta (KOM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD))

112

P6_TC1-COD(2008)0083Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/.../EY antamiseksi neuvoston direktiivien 68/151/ETY, 77/91/ETY ja 89/666/ETY muuttamisesta tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteiden osalta

2008/.../EY antamiseksi

112

2010/C 016E/34

Euroopan tilastot *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tilastoista (KOM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD))

116

P6_TC1-COD(2007)0220Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta

117

2010/C 016E/35

Viljelijöille YMP:n mukaisesti maksettavien tukien järjestelmät *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi viljelijöille yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti maksettavien suorien tukien järjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä (KOM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS))

117

2010/C 016E/36

Yhteisen maatalouspolitiikan muuttaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan muuttamisesta asetuksia (EY) N:o 320/2006, (EY) N:o 1234/2007, (EY) N:o 3/2008 ja (EY) N:o [...]/2008 muuttamalla (KOM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS))

173

2010/C 016E/37

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta annettu tuki *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta (KOM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS))

189

2010/C 016E/38

Maaseudun kehittämistä koskevat yhteisön strategiset suuntaviivat (ohjelmakausi 2007–2013) *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista (ohjelmakausi 2007–2013) tehdyn päätöksen 2006/144/EY muuttamisesta (KOM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS))

199

Torstai 20. marraskuuta 2008

2010/C 016E/39

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttaminen *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta (KOM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD))

201

P6_TC1-COD(2006)0084Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta

201

2010/C 016E/40

Lisätalousarvio nro 8/2008Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 8/2008 varainhoitovuodeksi 2008 — Pääluokka VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD))

223

2010/C 016E/41

Kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytykset korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten (KOM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS))

224

2010/C 016E/42

Oleskelua ja työskentelyä koskeva yhden hakemuksen menettely *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista (KOM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS))

240

2010/C 016E/43

Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn muuttaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) muuttamisesta (KOM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS))

251

2010/C 016E/44

Järjestely rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille annetun asetuksen (EY) N:o 332/2002 muuttamisesta (KOM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS))

252

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 18. marraskuuta 2008

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/1

---

Luotonantoa koskevan kuluttajavalistuksen ja -tiedotuksen parantaminen

P6_TA(2008)0539

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 kuluttajansuojasta: luotonantoa koskevan kuluttajavalistuksen ja -tiedotuksen parantaminen (2007/2288(INI))

(2010/C 16 E/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission 18. joulukuuta 2007 päivätyn tiedonannon ”Talousvalistus” (KOM(2007)0808), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. joulukuuta 2007 päivätyn tiedonannon ”Talousvalistus” (KOM(2007)0808),

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan vähittäisrahoituspalveluista yhtenäismarkkinoilla (KOM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan vähittäisrahoituspalveluista yhtenäismarkkinoilla (KOM(2007)0226),

| — | ottaa huomioon toisessa käsittelyssä 16. tammikuuta 2008 vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi kulutusluottosopimuksista ja neuvoston direktiivin 87/102/ETY kumoamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toisessa käsittelyssä 16. tammikuuta 2008 vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi kulutusluottosopimuksista ja neuvoston direktiivin 87/102/ETY kumoamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman rahoituspalvelu-politiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman rahoituspalvelu-politiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0393/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0393/2008),

| A. | ottaa huomioon, että rahoitusmarkkinat ovat nopeasti kehittyviä, erittäin dynaamisia ja alati mutkikkaampia, kun taas toisaalta yhteiskunnallisten ja elämäntapojen muutosten johdosta omaa taloutta on hoidettava huolellisesti ja tarkistettava säännöllisesti taloudenhoidon mukauttamiseksi työ- ja perhe-elämän muutoksiin, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että rahoitusmarkkinat ovat nopeasti kehittyviä, erittäin dynaamisia ja alati mutkikkaampia, kun taas toisaalta yhteiskunnallisten ja elämäntapojen muutosten johdosta omaa taloutta on hoidettava huolellisesti ja tarkistettava säännöllisesti taloudenhoidon mukauttamiseksi työ- ja perhe-elämän muutoksiin,

| B. | ottaa huomioon, että kuluttajien talouslukutaidon parantamisen olisi oltava sekä jäsenvaltioiden että Euroopan päättäjien ensisijainen tavoite, sillä se on yksittäisten kansalaisten lisäksi hyödyksi myös yhteiskunnalle ja taloudelle muun muassa velkaongelmien vähentymisen, säästöjen lisääntymisen, kilpailun lisääntymisen, vakuutustuotteiden asianmukaisen käytön ja riittävän eläketurvan järjestämisen muodossa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kuluttajien talouslukutaidon parantamisen olisi oltava sekä jäsenvaltioiden että Euroopan päättäjien ensisijainen tavoite, sillä se on yksittäisten kansalaisten lisäksi hyödyksi myös yhteiskunnalle ja taloudelle muun muassa velkaongelmien vähentymisen, säästöjen lisääntymisen, kilpailun lisääntymisen, vakuutustuotteiden asianmukaisen käytön ja riittävän eläketurvan järjestämisen muodossa,

| C. | ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan kuluttajat yliarvioivat usein tietämyksensä rahoituspalveluista, ja heille on tiedotettava siitä, että heidän talouslukutaitonsa ei ole niin hyvä kuin he luulevat, sekä tämän seurauksista, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan kuluttajat yliarvioivat usein tietämyksensä rahoituspalveluista, ja heille on tiedotettava siitä, että heidän talouslukutaitonsa ei ole niin hyvä kuin he luulevat, sekä tämän seurauksista,

| D. | ottaa huomioon, että kohdennetut ja tarvittaessa mahdollisimman yksilölliset korkealaatuiset talousvalistusohjelmat voivat parantaa osaltaan talouslukutaitoa sekä auttaa kuluttajia tekemään perusteltuja valintoja, ja tehostaa siten rahoitusmarkkinoiden toimivuutta, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kohdennetut ja tarvittaessa mahdollisimman yksilölliset korkealaatuiset talousvalistusohjelmat voivat parantaa osaltaan talouslukutaitoa sekä auttaa kuluttajia tekemään perusteltuja valintoja, ja tehostaa siten rahoitusmarkkinoiden toimivuutta,

| E. | ottaa huomioon, että rajat ylittävien rahoituspalvelujen merkitys kasvaa jatkuvasti ja että komission olisi ryhdyttävä toimiin EU:n tasolla talousvalistusta koskevan rajat ylittävän ja tarvittaessa vertailukelpoisen tiedon edistämiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että rajat ylittävien rahoituspalvelujen merkitys kasvaa jatkuvasti ja että komission olisi ryhdyttävä toimiin EU:n tasolla talousvalistusta koskevan rajat ylittävän ja tarvittaessa vertailukelpoisen tiedon edistämiseksi,

| F. | ottaa huomioon, että heikossa asemassa olevien kuluttajien ja myös sellaisten nuorten kuluttajien, jotka ovat elämänmittaisiin talousnäkymiinsä vaikuttavien päätösten edessä, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että heikossa asemassa olevien kuluttajien ja myös sellaisten nuorten kuluttajien, jotka ovat elämänmittaisiin talousnäkymiinsä vaikuttavien päätösten edessä, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota,

| G. | ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan niiden henkilöiden talouslukutaito on muita parempi, jotka ovat oppineet oman talouden hoitoa koskevat perustiedot varhaisessa iässä; ottaa huomioon, että talousvalistus liittyy tiiviisti perustaitojen opetukseen (laskeminen ja lukeminen); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan niiden henkilöiden talouslukutaito on muita parempi, jotka ovat oppineet oman talouden hoitoa koskevat perustiedot varhaisessa iässä; ottaa huomioon, että talousvalistus liittyy tiiviisti perustaitojen opetukseen (laskeminen ja lukeminen);

1.   suhtautuu myönteisesti komission kuluttajien talousvalistuksen alalla tekemiin aloitteisiin ja etenkin hiljattain perustettuun talousvalistuksen asiantuntijaryhmään sekä komission aikomukseen julkaista verkkotietokanta talousvalistusohjelmista ja -tutkimuksesta EU:ssa; katsoo, että tällä asiantuntijaryhmällä olisi oltava selkeät vastuualueet ja valtuudet; ehdottaa, että asiantuntijaryhmää pyydetään pureutumaan erityisesti EU:n talousvalistuksen ja rajat ylittävien rahoituspalvelujen lisäarvoon ja parhaisiin käytäntöihin;

2.   korostaa, että kuluttajien luottoja ja rahoitusta koskevan tiedotuksen ja tietoisuuden parantamisen tavoitteena on lisätä kuluttajien tietämystä taloudellisista ja rahoituksellisista realiteeteista, jotta nämä ymmärtävät taloudellisia sitoumuksia ja välttävät tarpeettomia riskejä, ylivelkaantumista ja taloudellista syrjäytymistä; katsoo, että koulutus- ja tiedotustoimien avulla kuluttajien olisi voitava arvioida itsenäisesti oman harkintansa pohjalta rahoitustuotteita, joita heille tarjotaan tai joiden käyttämistä he suunnittelevat;

3.   toteaa, että subprime-lainojen (korkean riskin asuntoluotot) aiheuttama kriisi on osoitus lainanottajien puutteellisen tiedottamisen vaaroista, mutta myös tämän tiedon ja ymmärryksen puutteen johtamisesta siihen, että kuluttajat eivät ole riittävästi huolissaan maksukyvyttömyys- ja ylivelkaantumisriskeistään;

4.   tähdentää, että kuluttajat, joille on annettu enemmän vaikutusmahdollisuuksia ja opetusta, auttavat kilpailun, laadun ja innovaation edistämistä pankki- ja rahoituspalvelujen alalla, ja muistuttaa, että koulutetut ja varmat sijoittajat voivat tarjota lisälikviditeettiä pääomamarkkinoille sijoituksiin ja kasvuun;

5.   korostaa, että on tärkeää määritellä yhdessä talouslukutaidon taso jäsenvaltioissa sekä lisäarvo, jonka EU voi tarjota, sekä erityisten yhteiskunnallisten kohderyhmien koulutustarpeet eri perusteiden, kuten iän tai tulo- ja koulutustason mukaan;

6.   tunnustaa yksityisten hankkeiden, rahoituspalvelualan ja kuluttajajärjestöjen roolin sekä yhteisössä että jäsenvaltioissa kohderyhmien talousvalistukseen liittyvien erityistarpeiden määrittelyssä, nykyisten koulutusohjelmien heikkouksien ja puutteiden yksilöimisessä sekä taloudellisen tiedon antamisessa kuluttajille mukaan lukien Internet-pohjaisten taloussuunnittelun välineiden, tiedotusvälineiden ja valistuskampanjoiden jne. kautta;

7.   katsoo, että talousvalistusohjelmat ovat tehokkaimpia, jos ne räätälöidään vastaamaan eri kohderyhmien tarpeita ja jos ne ovat tarvittaessa yksilöllisiä; katsoo lisäksi, että kaikkien talousvalistusohjelmien olisi osaltaan parannettava kunkin yksilön taloudellisten mahdollisuuksien tietoista ja realistista hallintaa; olisi pohdittava sellaisten ohjelmien kehittämistä, jotka parantavat aikuisten taloudenhoitovalmiuksia;

8.   kehottaa komissiota kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa EU:n tasolla oman talouden hallinnan peruskoulutusohjelmia, jotka perustuvat yhteisiin sääntöihin ja periaatteisiin, jotka voidaan mukauttaa kaikkien jäsenvaltioiden tarpeisiin niissä sovellettaviksi ja joilla määritellään viitearvoja ja edistetään parhaiden käytäntöjen vaihtamista;

9.   korostaa, että talousvalistus voi täydentää mutta se ei voi korvata yhtenäisiä kuluttajansuojasäännöksiä rahoituspalvelulainsäädännössä eikä rahoituslaitosten sääntelyä ja tiukkaa valvontaa;

10.   tunnustaa yksityisen sektorin ja etenkin rahoituslaitosten tärkeän roolin rahoituspalveluja koskevan tiedon antamisessa kuluttajille; korostaa kuitenkin, että talousvalistusta on tarjottava kuluttajan etujen mukaisesti oikeudenmukaisella, puolueettomalla ja avoimella tavalla, ja se on erotettava selvästi kaupallisesta neuvonnasta tai mainonnasta; tämän tavoitteen saavuttamiseksi kannustaa rahoituslaitoksia kehittämään ohjesääntöjä henkilöstöään varten;

11.   tunnustaa, että on löydettävä tarkka tasapaino, jotta kuluttajille voitaisiin antaa tarvittavat tiedot asiantuntevien taloudellisten päätöksen tekemiseksi hukuttamatta heitä tietotulvaan; kannattaa laatua määrän sijasta, kuten esimerkiksi korkealaatuista, helposti saatavaa, konkreettista ja helposti ymmärrettävää tietoa, jolla pyritään lisäämään kuluttajien valmiuksia tehdä perusteltuja ja vastuullisia valintoja;

12.   katsoo, että erityisesti rahoitustuotteiden mainonnan sisältämän tiedotuksen on oltava tehokasta, selkeää ja ymmärrettävää ja että rahoituslaitosten on annettava riittävät tiedot ennen sopimusten tekemistä sekä etenkin noudatettava tiukasti rahoitusvälineiden markkinoista 21. huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/39/EY (3) sekä kulutusluottosopimuksista 23. huhtikuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2008/48/EY (4) säädettyjä sääntöjä; kehottaa komissiota esittämään johdonmukaisella tavalla erityisiä lainsäädäntöehdotuksia kuluttajien tiedotusta ja suojelua kiinnitysluottojen alalla koskevaksi yhdenmukaistetuksi järjestelmäksi (kuten yhdenmukaistettu, yksinkertainen ja vertailukelpoinen Euroopassa standardoitu tiedote, joka sisältää yhteiset ilmoitukset todellisesta vuosikorosta jne.);

13.   suosittaa keskittymään talousvalistusohjelmissa tärkeisiin elämänsuunnitteluun liittyviin näkökohtiin kuten säästöjä, velkaa, vakuutuksia ja eläkkeitä koskeviin perustietoihin;

14.   kehottaa komissiota jatkamaan ponnisteluja sidosryhmien välisen vuoropuhelun edistämiseksi;

15.   ehdottaa, että lisätään budjettikohdan 17 02 02 määrärahoja sellaisten toimien rahoittamiseksi EU:n tasolla, joilla pyritään parantamaan kuluttajien talousvalistusta ja talouslukutaitoa; kehottaa komissiota osallistumaan tietoisuuden lisäämiseen EU:n tasolla tukemalla kansallisten ja alueellisten konferenssien, seminaarien, media- ja tiedotuskampanjoiden sekä rajatylittävien valistusohjelmien, erityisesti vähittäisrahoituspalvelujen ja kotitalouksien luottojen/velkojen hallinnan aloilla, järjestämistä;

16.   kehottaa komissiota kehittämään edelleen ja parantamaan Dolceta-verkkotyökalua ja tarjoamaan tämän palvelun kaikilla virallisilla kielillä; ehdottaa, että komissio liittää Dolceta-sivustolle linkin verkkotietokantaan, jonka se aikoo perustaa olemassa olevista alueellisista ja kansallisista talousvalistusohjelmista; ehdottaa, että Dolceta-sivustoon sisällytetään kansallisen jaottelun mukaisesti linkit julkisiin ja yksityisiin sivustoihin, jotka liittyvät aktiivisesti talousvalistukseen;

17.   kehottaa komissiota sisällyttämään kuluttajamarkkinoiden tulostauluun talousvalistuksen saatavuutta ja laatua koskevia indikaattoreita;

18.   kehottaa komissiota järjestämään tiedotuskampanjoita kuluttajien tietoisuuden lisäämiseksi oikeuksistaan EU:n lainsäädännön puitteissa rahoituspalvelujen tarjonnan alalla;

19.   korostaa, että jäsenvaltioiden on komission tuella toteutettava säännöllisesti tutkimuksia kansalaisten talouslukutaidosta yhteistyössä jäsenvaltioiden eri sosiaalisten ryhmien ja väestöryhmien kanssa, jotta voidaan yksilöidä ensisijaiset toiminta-alueet ja siten varmistaa talousvalistusohjelmien asianmukainen, ripeä ja tehokas täytäntöönpano kansalaisten auttamiseksi;

20.   kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään yhdistetyn yhteiskunta- ja talousvalistuksen perus- ja keskiasteen koulujen yleiseen opetusohjelmaan, jolla pyritään arkielämässä tarpeellisten taitojen ja tarpeellisen ymmärryksen kehittämiseen, sekä järjestämään systemaattisesti tämän alan koulutusta opettajille;

21.   korostaa tarvetta molempien osapuolten eli talousalan neuvonantajien ja kuluttajien jatkuvaan kahdensuuntaiseen koulutusprosessiin, jotta varmistetaan rahoituspalvelualan viimeisimmän kehityksen mukaisten täsmällisten tietojen hankinta;

22.   katsoo, että eri koulutusorganisaatioiden välisiä synergiavaikutuksia ei hyödynnetä tarpeeksi; pyytää siksi jäsenvaltioita luomaan talousvalistuksen alan verkoston, johon osallistuvat sekä julkinen että yksityinen sektori, ja kannustamaan kaikkien toimijoiden välistä yhteistyötä ja vuoropuhelua;

23.   kannustaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota eläkeläisten ja työuransa loppuvaiheessa olevien henkilöiden, joita saattaa uhata taloudellinen syrjäytyminen, koulutustarpeisiin sekä ammatillisen uransa alussa oleviin nuoriin, joilla on edessään uusien tulojensa asianmukaista käyttöä koskeva haaste;

24.   kehottaa jäsenvaltioita laatimaan talouden ja rahoituspalvelujen alan koulutusohjelmia sosiaalityöntekijöitä varten, sillä he ovat yhteydessä henkilöihin, joita uhkaa köyhyys tai ylivelkaantuminen;

25.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0011.

(2)  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(3)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.

(4)  EUVL L 133, 22.5.2008, s. 66.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/5

---

Kuluttajamarkkinoiden tulostaulu

P6_TA(2008)0540

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 kuluttajamarkkinoiden tulostaulusta (2008/2057(INI))

(2010/C 16 E/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission 29. tammikuuta 2008 antaman tiedonannon yhteismarkkinoiden seurannasta kuluttajan kannalta: kuluttajamarkkinoiden tulostaulu (KOM(2008)0031), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 29. tammikuuta 2008 antaman tiedonannon yhteismarkkinoiden seurannasta kuluttajan kannalta: kuluttajamarkkinoiden tulostaulu (KOM(2008)0031),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2008 päivätyn sisämarkkinoiden tulostaulun nro 16 a (SEC(2008)0076), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2008 päivätyn sisämarkkinoiden tulostaulun nro 16 a (SEC(2008)0076),

| — | ottaa huomioon 6. syyskuuta 2007 antamansa päätöslauselman vihreästä kirjasta kuluttajansuojaa koskevan yhteisön säännöstön tarkistamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. syyskuuta 2007 antamansa päätöslauselman vihreästä kirjasta kuluttajansuojaa koskevan yhteisön säännöstön tarkistamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman EU:n kuluttajapoliittisesta strategiasta vuosiksi 2007–2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman EU:n kuluttajapoliittisesta strategiasta vuosiksi 2007–2013 (2),

| — | ottaa huomioon 23. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden tulostaulusta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden tulostaulusta (3),

| — | ottaa huomioon komission 20. marraskuuta 2007 antaman tiedonannon ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat” (KOM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. marraskuuta 2007 antaman tiedonannon ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat” (KOM(2007)0724),

| — | ottaa huomioon komission 20. marraskuuta 2007 antaman tiedonannon yleishyödyllisiä palveluita ja yleishyödyllisiä sosiaalipalveluita koskevasta uudesta eurooppalaisesta sitoumuksesta (KOM(2007)0725) – oheisasiakirja tiedonantoon 2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. marraskuuta 2007 antaman tiedonannon yleishyödyllisiä palveluita ja yleishyödyllisiä sosiaalipalveluita koskevasta uudesta eurooppalaisesta sitoumuksesta (KOM(2007)0725) – oheisasiakirja tiedonantoon 2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinoista,

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Markkina- ja alakohtaisen seurannan uusien menetelmien täytäntöönpano: ensimmäisen alakohtaisen tarkastelun tulokset” (SEC(2007)1517) – oheis-asiakirja tiedonantoon 2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Markkina- ja alakohtaisen seurannan uusien menetelmien täytäntöönpano: ensimmäisen alakohtaisen tarkastelun tulokset” (SEC(2007)1517) – oheis-asiakirja tiedonantoon 2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinoista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A6-0392/2008),

| A. | pitää myönteisenä, että julkaistaan kuluttajamarkkinoiden tulostaulu, jolla pyritään muuttamaan sisämarkkinoita reagoimaan paremmin kansalaisten odotuksiin ja huolenaiheisiin, |
| --- | --- |

A.

pitää myönteisenä, että julkaistaan kuluttajamarkkinoiden tulostaulu, jolla pyritään muuttamaan sisämarkkinoita reagoimaan paremmin kansalaisten odotuksiin ja huolenaiheisiin,

| B. | huomauttaa, että kilpailukykyiset ja tehokkaasti toimivat kuluttajamarkkinat ovat elintärkeät kansalaisten luottamukselle sisämarkkinoihin, |
| --- | --- |

B.

huomauttaa, että kilpailukykyiset ja tehokkaasti toimivat kuluttajamarkkinat ovat elintärkeät kansalaisten luottamukselle sisämarkkinoihin,

| C. | ottaa huomioon, että tulostaulun lisäksi tarvitaan muita valvontakeinoja, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tulostaulun lisäksi tarvitaan muita valvontakeinoja,

| D. | huomauttaa, että tulostaulun indikaattorien tehtävänä on auttaa yksilöimään tarkempaa tarkastelua vaativia alueita, |
| --- | --- |

D.

huomauttaa, että tulostaulun indikaattorien tehtävänä on auttaa yksilöimään tarkempaa tarkastelua vaativia alueita,

| E. | ottaa huomioon, että tulostaulun pitäisi herättää keskustelua kuluttajapolitiikasta, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tulostaulun pitäisi herättää keskustelua kuluttajapolitiikasta,

| F. | ottaa huomioon, että kansallisten kuluttaja- ja kilpailuviranomaisten tutkimukset ja analyysit voivat olla tärkeitä tulostaulun tulevalle kehitykselle, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kansallisten kuluttaja- ja kilpailuviranomaisten tutkimukset ja analyysit voivat olla tärkeitä tulostaulun tulevalle kehitykselle,

Johdanto

1.   korostaa, miten tärkeätä on mahdollistaa se, että kansalaiset hyötyvät täysimääräisesti sisämarkkinoiden eduista, ja näkee tulostaulun tärkeänä välineenä tätä varten;

2.   panee tyytyväisenä merkille tulostaulun viisi tärkeintä indikaattoria, jotka liittyvät valituksiin, hintatasoon, tyytyväisyyteen, palveluntarjoajan tai tavarantoimittajan vaihtamiseen ja turvallisuuteen;

3.   korostaa, että tulostaulun kehitys on alkuvaiheissa, ja sitä täytyy kehittää kattavampien tietojen, tarkempien tilastojen ja eri indikaattorien analyysien avulla;

4.   korostaa, että kun tulostaulun viiden perusindikaattorin tyydyttävä kehitystaso saavutetaan, olisi laadittava uusia indikaattoreita, jotta sisämarkkinat saadaan entistä paremmin vastaamaan kansalaisten huoliin ja odotuksiin;

5.   kehottaa komissiota varmistamaan riittävän rahoituksen ja henkilöstön 3 ja 4 kohdassa mainittuja tarkoituksia varten;

6.   rohkaisee komissiota varmistamaan yksiköissään yhtenäisen ja koordinoidun lähestymistavan, jotta vältetään päällekkäinen työ ja se, että tietojen analysoinnista saadaan ristiriitaisia tuloksia;

7.   pyytää komissiota lisäämään tuleviin tulostauluihin helppotajuisen yhteenvedon sekä selkeät päätelmät ja suositukset ja kääntämään ne kaikille Euroopan unionin virallisille kielille;

Indikaattoreiden kehittäminen

8.   katsoo, että indikaattoreiden kokonaismäärää pitäisi rajoittaa, jotta saadaan aikaan kohdennettu tulostaulu;

9.   katsoo, että valituksiin liittyvä indikaattori on oleellinen kuluttajien tyytyväisyyden ymmärtämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenmaita yhtenäistämään jäsenmaissa ja yhteisön tasolla toimivaltaisten viranomaisten ja keskeisten kuluttajanapupalvelujen käyttämät valitusluokittelusysteemit ja perustamaan EU:n laajuisen tietokannan kuluttajien valituksille; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kuluttajien tietoisuutta valitusjärjestelmistä ja parantamaan valitusten käsittelyä, jotta taloudelliset toimijat voivat tarjota lisää ja parempia palveluita;

10.   kehottaa komissiota kehittämään indikaattoreita rajatylittäviin oikeudenkäyntimenettelyihin ja kuluttajien kokemien vahinkojen korvaamiseen oikeudellisin ja muin keinoin sekä olemassa olevien kansallisten oikeussuojamenettelyjen kautta;

11.   katsoo, että kuluttajataitoihin, muihin taitoihin ja ikään (esimerkiksi koulutustaso, tietokoneen käyttötaito ja vieraiden kielten taidot) liittyvä indikaattori voitaisiin sisällyttää tulostauluun; korostaa kuitenkin kuluttajakyselyistä saatavien ”pehmeiden” tietojen (soft data) ja muista lähteistä saatavien ”kovien” tietojen (hard data) tasapainon tärkeyttä;

12.   panee merkille, että tarkkojen ja asianmukaisten hintaindikaattorien kehittäminen on monimutkainen asia, sillä hintojen eroavuuksilla voi olla eri syitä, eivätkä ne sinällään ole merkki markkinoiden puutteellisesta toiminnasta; on kuitenkin sitä mieltä, että tulostaulun pitäisi sisältää hintaindikaattoreita, sillä hinnat ovat kuluttajien tärkein huolenaihe ja hintaindikaattorit ovat tärkeitä keskustelun herättämisessä ja tiedotusvälineiden tietoisuuden lisäämisessä markkinoiden toiminnan puutteista; kehottaa komissiota ottamaan huomioon makrotaloudelliset puitteet sekä kuluttajien ostovoiman ja verottomat hinnat jäsenvaltioissa;

13.   pitää tervetulleina yrityksiä kehittää hienostuneempia hintaindikaattoreita, mutta kehottaa käyttämään myös muita markkinoiden tehokkuutta mittaavia indikaattoreita ennen erityisten suositusten tekemistä;

14.   muistuttaa, että kuluttajat ottavat entistä enemmän huomioon eettiset ja ympäristönäkökohdat; kehottaa komissiota tutkimaan, olisiko mahdollista mitata kyseisten tietojen saatavuutta eri markkina-alueilla;

Tietopohjan parantaminen

15.   korostaa jäsenmaiden tilastolaitosten, Eurostatin ja komission muiden yksiköiden läheisen yhteistyön tärkeyttä tilastojen laadun ja täydellisyyden varmistamisessa; kehottaa jäsenmaita toimimaan kyseisen yhteistyön helpottamiseksi;

16.   muistuttaa, että kansalliset kuluttaja- ja kilpailuviranomaiset tekevät usein tapaustutkimuksia tai niillä on muita tietoja eri markkinoiden toiminnasta, ja kehottaa näin ollen komissiota hyödyntämään saatavilla olevia kansallisia tietoja ja ottamaan aktiivisesti yhteyttä kansallisiin asiantuntijoihin tulostaulun kehittämisessä;

17.   rohkaisee jäsenvaltioita selvittämään hyötyjä, joita koituisi erityisen kuluttaja-asiamiehen toimen perustamisesta; huomauttaa, että monilla jäsenvaltioilla on useilla aloilla kuluttaja-asiamiehiä, jotka auttavat kuluttajia asioimaan taloudellisten toimijoiden kanssa;

18.   kehottaa komissiota varmistamaan yhteistyössä jäsenmaiden kanssa, että Euroguichet-neuvontapisteille annetaan lisää varoja ja tarpeeksi henkilökuntaa, jotta ne voivat tehokkaasti ratkaista lisääntyvät rajat ylittävät kuluttajavalitukset ja lyhentää tällaisten valitusten käsittelyaikoja;

Tietoisuuden lisääminen

19.   pyytää komissiota ja jäsenmaita lisäämään tietoisuutta tulostaulusta, muun muassa varmistamalla, että se on helposti saatavilla ja näkyvillä asiaankuuluvilla Internet-sivuilla, ja lisäämällä sen tarjontaa tiedotusvälineille, julkisille viranomaisille ja kuluttajajärjestöille;

Suhde sisämarkkinoiden tulostauluun

20.   katsoo, että sisämarkkinoiden tulostaulu ja kuluttajamarkkinoiden tulostaulu auttavat molemmat edistämään parannettuja sisämarkkinoita kansalaisten ja kuluttajien hyväksi;

21.   pitää tervetulleena komission aikomusta lisätä tiedottamista sisämarkkinoilla ja on sitä mieltä, että molemmat tulostaulut ovat tärkeitä askelia sen saavuttamisessa;

22.   korostaa, että vaikka molemmat tulostaulut ovat yhteydessä toisiinsa ja on tärkeää ylläpitää niiden yhtenäistä kehitystä, niiden kohdeyleisöt ovat erilaisia, ja siksi ne pitäisi pitää erillään ja niiden indikaattorit erilaisina;

23.   on sitä mieltä, että käytettyjen indikaattorien ja tulostaulujen välisen suhteen uudelleenarviointi pitäisi tehdä säännöllisesti, jotta ne voidaan mukauttaa sisämarkkinoiden kehityksen mukaan;

*

- *

24.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 187 E, 24.7.2008, s. 231.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0211.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0421.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/8

---

EMU@10: saavutukset ja haasteet talous- ja rahaliiton kymmenen ensimmäisen vuoden jälkeen

P6_TA(2008)0543

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 EMU@10: saavutukset ja haasteet talous- ja rahaliiton kymmenen ensimmäisen vuoden jälkeen (2008/2156(INI))

(2010/C 16 E/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission 7. toukokuuta 2008 antaman tiedonannon aiheesta EMU@10: saavutukset ja haasteet talous- ja rahaliiton kymmenen ensimmäisen vuoden jälkeen (KOM(2008)0238), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 7. toukokuuta 2008 antaman tiedonannon aiheesta EMU@10: saavutukset ja haasteet talous- ja rahaliiton kymmenen ensimmäisen vuoden jälkeen (KOM(2008)0238),

| — | ottaa huomioon komission 24. kesäkuuta 2008 antaman tiedonannon aiheesta Julkinen talous EMU:ssa – 2008 — Julkisen talouden laadun rooli EU:n ohjausjärjestelmässä (KOM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 24. kesäkuuta 2008 antaman tiedonannon aiheesta Julkinen talous EMU:ssa – 2008 — Julkisen talouden laadun rooli EU:n ohjausjärjestelmässä (KOM(2008)0387),

| — | ottaa huomioon komission 29. lokakuuta 2008 antaman tiedonannon ”Finanssikriisistä talouden elpymiseen: eurooppalainen toimintakehys” (KOM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 29. lokakuuta 2008 antaman tiedonannon ”Finanssikriisistä talouden elpymiseen: eurooppalainen toimintakehys” (KOM(2008)0706),

| — | ottaa huomioon komission 3. marraskuuta 2008 syksyksi 2008 antaman taloudellisen ennusteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 3. marraskuuta 2008 syksyksi 2008 antaman taloudellisen ennusteen,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 15. ja 16. lokakuuta 2008 pitämän kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 15. ja 16. lokakuuta 2008 pitämän kokouksen,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston kokouksesta 15. ja 16. lokakuuta 200822. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston kokouksesta 15. ja 16. lokakuuta 200822. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon euroryhmän 12. lokakuuta 2008 pitämän hätäkokouksen pankkien välisten lainojen valtiontakauksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon euroryhmän 12. lokakuuta 2008 pitämän hätäkokouksen pankkien välisten lainojen valtiontakauksista,

| — | ottaa huomioon 4. marraskuuta 2008 pidetyn neuvoston kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. marraskuuta 2008 pidetyn neuvoston kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon 7. marraskuuta 2008 pidetyn valtioiden ja hallitusten päämiesten epävirallisen kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. marraskuuta 2008 pidetyn valtioiden ja hallitusten päämiesten epävirallisen kokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman euroaluetta koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta 2006 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman euroaluetta koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta 2006 (2),

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman euroaluetta koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta 2007 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman euroaluetta koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta 2007 (3),

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman kevään 2008 Eurooppa-neuvostolle tiedotettavista Euroopan parlamentin Lissabonin strategiaa koskevista näkemyksistä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman kevään 2008 Eurooppa-neuvostolle tiedotettavista Euroopan parlamentin Lissabonin strategiaa koskevista näkemyksistä (4),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan eduista: menestyminen globalisaation aikakaudella (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan eduista: menestyminen globalisaation aikakaudella (5),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin taloudellisesta tilanteesta: alustava kertomus talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista vuodeksi 2007 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin taloudellisesta tilanteesta: alustava kertomus talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista vuodeksi 2007 (6),

| — | ottaa huomioon 22. helmikuuta 2005 antamansa päätöslauselman julkisesta taloudesta EMU:ssa – 2004 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. helmikuuta 2005 antamansa päätöslauselman julkisesta taloudesta EMU:ssa – 2004 (7),

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2007 antamansa päätöslauselman julkisesta taloudesta EMU:ssa vuonna 2006 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2007 antamansa päätöslauselman julkisesta taloudesta EMU:ssa vuonna 2006 (8),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman EKP:n vuosikertomuksesta 2007 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman EKP:n vuosikertomuksesta 2007 (9),

| — | ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman euroalueen laajentumisesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman euroalueen laajentumisesta (10),

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman parlamentin kuulemisprosessin parantamisesta euroalueen laajentumisen yhteydessä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman parlamentin kuulemisprosessin parantamisesta euroalueen laajentumisen yhteydessä (11),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2008 vahvistamansa kannan ehdotukseen neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Slovakiassa 1 päivänä tammikuuta 2009 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2008 vahvistamansa kannan ehdotukseen neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Slovakiassa 1 päivänä tammikuuta 2009 (12),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman Kansainvälisen valuuttarahaston toiminnan strategisesta tarkistamisesta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman Kansainvälisen valuuttarahaston toiminnan strategisesta tarkistamisesta (13),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman euroa sekä talous- ja rahaliittoa koskevan tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamisesta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman euroa sekä talous- ja rahaliittoa koskevan tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamisesta (14),

| — | ottaa huomioon 23. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (15),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 13. joulukuuta 1997 antaman päätöslauselman jäsenvaltioiden talouspolitiikan yhteensovittamisesta talous- ja rahaliiton kolmannessa vaiheessa sekä EY:n perustamissopimuksen 109 ja 109 b artiklasta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 13. joulukuuta 1997 antaman päätöslauselman jäsenvaltioiden talouspolitiikan yhteensovittamisesta talous- ja rahaliiton kolmannessa vaiheessa sekä EY:n perustamissopimuksen 109 ja 109 b artiklasta (16),

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2008 järjestetyn Ecofin-neuvoston istunnon panoksen kevään Eurooppa-neuvoston päätelmiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2008 järjestetyn Ecofin-neuvoston istunnon panoksen kevään Eurooppa-neuvoston päätelmiin,

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2008 pidetyn neuvoston istunnon päätelmät koordinoidusta lähestymistavasta rahoituskriisin ratkaisemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2008 pidetyn neuvoston istunnon päätelmät koordinoidusta lähestymistavasta rahoituskriisin ratkaisemiseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin rahoitustarkastusviranomaisten, keskuspankkien ja valtionvarainministeriöiden välisen, 1. kesäkuuta 2008 tehdyn yhteistoimintapöytäkirjan rajatylittävästä rahoitusalan vakaudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin rahoitustarkastusviranomaisten, keskuspankkien ja valtionvarainministeriöiden välisen, 1. kesäkuuta 2008 tehdyn yhteistoimintapöytäkirjan rajatylittävästä rahoitusalan vakaudesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0420/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0420/2008),

| A. | ottaa huomioon, että 1. tammikuuta 1999 yksitoista jäsenvaltiota – Belgia, Saksa, Irlanti, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Portugali ja Suomi – ottivat käyttöön Euroopan unionin yhtenäis valuutan, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 1. tammikuuta 1999 yksitoista jäsenvaltiota – Belgia, Saksa, Irlanti, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Portugali ja Suomi – ottivat käyttöön Euroopan unionin yhtenäis valuutan,

| B. | ottaa huomioon, että neljä muuta jäsenvaltiota on liittynyt euroalueeseen sen perustamisen jälkeen: Kreikka vuonna 2001, Slovenia vuonna 2007 sekä Kypros ja Malta vuonna 2008, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että neljä muuta jäsenvaltiota on liittynyt euroalueeseen sen perustamisen jälkeen: Kreikka vuonna 2001, Slovenia vuonna 2007 sekä Kypros ja Malta vuonna 2008,

| C. | ottaa huomioon, että euroalue laajenee sitä mukaa kun useimmat euroalueeseen vielä kuulumattomista jäsenvaltioista valmistautuvat liittymään siihen tulevaisuudessa ja että Slovakia liittyy euroalueeseen 1. tammikuuta 2009, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että euroalue laajenee sitä mukaa kun useimmat euroalueeseen vielä kuulumattomista jäsenvaltioista valmistautuvat liittymään siihen tulevaisuudessa ja että Slovakia liittyy euroalueeseen 1. tammikuuta 2009,

| D. | ottaa huomioon, että talous- ja rahaliitto (EMU) on osoittautunut menestykseksi, sillä yhtenäisvaluutalla on jäsenvaltioiden taloudellista vakautta lisäävä vaikutus erityisesti ottaen huomioon tämänhetkisen talouskriisin, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että talous- ja rahaliitto (EMU) on osoittautunut menestykseksi, sillä yhtenäisvaluutalla on jäsenvaltioiden taloudellista vakautta lisäävä vaikutus erityisesti ottaen huomioon tämänhetkisen talouskriisin,

| E. | ottaa huomioon, että euroalueeseen kuuluminen merkitsee siinä mukana olevien jäsenvaltioiden välistä suurta taloudellista riippuvuutta ja edellyttää näin ollen talouspolitiikan tarkempaa koordinointia ja aktiivista osallistumista maailmanlaajuisen talous- ja finanssipolitiikan ohjaukseen, jotta yhtenäisvaluutasta saataisiin suurin mahdollinen hyöty ja jotta pystyttäisiin kohtaamaan tulevaisuuden haasteet, kuten lisääntynyt kilpailu luonnonvaroista, maailmantalouden epätasapaino, nousevan talouden maiden kasvava taloudellinen merkitys, ilmastonmuutos ja Euroopan väestön ikääntyminen, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että euroalueeseen kuuluminen merkitsee siinä mukana olevien jäsenvaltioiden välistä suurta taloudellista riippuvuutta ja edellyttää näin ollen talouspolitiikan tarkempaa koordinointia ja aktiivista osallistumista maailmanlaajuisen talous- ja finanssipolitiikan ohjaukseen, jotta yhtenäisvaluutasta saataisiin suurin mahdollinen hyöty ja jotta pystyttäisiin kohtaamaan tulevaisuuden haasteet, kuten lisääntynyt kilpailu luonnonvaroista, maailmantalouden epätasapaino, nousevan talouden maiden kasvava taloudellinen merkitys, ilmastonmuutos ja Euroopan väestön ikääntyminen,

| F. | ottaa huomioon, että euroalueen keskimääräinen inflaatio oli kymmenen ensimmäisen vuoden aikana enimmäkseen lähellä Euroopan keskuspankin (EKP) asettamaa vakaan hintatason tavoitetta: lähellä kahta prosenttia mutta kuitenkin sen alapuolella; ottaa huomioon, että inflaatio on viime aikoina noussut selvästi kyseisen tason yläpuolelle globaalien rakennemuutosten, erityisesti energian ja ruoan hintojen nousun ja Yhdysvaltojen rahapolitiikan höllentämisen takia sekä monien EU:n ulkopuolisten keskuspankkien tarkkaavaisuuden puutteen takia, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että euroalueen keskimääräinen inflaatio oli kymmenen ensimmäisen vuoden aikana enimmäkseen lähellä Euroopan keskuspankin (EKP) asettamaa vakaan hintatason tavoitetta: lähellä kahta prosenttia mutta kuitenkin sen alapuolella; ottaa huomioon, että inflaatio on viime aikoina noussut selvästi kyseisen tason yläpuolelle globaalien rakennemuutosten, erityisesti energian ja ruoan hintojen nousun ja Yhdysvaltojen rahapolitiikan höllentämisen takia sekä monien EU:n ulkopuolisten keskuspankkien tarkkaavaisuuden puutteen takia,

| G. | ottaa huomioon, että niukan energian ja muiden hyödykkeiden nopeasti kasvava kysyntä kasvavissa kansantalouksissa on vähitellen johtanut siihen, että tuotanto on kapasiteetin ylärajoilla, ja ottaa huomioon, että hintojen korotuspaineet ovat kärjistyneet, koska hyödykkeitä pidetään yhä enemmän taloudellisina rahoitusvaroina siinä määrin, että niitä voidaan käyttää arvon säilyttäjinä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että niukan energian ja muiden hyödykkeiden nopeasti kasvava kysyntä kasvavissa kansantalouksissa on vähitellen johtanut siihen, että tuotanto on kapasiteetin ylärajoilla, ja ottaa huomioon, että hintojen korotuspaineet ovat kärjistyneet, koska hyödykkeitä pidetään yhä enemmän taloudellisina rahoitusvaroina siinä määrin, että niitä voidaan käyttää arvon säilyttäjinä,

| H. | katsoo, että euroalueen avoimuus on tervetullut ja että euron nykyisellä vahvistumisella voi olla kielteisiä vaikutuksia, sillä se on rasittanut vientiä ja kannustanut sisämarkkinatuontiin, mutta myös myönteisiä vaikutuksia, sillä se on auttanut EU:n taloutta kohtaamaan öljyn hinnan jyrkän nousun ja tämänhetkisen talouskriisin, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että euroalueen avoimuus on tervetullut ja että euron nykyisellä vahvistumisella voi olla kielteisiä vaikutuksia, sillä se on rasittanut vientiä ja kannustanut sisämarkkinatuontiin, mutta myös myönteisiä vaikutuksia, sillä se on auttanut EU:n taloutta kohtaamaan öljyn hinnan jyrkän nousun ja tämänhetkisen talouskriisin,

| I. | ottaa huomioon, että euron kymmenen ensimmäisen vuoden aikana globaalilla taloudellisella ympäristöllä on ollut suotuisa vaikutus työllisyyteen siten, että lähes 16 miljoonaa työpaikkaa on syntynyt – ottamatta huomioon uusien työpaikkojen laatua – ja työttömyysprosentti on laskenut siten, että se oli 9 prosenttia vuonna 1999 ja arviolta 7,3 prosenttia vuonna 2008, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että euron kymmenen ensimmäisen vuoden aikana globaalilla taloudellisella ympäristöllä on ollut suotuisa vaikutus työllisyyteen siten, että lähes 16 miljoonaa työpaikkaa on syntynyt – ottamatta huomioon uusien työpaikkojen laatua – ja työttömyysprosentti on laskenut siten, että se oli 9 prosenttia vuonna 1999 ja arviolta 7,3 prosenttia vuonna 2008,

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin talous on laskusuhdanteessa ja kasvun, joka oli 3,1 prosenttia vuonna 2006, arvioidaan tarkistetun ennusteen mukaan alenevan 2–1,4 prosenttiin vuonna 2008 ja 0,2 prosenttiin vuonna 2009, samalla kun työttömyys ja sosiaalinen syrjäytyminen pahenevat entisestään, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin talous on laskusuhdanteessa ja kasvun, joka oli 3,1 prosenttia vuonna 2006, arvioidaan tarkistetun ennusteen mukaan alenevan 2–1,4 prosenttiin vuonna 2008 ja 0,2 prosenttiin vuonna 2009, samalla kun työttömyys ja sosiaalinen syrjäytyminen pahenevat entisestään,

| K. | ottaa huomioon, että talouskasvu ja tuottavuuden kasvu ovat olleet pettymyksiä, sillä tuottavuuden kasvu työntekijää kohden on puolittunut 1,5 prosentista (vuosina 1989–1998) 0,75 prosenttiin (vuosina 1999–2008), |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että talouskasvu ja tuottavuuden kasvu ovat olleet pettymyksiä, sillä tuottavuuden kasvu työntekijää kohden on puolittunut 1,5 prosentista (vuosina 1989–1998) 0,75 prosenttiin (vuosina 1999–2008),

| L. | ottaa huomioon, että eurosta on nopeasti tullut toiseksi tärkein kansainvälinen valuutta Yhdysvaltain dollarin rinnalla ja että eurolla on maailmanlaajuisesti tärkeä asema viitevaluuttana; toteaa kuitenkin, että euron mahdollisuuksia ei hyödynnetä tarpeeksi maailmanlaajuisesti, koska euroalueella ei ole asianmukaisesti määriteltyä kansainvälistä strategiaa eikä varsinaista kansainvälistä edustusta, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että eurosta on nopeasti tullut toiseksi tärkein kansainvälinen valuutta Yhdysvaltain dollarin rinnalla ja että eurolla on maailmanlaajuisesti tärkeä asema viitevaluuttana; toteaa kuitenkin, että euron mahdollisuuksia ei hyödynnetä tarpeeksi maailmanlaajuisesti, koska euroalueella ei ole asianmukaisesti määriteltyä kansainvälistä strategiaa eikä varsinaista kansainvälistä edustusta,

Euron kymmenen ensimmäistä vuotta

1.   yhtyy näkemykseen, jonka mukaan yhteisvaluutasta on tullut Euroopan symboli ja yhteisvaluutta on osoitus siitä, että Eurooppa pystyy tekemään kauaskantoisia päätöksiä yhteisestä menestyksellisestä tulevaisuudesta;

2.   pitää myönteisenä yhteisvaluutan mukanaan tuomaa vakautta ja sitä, että se on edistänyt euroalueen taloudellista yhdentymistä; pitää myönteisenä euron vakauttavaa vaikutusta maailman valuuttamarkkinoihin erityisesti kriisiaikoina; toteaa, että euroalueen sisäiset taloudelliset erot eivät ole vielä vähentyneet odotusten mukaisesti eikä tuottavuuden kehitys ole ollut tyydyttävää kaikissa euroalueen osissa;

3.   toteaa tyytyväisenä, että muualla maailmassa harkitaan uusien rahaliittojen perustamista;

4.   muistuttaa, kuten sen osoittavat myös useat tutkimukset, raha- ja kauppapolitiikan välisestä tärkeästä yhteydestä maailmassa ja korostaa tässä yhteydessä vaihtokurssien vakauden merkitystä kansainvälisen kaupan kestävälle kasvulle;

5.   muistuttaa, että euron yleistynyt käyttö kansainvälisen kaupan valuuttana hyödyttää erityisesti euroalueeseen kuuluvia maita, sillä niiden yrityksille tämä merkitsee vaihtokurssiriskien ja siten myös kansainvälisen kaupan kustannusten vähenemistä;

6.   muistuttaa, että talous- ja rahaliiton kymmenen ensimmäisen vuoden aikana parlamentti on ollut aktiivinen sekä talous- että raha-asioissa ja tehnyt kaiken mahdollisen taatakseen suuremman avoimuuden ja demokraattisen vastuunalaisuuden;

7.   korostaa, että ponnisteluja on jatkettava, jotta talous- ja rahaliitosta saataisiin suurin mahdollinen hyöty, kuten se, että keskimääräistä pienemmän bkt:n maat ja alueet kurovat eroja umpeen, ja jotta vahvistettaisiin kansalaisten ymmärrystä yhteisvaluutasta ja sitoutumista siihen;

8.   ehdottaa seuraavia asioita ja konkreettisia toimia talous- ja rahaliiton ohjeistukseksi:

Taloudelliset erot, rakenteelliset uudistukset ja julkinen talous

9.   uskoo, että virtaviivaistetut ja yhtenäisemmät, ajoissa koordinoidut monia maita hyödyttävät taloudelliset uudistukset, jotka toteutetaan kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen poliittisten suuntaviivojen ja Lissabonin sopimuksen toimintalinjojen yhdistelmien pohjalta, voisivat vähentää taloudellisia eroja ja auttaa suuresti talouden elpymistä tämänhetkisen talouskriisin syövereistä; painottaa tarvetta parantaa ja yksinkertaistaa toiminta- ja menettelytapoja, joita käytetään kyseisten suuntaviivojen täytäntöönpanon arvioinnissa joka vuoden lopussa;

10.   tunnustaa, että nykyaikaistamispyrkimyksillä ja talouden suorituskyvyllä mitattuna parhaiten menestyvät ne jäsenvaltiot, joissa tulevaisuuteen suuntautuviin ja hyvin tasapainotettuihin rakenneuudistuksiin liittyy keskimääräistä suurempi investointi tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin, koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen, lastenhoitopalveluihin ja luotettavien yhteiskunnallisten verkostojen uudistamiseen; toteaa, että useimmiten samoissa jäsenvaltioissa on erittäin tehokas ja avoin hallinto, ylijäämäinen budjetti ja keskimääräistä alhaisempi velkaantumisaste ja että lisäksi niiden julkisten varojen käyttö on tehokasta ja kohdennettua ja teknisen kehityksen osuus kansallisesta kasvusta on EU:n keskiarvoon nähden lähes kaksinkertainen; toteaa lisäksi, että nämä ”mallijäsenvaltiot” ovat parhaiten valmistautuneita ikääntyvään yhteiskuntaan ja korkean kilpailukyvyn säilyttämiseen, sillä niissä on korkea työllisyysaste, naiset ja iäkkäät työntekijät mukaan luettuna, sekä erityisen korkea syntyvyys;

11.   painottaa tarvetta vakauteen ja kasvuun tähtäävän makrotalouspolitiikan yhteiselle lujittamiselle ottamalla tasapainoinen politiikka ja investoinnit yhteiseksi asiaksi; painottaa tarvetta seurata tarkasti julkista taloutta hallinnoimalla tehokkaasti veropolitiikkaa ja menoja sekä niiden vaikutusta kysyntään sekä sopia suotuisan ympäristön luomisesta yritysten rajatylittäville toiminnoille;

12.   toteaa, että tarkistettu vakaus- ja kasvusopimus on osoittautunut tärkeäksi ja että on pidettävä kiinni voimakkaasta talousarvioiden vakauttamisesta, koska demografiset muutokset ja mahdollinen taloudellisen kasvun väheneminen voivat johtaa julkisen talouden ongelmiin euroalueen jäsenvaltioissa, millä puolestaan voi olla kielteisiä vaikutuksia koko euroalueen vakauteen; arvostelee tässä yhteydessä kurin puutetta budjettivajeen torjunnassa talouden kasvuvaiheessa ja painottaa sitä, että jäsenvaltioiden pitää pyrkiä tehokkaammin vastasykliseen eli suhdanteita tasaavaan finanssipolitiikkaan, erityisesti ollakseen paremmin varautuneita ulkoisiin iskuihin; korostaa sen vuoksi, että tarvitaan lyhyen aikavälin strategiaa valtionvelkojen vähentämiseksi ja kestävää ja vakaata kasvustrategiaa, joka antaa mahdollisuuden pienentää valtionvelkojen osuutta korkeintaan 60 prosenttiin pitkällä aikavälillä;

13.   toteaa, että vakaus- ja kasvusopimuksen pääkohtia pitää jatkossakin noudattaa, koska sekä kolmen prosentin budjettialijäämän raja että valtionvelkaa koskevan 60 prosentin enimmäisosuus bkt:sta määrättiin 1990-luvun taloudellisten olosuhteiden perusteella; on sitä mieltä, että jäsenvaltioiden pitää tiukasti noudattaa vakaus- ja kasvusopimusta ja että komission on valvottava sitä; katsoo, että molempia velkaa koskevia tavoitteita olisi pidettävä enimmäisrajoina, joita on vältettävä; toteaa, että talous- ja rahoituspolitiikan tehokas koordinointi on talous- ja rahaliiton taloudellisen onnistumisen edellytys, joskin siinä olisi noudatettava toissijaisuusperiaatetta; kehottaa komissiota tutkimaan kaikki mahdolliset keinot lujittaa vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osa-aluetta; painottaa, että komission pitää käyttää nykyisiä valvontavälineitä paremmin ja että euroryhmän keskipitkällä aikavälillä tekemää valtion budjettien tarkastelua pitää tehostaa;

14.   kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan tarkistettu vakaus- ja kasvusopimus muodostaa tärkeät politiikan puitteet erittäin vaikeissa taloudellisissa olosuhteisissa, ja korostaa, että vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon pitäisi varmistaa, että julkisen talouden mahdolliseen huononemiseen puututaan tilanteen hallitsemiseen riittävillä toimilla huolehtien samalla kestävän rahoitusaseman palautumisesta; katsoo lisäksi, että finanssipolitiikassa pitäisi ottaa kaikin puolin mallia tarkistetun vakaus- ja kasvusopimuksen sallimasta joustavuudesta, ja kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille selkeitä neuvoja siitä, miten kyseistä joustavuutta voidaan noudattaa;

15.   katsoo, että kestävä ja vakaa makrotaloudellinen ympäristö edellyttää julkisen talouden laadun parantamista, julkisen talouden edelleen vakauttaminen mukaan luettuna, julkisten menojen huomattavaa tehokkuutta ja enemmän investointeja koulutukseen, inhimilliseen pääomaan, tutkimukseen ja kehitykseen ja perusrakenteisiin, jotka tukevat kasvua, voivat lisätä työllisyyttä ja joilla puututaan yhteiskunnan suuriin huolenaiheisiin, kuten ilmastonmuutokseen, ilmastonmuutos- ja energiapaketin sekä talouden elpymiseen tämänhetkisestä finanssikriisistä liittyvien tavoitteiden mukaisesti;

16.   on sitä mieltä, että rakenneuudistuksissa pitäisi keskittyä tuottavuuden lisäämiseen yhdistämällä paremmin talous- ja sosiaalipolitiikkaa, samalla kun varmistetaan työmarkkinaosapuolten hyvä vuoropuhelu, kuten Lissabonin strategiassa on määritelty;

17.   toteaa, että kilpailupolitiikan olisi täydennettävä rakennepolitiikkoja, ja kannattaa talouden rakenteellista uudistamista;

18.   varoittaa pitämästä palkkamalttia pääasiallisena keinona hintavakauden saavuttamiseen; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että globalisaatiosta johtuva kilpailun lisääntyminen on jo johtanut paineisiin alentaa palkkoja ja samalla öljyn ja muiden hyödykkeiden hintojen nousun aiheuttama tuonti-inflaatio on jo aiheuttanut kuluttajien ostovoiman heikkenemistä; toistaa vielä kerran vakaan käsityksensä, että tähän kysymykseen olisi puututtava erityisesti vaurauden oikeudenmukaisemman jakamisen avulla;

19.   katsoo, että palkka- ja veropolitiikat ovat tehokkaita välineitä sekä talouden vakauttamiseen että talouskasvun lisäämiseen; on sitä mieltä, että reaalipalkkojen nousu olisi turvattava tuottavuuden kasvun mukaan ja veropolitiikkaa olisi koordinoitava valikoivasti siten, että taloudelliset tavoitteet toteutuvat; katsoo, että veropetosten torjunta sekä välittömien että välillisten verojen osalta on erittäin tärkeää ja että sitä tulisi tehostaa; korostaa tarvetta vahvistaa kiireellisesti kannustamisen ja osallistumisen kulttuuria osana yritysjohdon valvontaa ja yritysten yhteiskuntavastuuta;

20.   korostaa, että sisämarkkinoille tarvitaan oikeudenmukaiset säännöt; katsoo sen vuoksi, että kilpailu alimmasta yhtiöverokannasta on haitallista;

21.   pyytää euroalueen jäsenvaltioita tehostamaan talous- ja rahoituspolitiikan koordinointia erityisesti kehittämällä johdonmukainen yhteinen strategia euroryhmän puitteissa; tukee komission ehdotusta vaatia jäsenvaltioilta talous- ja rahoituspolitiikkaa koskevia keskipitkän aikavälin puiteohjelmia sekä valvoa niiden täytäntöönpanoa; painottaa, että jokaisen jäsenvaltion on otettava vastuu rakenneuudistusten määrätietoisesta toteuttamisesta ja kilpailukykynsä parantamisesta yhteistyöhön perustuvalla tavalla siten, että euro hyväksytään ja siihen luotetaan jatkossakin;

22.   toteaa, että erilaiset rakennemuutosmallit ja avoimuuden tasot ovat osasyitä eroihin euroalueen jäsenvaltioiden suoritustasossa; kannattaa komission aiheesta EMU@10 antaman tiedonannon johtopäätöksiä, jotka koskevat monien euroalueen kansantalouksien riittämätöntä kiinnikuromista ja kasvavia eroja euroalueen jäsenvaltioiden välillä; kehottaa säännölliseen näkemysten vaihtoon ja yhteistyöhön euroryhmän piirissä lähentymisprosessin nopeuttamista koskevan yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi;

23.   pyytää komissiota käsittelemään taloudellisten ja julkistaloutta koskevien tietojen arvioinnissa käytettäviä yleisiä kriteereitä yhdenmukaisella tavalla; viittaa komission ja jäsenvaltioiden vastuuseen tilastotietojen luotettavuudesta ja vaatii, että tulevaisuudessa päätöksiä tehdään vain, jos saatavilla olevan tiedon oikeellisuudesta ja tarkkuudesta ei ole epäilystä; pyytää lisäksi, että voidaan käynnistää tutkimuksia, jos tietyn jäsenvaltion lähentymis- ja vakautusohjelmia koskeva esitetty aineisto poikkeaa useamman vuoden ajan siitä, mitä voidaan realistisesti odottaa;

Rahapolitiikka

24.   palauttaa mieleen voimakkaan sitoutumisensa EKP:n riippumattomuuteen;

25.   toteaa, että EKP:n parlamentille ja eritoten sen talous- ja raha-asioiden valiokunnalle antamilla määräaikaiskertomuksilla on positiivinen vaikutus rahapolitiikan avoimuuteen, ja pitää myönteisenä Euroopan parlamentin jäsenten mahdollisuutta tehdä rahapolitiikkaa koskevia kirjallisia kysymyksiä EKP:lle, mikä parantaa EKP:n vastuunalaisuutta unionin kansalaisten silmissä; kannattaa vaatimusta lisätä julkista keskustelua tulevasta yhteisestä raha- ja valuuttapolitiikasta euroalueella;

26.   katsoo, että parlamentin ja EKP:n välinen rahapoliittinen vuoropuhelu on ollut menestyksekästä ja että sitä on edelleen vahvistettava; odottaa parannuksia rahapoliittiseen vuoropuheluun useilta osin, kuten EKP:n puheenjohtajan säännöllisten kuulemisten päivämäärien koordinointiin EKP:n rahapoliittista päätöksentekoa koskevan aikataulun kanssa, jolloin voitaisiin parantaa päätösten analysointia säilyttäen kuitenkin mahdollisuus kutsua EKP:n puheenjohtaja tarvittaessa keskustelemaan ajankohtaisista aiheista;

27.   toteaa, että EKP:n rahapolitiikan päätavoite on pitää hinnat vakaina ja että EKP pyrkii keskipitkällä aikavälillä pitämään inflaatiotason kahden prosentin alapuolella mutta kuitenkin lähellä sitä; huomauttaa, että hintavakauden tavoite voidaan saavuttaa tehokkaasti ainoastaan siten, että inflaation perimmäisiin syihin paneudutaan yksityiskohtaisesti; muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 105 artiklan mukaan EKP:n tehtävänä on myös tukea yleistä talouspolitiikkaa yhteisössä;

28.   on sitä mieltä, että EKP:n pitäisi siirtyä inflaatiotavoitteeseen perustuvan suoran strategian käyttöön, jolloin täsmällistä inflaatiotavoitetta täydennetään sen ympärille rakentuvilla sallituilla vaihteluväleillä; pyytää EKP:tä julkaisemaan inflaatioennusteensa; katsoo, että inflaatiotavoitteeseen perustuvan suoran strategian käyttöön siirtymisen ei tulisi sulkea pois keskittymistä raha-aggregaattien dynamiikkaan, jotta vältetään uudet rahoituskuplat;

29.   toteaa, että inflaatio on maailmanlaajuinen tosiasia ja että avoimessa taloudessa on mahdotonta taistella sitä vastaan pelkästään EU:n rahapolitiikan avulla;

30.   painottaa olevansa halukas tutkimaan mahdollisia EKP:n johtokunnan jäsenten nimitysmenettelyyn ennen vuotta 2010 tehtäviä parannuksia; pitää yhtä tärkeänä, että johtokunta koostuisi akateemista ja/tai työkokemusta omaavista ja talousalan, rahapolitiikan ja rahoitusalan erilaisia taustoja omaavista henkilöistä; muistuttaa kehotuksistaan, joiden mukaan EKP:n johtokunnassa, joka olisi yksin vastuussa korkokantojen vahvistamisesta, olisi oltava yhdeksän jäsentä, jolloin nykyinen järjestelmä korvattaisiin eikä tarvitsisi turvautua tulevaisuuden varalta tehtyyn, vielä monimutkaisempaan ratkaisuun; kehottaa tekemään vastaavan muutoksen perustamissopimukseen;

Rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen ja valvonta

31.   katsoo, että sisämarkkinoiden vakauden ja likviditeetin kasvun lisäksi rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen lisää taloudellista kasvua ja vahvistaa kilpailukykyä;

32.   toteaa, että Euroopan unionin tärkeimmät rahoitusmarkkinat sijaitsevat euroalueen ulkopuolella; muistuttaa kuitenkin siitä, että kaikki jäsenvaltiot ja sisämarkkinoiden markkinatoimijat kuuluvat yhteisön lainsäädännön piiriin; katsoo, että Euroopan unionin on pikaisesti vahvistettava valvontarakenteitaan ja otettava siinä huomioon EKP:n erityisasema;

33.   on sitä mieltä, että rajatylittävän arvopaperikaupan selvitystoiminnan alalla, jolla tosiasiallista yhdentymistä ei ole tähän päivään mennessä ollut, on paljon parannettavaa;

34.   painottaa, että vähittäispalvelujen yhdentymistä olisi tehostettava siten, että kuluttajansuoja ei vaarannu; katsoo, että asiakkaiden liikkuvuutta, talouslukutaitoa, peruspalvelujen saatavuutta ja tuotteiden vertailtavuutta pitää parantaa;

35.   katsoo rahoitusalan valvontajärjestelmän eurooppalaistamisen, rahoitusmarkkinoiden avoimuuden, tehokkaiden kilpailusääntöjen sekä asianmukaisen sääntelyn olevan tarpeellisia keskipitkällä aikavälillä, jotta kriisinhallintaa sekä yhteistyötä Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ), valvontaviranomaisten, hallitusten ja markkinatoimijoiden välillä voitaisiin parantaa; on sitä mieltä, että eri valtioiden lainkäyttövallan piiriin samanaikaisesti kuuluvissa toimissa säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia voitaisiin vähentää yhtenäistetyllä, (kaikki rahoitusalan sektorit) kattavalla ja johdonmukaisella valvontajärjestelmällä, joka perustuu yhdenmukaistettuun lainsäädäntöön alkaen tasapainoisesta lähestymistavasta rahoitusriskien rajojen yli leviämisen sääntelyssä; toteaa, että liiallista sääntelyä, joka menee EY:n lainsäädännön vähimmäisvaatimuksia pidemmälle, ja sääntelyeroilla keinottelua olisi vältettävä; pyytää komissiota tekemään ehdotuksia nykyisen valvontarakenteen tarkistamiseksi kyseisten periaatteiden mukaisesti; on sitä mieltä, että EKP:n mahdollisia valvontatehtäviä pitäisi EKPJ:n kautta laajentaa euroalueen ulkopuolelle;

36.   pitää myönteisenä keväällä 2008 tehtyä, rahoitustarkastusviranomaisten, keskuspankkien ja Euroopan unionin valtiovarainministeriöiden välistä yhteistyötä koskevaa yhteisymmärryspöytäkirjaa rajatylittävästä rahoitusalojen vakaudesta; painottaa, että yhteisymmärryspöytäkirja ei kuitenkaan ole oikeudellisesti sitova ja se perustuu jäsenvaltioiden halukkuuteen tehdä yhteistyötä; on sitä mieltä, että vaikka rasitusten jakamista koskevia sääntöjä on erittäin vaikea määritellä etukäteen, kriisinhallintatyötä pitää jatkaa;

37.   korostaa, että maailman suurimmat rahoitusmarkkinat omaavana maailman suurimpana talousalueena Euroopan unionin pitäisi ottaa johtava kansainvälinen rooli rahoituspalvelujen sääntelyjärjestelmän uudistamisessa kaikkien mukana olevien maiden hyväksi ja yleisen vakauden edistämiseksi; katsoo, että politiikan valmistelun perustavoitteeksi olisi asetettava rahoitusalan vakaus, sillä rahoitusmarkkinoiden integroituminen ja rahoitusalan innovointi lisääntyvät, mikä saattaa joskus lisätä epävakautta reaalitaloudessa ja tuoda mukaan järjestelmään liittyviä riskejä; on vakuuttunut siitä, että EU:n tasolla tehdyt kunnianhimoiset päätökset kannustavat muita maita toimimaan samoin, ja korostaa tässä yhteydessä vastuuta maailmanlaajuisten tai EU:n ulkopuolella esiintyvien ongelmien käsittelystä; on sitä mieltä, että kansainvälisten sääntelyelinten poliittiseen vastuuseen pitää kiinnittää samalla tavalla huomiota kyseisessä sääntelytyössä;

38.   pyytää komissiota tutkimaan eurooppalaisten obligaatioiden kehittämistä ja luomaan pitkän aikavälin strategian, joka mahdollistaisi kyseisten obligaatioiden liikkeellelaskun euroalueella jäsenvaltioiden kansallisten obligaatioiden lisäksi; viittaa tarpeeseen arvioida sen seuraukset sekä kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla että EMU:ssa;

Euroalueen laajentuminen

39.   kehottaa kaikkia euroalueen ulkopuolisia jäsenvaltioita noudattamaan Maastrichtin kriteerejä sekä uudistettua ja yleisesti joustavaa vakaus- ja kasvusopimusta; katsoo, että komission pitää varmistaa, että vakaus- ja kasvusopimusta noudatetaan tarkasti ja että poissulkemisperusteita sovelletaan ennen euroalueeseen liittymistä; huomauttaa, että komission pitää varmistaa euroalueeseen kuuluvien sekä siihen liittymään halukkaiden jäsenvaltioiden tasa-arvoinen kohtelu; huomauttaa tässä yhteydessä, että euroalueen vakaus pitkällä aikavälillä pitää ottaa yhteisen edun mukaiseksi tavoitteeksi ja että laajentumisen ja vakauden pitää kulkea käsi kädessä; pitää olennaisena sitä, että euroalueen jäsenvaltiot ja muut erityisen aseman omaavat jäsenvaltiot täyttävät tarkasti velvollisuutensa siten, että hintojen vakautta, EKP:n riippumattomuutta ja budjettikuria koskevat yhteiset tavoitteet tai niiden toiminta kasvun, työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämistä eivät jää epäselviksi;

40.   katsoo, että jäsenvaltioiden, jotka eivät kuulu euroalueeseen mutta täyttävät Maastrichtin kriteerit ja joille ei ole myönnetty poikkeusta perustamissopimuksessa, olisi siirryttävä käyttämään yhteistä valuuttaa mahdollisimman pian;

41.   painottaa, että euroalueeseen liittyminen edellyttää kaikkien Maastrichtin kriteereiden täyttymistä perustamissopimuksen ja sen 121 artiklaa koskevan pöytäkirjan edellyttämällä tavalla: mitattu vakaa hintataso ja sen kestävyys, julkinen talous ilman liiallista alijäämää, valuuttakurssimekanismin (ERM II) jäsenyys vähintään kahden vuoden ajan, tavanomaisten vaihteluvälien noudattaminen, pitkän aikavälin korkotasojen säätely, lainsäädännön yhteensopivuus EMU:a koskevien Maastrichtin sopimuksen määräysten kanssa ja keskuspankin riippumattomuus;

42.   katsoo, että yksi euroalueeseen liittymisen suurimmista haasteista on varmistaa Maastrichtin kriteereiden kestävyys; korostaa samalla kuitenkin, että Maastrichtin kriteerit ovat myös ensimmäinen vaihe kohti uudistusprosessien, mukaan lukien lisäsitoumukset ja rakenneuudistuksia, investointeja ja talouden koordinointia koskevat toimet, pitämistä oikealla tiellä;

43.   pitää myönteisenä ERM II:een kuuluvien, euroalueeseen liittymään halukkaiden jäsenvaltioiden tehokkaampaa valvontaa sekä niiden taloudellista kehitystä; toteaa, että menestyksekkään osallistumisen ERM II:een on jatkossakin oltava todellinen edellytys eikä ainoastaan toissijainen vaatimus euroalueeseen liittymiselle; katsoo, että kaikkiin euroalueeseen pyrkiviin jäsenvaltioihin olisi sovellettava samoja liittymisvaatimuksia;

44.   katsoo euroalueen kestävän ja menestyksekkään laajentumisen olevan suuri haaste tulevina vuosina, ja katsoo, että sekä EKP:n institutionaaliset standardit että sen päätöksentekoprosessi pitää mukauttaa kyseiseen muutokseen ja että rotaatiomallissa on otettava huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden taloudellinen painoarvo;

45.   korostaa, että euroalueen laajentumisen yhteydessä pitkälle menevä lähentyminen reaalitaloudessa on suotavaa, jotta voidaan rajoittaa asiaan liittyviä sekä euroalueelle että siihen liittymään halukkaille jäsenvaltioille aiheutuvia hankaluuksia; katsoo tässä yhteydessä, että olisi luotava järjestelyjä niiden jäsenvaltioiden hyväksi, jotka osallistuvat euroalueeseen ja joissa yhteisellä rahapolitiikalla saattaa olla erityisen kielteisiä vaikutuksia;

46.   korostaa olevan tulevien laajentumisien kannalta tärkeää laatia kohdennettuja toimenpiteitä sellaisten euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotka ovat erityisesti kärsineet tämänhetkisestä talouskriisistä;

Tiedottaminen

47.   painottaa, että vaikka euroalueella hinnat ovat tähän päivään mennessä pysyneet vakaina, koettu inflaatio on eronnut merkittävästi jäsenvaltioiden alhaisemmista todellisista inflaatioasteista kymmenen viime vuoden aikana; pyytää sen vuoksi, että kansalaisille annetaan parempaa ja tarkempaa tietoa EMU:n tarpeellisuudesta ja sen toiminnasta ja erityisesti asioista, jotka koskevat hintojen vakautta, kansainvälisiä rahoitusmarkkinoita ja euroalueen vakauden tuomia etuja kansainvälisten rahoituskriisien yhteydessä;

48.   katsoo, että yhteisvaluutta on edelleen Euroopan unionin tiedottamisen painopisteala; katsoo, että talous- ja rahaliiton ja euron edut – vakaa hintataso, alhaiset asuntolainan korot, helpompi matkustaminen, valuuttakurssien vaihteluilta ja ulkoisilta häiriöiltä suojautuminen – on jatkossakin esitettävä kansalaisille ja niitä on selitettävä heille perusteellisesti; katsoo, että tiedotuksessa ja ajan tasalla pitämisessä olisi keskityttävä erityisesti niihin unionin kansalaisiin, kuluttajiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka eivät pysty sopeutumaan viipymättä euron uuteen kehitykseen ja sen uusiin haasteisiin;

49.   kehottaa EKP:tä analysoimaan vuosittain joko vuosikertomuksessaan tai erityiskertomuksessa määrällisesti etuja, joita eurosta on ollut tavallisille kansalaisille, ja antamaan konkreettisia esimerkkejä siitä, miten euro on vaikuttanut myönteisesti kansalaisten arjessa;

50.   katsoo, että tiedottaminen on äärimmäisen tärkeää valmisteltaessa euron käyttöönottoa euroalueeseen liittymistä suunnittelevissa jäsenvaltioissa; toteaa, että euroalueen laajentumista koskeva tiedottaminen on tärkeää myös euroalueeseen kuuluvissa jäsenmaissa;

51.   katsoo, että komission on keskityttävä toimissaan auttamaan uusia jäsenvaltioita näiden valmistellessa kansalaisiaan euron käyttöön ottamiseen toteuttamalla intensiivinen tiedotuskampanja, valvomalla sen toteuttamista siellä, missä se on jo käynnistetty, ja tekemällä säännöllisesti selkoa parhaista käytänteistä, jotka koskevat euron käyttöön ottamisesta laadittujen kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa; katsoo myös, että parhaat käytänteet ja aiemmista uuteen valuuttaan siirtymisistä saatu tietämys on hyödyksi uusien jäsenvaltioiden uuteen valuuttaan siirtymiselle, tulevalle laajentumiselle ja uusien hakijamaiden valmistautumiselle;

Euron kansainvälinen asema ja ulkoinen edustus

52.   pitää myönteisenä 25 prosenttia maailmanlaajuisesta valuuttavarannosta edustavan euron nopeaa nousua toiseksi tärkeimmäksi varanto- ja maksuliikennevaluutaksi Yhdysvaltain dollarin jälkeen; toteaa, että eurolla on tärkeä asema rahoitusvaluuttana erityisesti euroalueen naapurimaissa ja että niiden vaihtokurssit noudattavat euron kurssia; hyväksyy EKP:n lausunnon siitä, että euro on Euroopan unionin sisäisen lähentymisprosessin viimeinen vaihe, minkä vuoksi euron käyttöönotto on mahdollista vain EY:n perustamissopimuksen puitteissa;

53.   katsoo, että seuraavan vuosikymmenen aikana talous- ja rahaliiton poliittiseen ohjelmaan vaikuttavat muun muassa Aasian kehittyvistä talouksista aiheutuvat haasteet sekä tämänhetkinen maailmanlaajuinen talouskriisi; pitää valitettavana, että vaikka euron maailmanlaajuinen asema on vahvistunut, pyrkimykset euroalueen ulkoisen edustuksen kohentamiseksi rahoitus- ja raha-asioissa eivät ole juurikaan edenneet; korostaa, että euroalueen on luotava valuuttansa kansainvälisen aseman tasalla oleva kansainvälinen strategia;

54.   muistuttaa, että tehokkain keino, jolla euroalue voi nostaa vaikutusvaltansa taloudellisen painoarvonsa tasalle, on yhteisten kantojen määrittäminen ja edustuksen vahvistaminen siten, että lopulta euroalueella on yksi ainoa yhteinen paikka tärkeissä kansainvälisissä rahoituslaitoksissa ja -foorumeissa; kehottaa euroalueen jäsenvaltioita muun muassa esiintymään yhdenmukaisesti valuuttakurssipolitiikassa;

55.   korostaa, että euroa käytetään kansallisena valuuttana euroalueen ulkopuolella; katsoo, että tällaisen käytön vaikutuksia on analysoitava;

56.   huomauttaa, että euron tärkeä asema kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla tuo mukanaan velvoitteita ja että näin ollen sekä euroalueen rahapolitiikalla että sen kasvupolitiikalla on maailmanlaajuinen vaikutus; korostaa euron kasvanutta merkitystä kansainvälisen kaupan ja palvelujen alalla globaalin ympäristön vakauttajana ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen vauhdittajana sekä perustana suorien investointien kasvulle ja rajatylittäville yritysfuusioille, jotka voivat vähentää merkittävästi liiketoimista aiheutuvia kustannuksia; kehottaa tekemään tutkimuksen maailmantalouden epätasapainosta ja euron asemasta ja laatimaan mahdollisia malleja, joiden avulla Euroopan unioni voisi paremmin varautua ulkoisiin iskuihin;

57.   ehdottaa tehokkaampaa tulevaisuuteen suuntautunutta yhteistyötä sekä tehostettua kansainvälistä vuoropuhelua tärkeimpien valuutta-alueiden toimivaltaisten viranomaisten välillä kansainvälisen kriisinhallinnan kohentamiseksi ja reaalitalouden valuuttaliikkeiden seurausten hallitsemiseksi; muistuttaa menestyksekkäästä yhteisestä kriisihallinnasta Yhdysvaltojen subprime-kriisin alussa sekä syyskuun 11. päivän 2001 tapahtumia välittömästi seuranneen kriisin yhteydessä, millä osaltaan onnistuttiin estämään Yhdysvaltain dollarin romahtaminen;

58.   tukee komission aikomusta vahvistaa EMU:n vaikutusvaltaa kansainvälisissä rahoituslaitoksissa valitsemalla tietyt edustajat kuten euroryhmän, komission ja EKP:n puheenjohtajat edustamaan EU:n yhteistä kantaa; toteaa, että euroryhmän, komission ja EKP:n puheenjohtajat voivat käytännössä jo nyt toimia tarkkailijoina tärkeimmissä kansainvälisissä rahoituslaitoksissa; edellyttää kuitenkin Euroopan näkemysten parempaa koordinointia, jotta Euroopan yhteistä rahapolitiikkaa edustaisivat jatkossa sen legitiimit edustajat; odottaa, että euroalueen kanta sen tärkeimpien yhteistyökumppaneiden valuuttakurssipolitiikkaan ilmaistaan; kehottaa euroryhmän puheenjohtajaa toimimaan euroalueen edustajana vakausfoorumissa (FSF); ehdottaa Kansainvälisen valuuttarahaston sääntöjen tarkistamista, jotta talousalueiden ja -järjestöjen edustus olisi mahdollista;

59.   tähdentää, että Euroopan unioni tarvitsee yhteistä näkemystä kansainvälisten rahoituslaitosten uudistamisesta ja että tällöin olisi otettava huomioon uusien talousmahtien noususta aiheutuvat globaalin talouden haasteet;

60.   pitää valitettavana, että komissio ei ole analysoinut EMU@10:tä koskevassa tiedonannossaan euron kansainvälistä asemaa yksityiskohtaisemmin ja täsmällisemmin; pyytää komissiota laatimaan yksityiskohtaisen selonteon, jossa käsitellään yhteisen rahapolitiikan ulkoisia vaikutuksia ja sen jälkiseurauksia euroalueen talouden ja kaupan suorituskykyyn;

61.   korostaa, että jotkut EU:n kumppaneista harjoittavat rahapolitiikkaa, jonka tavoitteena on niiden oman valuutan aliarvostus, ja että tällä menettelyllä on epäreiluja vaikutuksia kauppaan ja sitä voidaan pitää tullien ulkopuolisena kansainvälisen kaupan esteenä;

EMU:n taloudelliset välineet ja hallinnointi

62.   katsoo, että kaikkien asianomaisten osapuolten – parlamentin, neuvoston, komission, euroryhmän ja sekä EU:n että kansallisen tason työmarkkinaosapuolten – pitäisi työskennellä yhdessä tehostaakseen EMU:n tulevaa toimintaa talouspolitiikan ohjausjärjestelmässä seuraavien ehdotusten pohjalta:

| a) | Lissabonin sopimuksen olennaisena osana ja keskeisenä taloudellisena välineenä toimivilla yhdennetyillä poliittisilla suuntaviivoilla pitäisi pyrkiä työllisyyden, ympäristöasioiden ja sosiaaliturvan alalla kaikkia osapuolia innoittaviin uudistuksiin, joiden tavoitteena olisi tasapainoinen politiikkayhdistelmä; |
| --- | --- |

a)

Lissabonin sopimuksen olennaisena osana ja keskeisenä taloudellisena välineenä toimivilla yhdennetyillä poliittisilla suuntaviivoilla pitäisi pyrkiä työllisyyden, ympäristöasioiden ja sosiaaliturvan alalla kaikkia osapuolia innoittaviin uudistuksiin, joiden tavoitteena olisi tasapainoinen politiikkayhdistelmä;

| b) | yhdennettyihin poliittisiin suuntaviivoihin pitäisi sisällyttää laajat puitteet tarkemmalle talouspolitiikan yhteensovittamiselle, minkä tarkoituksena olisi yhtenäistää kansallisia uudistusohjelmia ottaen kuitenkin huomioon taloudelliset erot ja erilaiset kansalliset perinteet; vakaus- ja lähentymisohjelmista sekä kansallisista uudistusohjelmista pitäisi kuulla kansallisia parlamentteja; |
| --- | --- |

b)

yhdennettyihin poliittisiin suuntaviivoihin pitäisi sisällyttää laajat puitteet tarkemmalle talouspolitiikan yhteensovittamiselle, minkä tarkoituksena olisi yhtenäistää kansallisia uudistusohjelmia ottaen kuitenkin huomioon taloudelliset erot ja erilaiset kansalliset perinteet; vakaus- ja lähentymisohjelmista sekä kansallisista uudistusohjelmista pitäisi kuulla kansallisia parlamentteja;

| c) | yhdennettyjen poliittisten suuntaviivojen, erityisesti talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen, sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien välistä yhteyttä pitäisi vahvistaa, kansallisessa parlamentissa käydyn keskustelun jälkeen vakaus- ja lähentymisohjelmat sekä kansalliset uudistusohjelmat voitaisiin esitellä samaan aikaan (vuosittain alkusyksystä); talouspolitiikan laajat suuntaviivat voisivat sisältää yhteisiä talousarviotavoitteita, jotka ovat vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osa-alueen mukaisia; |
| --- | --- |

c)

yhdennettyjen poliittisten suuntaviivojen, erityisesti talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen, sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien välistä yhteyttä pitäisi vahvistaa, kansallisessa parlamentissa käydyn keskustelun jälkeen vakaus- ja lähentymisohjelmat sekä kansalliset uudistusohjelmat voitaisiin esitellä samaan aikaan (vuosittain alkusyksystä); talouspolitiikan laajat suuntaviivat voisivat sisältää yhteisiä talousarviotavoitteita, jotka ovat vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osa-alueen mukaisia;

| d) | jäsenvaltioiden hallitusten pitäisi kansallisesta talousarviosta päättäessään ottaa huomioon yhdennetyt poliittiset suuntaviivat, maakohtaiset suositukset sekä euroalueen julkisen talouden kokonaistilanne; erilaiset kansalliset talousarvioaikataulut ja niiden perustana olevat ennusteet pitäisi saattaa yhteensopiviksi, jotta vältyttäisiin erilaisten makrotaloudellisten ennusteiden (maailmanlaajuinen kasvu, EU:n kasvu, öljyn hinta, korkotaso) ja muiden muuttujien käytön aiheuttamilta eroavuuksilta; kehottaa komissiota, Eurostatia ja jäsenvaltioita työskentelemään sellaisten välineiden määrittelemiseksi, joiden avulla voidaan parantaa kansallisten talousarvioiden vertailukelpoisuutta, mitä tulee eri kategorioihin kuuluviin menoihin; |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltioiden hallitusten pitäisi kansallisesta talousarviosta päättäessään ottaa huomioon yhdennetyt poliittiset suuntaviivat, maakohtaiset suositukset sekä euroalueen julkisen talouden kokonaistilanne; erilaiset kansalliset talousarvioaikataulut ja niiden perustana olevat ennusteet pitäisi saattaa yhteensopiviksi, jotta vältyttäisiin erilaisten makrotaloudellisten ennusteiden (maailmanlaajuinen kasvu, EU:n kasvu, öljyn hinta, korkotaso) ja muiden muuttujien käytön aiheuttamilta eroavuuksilta; kehottaa komissiota, Eurostatia ja jäsenvaltioita työskentelemään sellaisten välineiden määrittelemiseksi, joiden avulla voidaan parantaa kansallisten talousarvioiden vertailukelpoisuutta, mitä tulee eri kategorioihin kuuluviin menoihin;

| e) | euroalueen jäsenvaltioille pitäisi mahdollisuuksien mukaan antaa muodollisempia suosituksia muun muassa seuraavista asioista: keskipitkän aikavälin menoja koskevien tavoitteiden asettaminen, erityiset rakenteelliset uudistukset, sijoitukset, julkisen talouden laatu; lisäksi kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä pitäisi pyrkiä yhtenäisempään raportointirakenteeseen siten, että kansallisille uudistusprioriteeteille ei aiheudu haittaa; kaikki sitoumukset, tavoitteet ja saavutukset pitäisi kokonaisuudessaan sisällyttää yhdennettyihin poliittisiin suuntaviivoihin ja kansallisiin uudistusohjelmiin, jotta taloushallinnon johdonmukaisuus ja tehokkuus paranisi; |
| --- | --- |

e)

euroalueen jäsenvaltioille pitäisi mahdollisuuksien mukaan antaa muodollisempia suosituksia muun muassa seuraavista asioista: keskipitkän aikavälin menoja koskevien tavoitteiden asettaminen, erityiset rakenteelliset uudistukset, sijoitukset, julkisen talouden laatu; lisäksi kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä pitäisi pyrkiä yhtenäisempään raportointirakenteeseen siten, että kansallisille uudistusprioriteeteille ei aiheudu haittaa; kaikki sitoumukset, tavoitteet ja saavutukset pitäisi kokonaisuudessaan sisällyttää yhdennettyihin poliittisiin suuntaviivoihin ja kansallisiin uudistusohjelmiin, jotta taloushallinnon johdonmukaisuus ja tehokkuus paranisi;

| f) | taloushallinnon viitekehykseen pitäisi sisällyttää hyvinä aikoina pitkän aikavälin strategia kansallisten velkojen osuuden pienentämisestä korkeintaan 60 prosenttiin bkt:sta, koska tämä alentaisi velanhoidon kustannuksia ja yksityisten sijoitusten pääomakustannuksia; |
| --- | --- |

f)

taloushallinnon viitekehykseen pitäisi sisällyttää hyvinä aikoina pitkän aikavälin strategia kansallisten velkojen osuuden pienentämisestä korkeintaan 60 prosenttiin bkt:sta, koska tämä alentaisi velanhoidon kustannuksia ja yksityisten sijoitusten pääomakustannuksia;

| g) | pitäisi luoda sitova kehys, jonka puitteissa euroalueen jäsenvaltioiden olisi keskusteltava toistensa ja komission kanssa ennen suurten talouspoliittisten päätösten tekemistä esimerkiksi ruoan ja energian hintojen nousun vuoksi; |
| --- | --- |

g)

pitäisi luoda sitova kehys, jonka puitteissa euroalueen jäsenvaltioiden olisi keskusteltava toistensa ja komission kanssa ennen suurten talouspoliittisten päätösten tekemistä esimerkiksi ruoan ja energian hintojen nousun vuoksi;

| h) | talouden yhteensovittaminen pitäisi tehdä yhdennetyn eurooppalaisen talous- ja työllisyysstrategian muodossa ja perustuen nykyisiin talouspolitiikan välineisiin, erityisesti Lissabonin strategiaan, yhdennettyihin poliittisiin suuntaviivoihin, kestävän kehityksen strategiaan ja vakaus- ja lähentymisohjelmiin; kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia euroryhmän puheenjohtajan johdolla yhtenäiseen ja samanaikaiseen taloudellisen toiminnan tukemiseen ja ohjaamaan sitä samaan suuntaan; |
| --- | --- |

h)

talouden yhteensovittaminen pitäisi tehdä yhdennetyn eurooppalaisen talous- ja työllisyysstrategian muodossa ja perustuen nykyisiin talouspolitiikan välineisiin, erityisesti Lissabonin strategiaan, yhdennettyihin poliittisiin suuntaviivoihin, kestävän kehityksen strategiaan ja vakaus- ja lähentymisohjelmiin; kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia euroryhmän puheenjohtajan johdolla yhtenäiseen ja samanaikaiseen taloudellisen toiminnan tukemiseen ja ohjaamaan sitä samaan suuntaan;

| i) | edellä h alakohdassa tarkoitetussa eurooppalaisessa talous- ja työllisyysstrategiassa pitäisi huomioida uuden vihreän teknologian mahdollisuudet toimia taloudellisen kasvun ja makrotalouspoliittisten toimien kulmakivenä; |
| --- | --- |

i)

edellä h alakohdassa tarkoitetussa eurooppalaisessa talous- ja työllisyysstrategiassa pitäisi huomioida uuden vihreän teknologian mahdollisuudet toimia taloudellisen kasvun ja makrotalouspoliittisten toimien kulmakivenä;

| j) | innovatiivisten, erityisesti pienten ja keskisuurten, yritysten, rahoitusta olisi helpotettava, muun muassa perustamalla Euroopan investointipankin koordinoima ”eurooppalainen järkevän kasvun rahasto”; |
| --- | --- |

j)

innovatiivisten, erityisesti pienten ja keskisuurten, yritysten, rahoitusta olisi helpotettava, muun muassa perustamalla Euroopan investointipankin koordinoima ”eurooppalainen järkevän kasvun rahasto”;

| k) | euroaluetta koskevassa vuosikertomuksessa olisi annettava käytännöllisempiä välineitä ja arviointeja, jotka mahdollistavat yksityiskohtaisemman vuoropuhelun talouspolitiikkaa ohjaavien EU:n eri elinten kesken; |
| --- | --- |

k)

euroaluetta koskevassa vuosikertomuksessa olisi annettava käytännöllisempiä välineitä ja arviointeja, jotka mahdollistavat yksityiskohtaisemman vuoropuhelun talouspolitiikkaa ohjaavien EU:n eri elinten kesken;

| l) | sellaisten komissiota, neuvostoa ja parlamenttia koskevien menettelysääntöjen laatiminen, jotka takaavat kyseisten toimielinten asianmukaisen yhteistyön ja täyden osallistumisen yhdennettyjen poliittisten suuntaviivojen asianmukaiseen myöhempään käsittelyyn olennaisia taloudellisia välineitä perustettaessa; |
| --- | --- |

l)

sellaisten komissiota, neuvostoa ja parlamenttia koskevien menettelysääntöjen laatiminen, jotka takaavat kyseisten toimielinten asianmukaisen yhteistyön ja täyden osallistumisen yhdennettyjen poliittisten suuntaviivojen asianmukaiseen myöhempään käsittelyyn olennaisia taloudellisia välineitä perustettaessa;

| m) | talouspolitiikan yhteensovittamisessa tarvittavia rakenteita pitäisi vahvistaa seuraavasti:






  — | euroryhmälle pitäisi vahvistaa kokoonpanot myös teollisuuden kilpailukykyä, ympäristöasioita, työllisyyttä ja koulutusta koskevilla aloilla; |
| --- | --- | --- |

m)

talouspolitiikan yhteensovittamisessa tarvittavia rakenteita pitäisi vahvistaa seuraavasti:

—

euroryhmälle pitäisi vahvistaa kokoonpanot myös teollisuuden kilpailukykyä, ympäristöasioita, työllisyyttä ja koulutusta koskevilla aloilla;

| — | euroryhmälle pitäisi antaa tehokkaammat institutionaaliset puitteet ja lisää henkilökuntaa; |
| --- | --- |

—

euroryhmälle pitäisi antaa tehokkaammat institutionaaliset puitteet ja lisää henkilökuntaa;

| — | euroryhmän puheenjohtajan toimikauden pitäisi vastata yhdennetyissä suuntaviivoissa mainittuja suhdannekiertoja; |
| --- | --- |

—

euroryhmän puheenjohtajan toimikauden pitäisi vastata yhdennetyissä suuntaviivoissa mainittuja suhdannekiertoja;

| — | talouspoliittinen komitea olisi sulautettava talous- ja rahoituskomiteaan niin että saadaan aikaan yhtenäinen ja johdonmukaisesti toimiva valmisteleva elin talous- ja rahoitusasioiden neuvostolle ja euroryhmälle; |
| --- | --- |

—

talouspoliittinen komitea olisi sulautettava talous- ja rahoituskomiteaan niin että saadaan aikaan yhtenäinen ja johdonmukaisesti toimiva valmisteleva elin talous- ja rahoitusasioiden neuvostolle ja euroryhmälle;

| — | parlamentin edustajalle pitäisi antaa tarkkailijan asema euroryhmässä ja neuvoston epävirallisissa kokouksissa; |
| --- | --- |

—

parlamentin edustajalle pitäisi antaa tarkkailijan asema euroryhmässä ja neuvoston epävirallisissa kokouksissa;

| — | olisi järjestettävä troikan, parlamentin ja komission välisiä kokouksia neljä kertaa vuodessa ja tarvittaessa euroryhmän kanssa; |
| --- | --- |

—

olisi järjestettävä troikan, parlamentin ja komission välisiä kokouksia neljä kertaa vuodessa ja tarvittaessa euroryhmän kanssa;

| n) | parlamentin, komission ja euroryhmän välille pitäisi luoda säännöllisempi ja jäsennellympi makrotaloutta koskeva vuoropuhelu, joka olisi samantyyppinen kuin parlamentin ja EKP:n välinen rahapoliittinen vuoropuhelu, joka käytäisiin vähintään neljännesvuosittain ja jonka tarkoituksena olisi vahvistaa nykyisiä puitteita ja käydä keskustelua euroalueen talouden edessä olevista haasteista; |
| --- | --- |

n)

parlamentin, komission ja euroryhmän välille pitäisi luoda säännöllisempi ja jäsennellympi makrotaloutta koskeva vuoropuhelu, joka olisi samantyyppinen kuin parlamentin ja EKP:n välinen rahapoliittinen vuoropuhelu, joka käytäisiin vähintään neljännesvuosittain ja jonka tarkoituksena olisi vahvistaa nykyisiä puitteita ja käydä keskustelua euroalueen talouden edessä olevista haasteista;

| o) | parlamentin, euroryhmän, EKP:n ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean välille pitää rakentaa aktiivinen vuoropuhelu, jonka tarkoituksena on keskustella asianmukaisesta politiikan alojen yhdistelmästä; |
| --- | --- |

o)

parlamentin, euroryhmän, EKP:n ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean välille pitää rakentaa aktiivinen vuoropuhelu, jonka tarkoituksena on keskustella asianmukaisesta politiikan alojen yhdistelmästä;

63.   katsoo, että seuraavan vuosikymmenen aikana EMU:n poliittiseen ohjelmaan vaikuttavat erityisesti rahoitusmarkkinoiden viimeaikainen kuohunta ja sen seuraamukset reaalitaloudelle; panee myönteisenä seikkana tässä yhteydessä merkille, että euroalueen jäsenvaltiot ovat yhteisen rahapolitiikan ja viime vuosina tehtyjen uudistusten ansiosta paremmin varustautuneita kohtaamaan suuria iskuja kuin menneisyydessä; vaatii taloudellisen taantuman ja korkean inflaation torjumiseksi kuitenkin:

| a) | EU:n tasolla koordinoitua vastausta, joka perustuu ongelmien yhteiseen ymmärtämiseen ja yhteisiin seurantatoimiin, samalla kun hyväksytään joitakin kansallisia erityispiirteitä kansallisten uudistusohjelmien koordinointi mukaan lukien; |
| --- | --- |

a)

EU:n tasolla koordinoitua vastausta, joka perustuu ongelmien yhteiseen ymmärtämiseen ja yhteisiin seurantatoimiin, samalla kun hyväksytään joitakin kansallisia erityispiirteitä kansallisten uudistusohjelmien koordinointi mukaan lukien;

| b) | kunnianhimoisia ja mukautettuja kansallisia uudistusohjelmia ja sitoutumista niiden täytäntöönpanoon, mukaan lukien kansallisten talousarvioiden tarkistus viimeisimpiin talousennusteisiin reagoimiseksi, talouden taantuman torjumiseksi ja kasvun edistämiseksi ottaen samalla käyttöön tehokkaan vuoropuhelun työmarkkinaosapuolten kanssa; |
| --- | --- |

b)

kunnianhimoisia ja mukautettuja kansallisia uudistusohjelmia ja sitoutumista niiden täytäntöönpanoon, mukaan lukien kansallisten talousarvioiden tarkistus viimeisimpiin talousennusteisiin reagoimiseksi, talouden taantuman torjumiseksi ja kasvun edistämiseksi ottaen samalla käyttöön tehokkaan vuoropuhelun työmarkkinaosapuolten kanssa;

| c) | pk-yrityksiä tukevia toimenpiteitä erityisesti Euroopan investointipankin viimeaikaisten toimien täydentämiseksi, ja jotta pk-yrityksille voidaan taata pankkijärjestelmän kautta kestävät luottojärjestelmät; |
| --- | --- |

c)

pk-yrityksiä tukevia toimenpiteitä erityisesti Euroopan investointipankin viimeaikaisten toimien täydentämiseksi, ja jotta pk-yrityksille voidaan taata pankkijärjestelmän kautta kestävät luottojärjestelmät;

| d) | kohdennettujen toimenpiteiden määrittelyä haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelemiseksi tämänhetkisen talouskriisin seurauksilta; |
| --- | --- |

d)

kohdennettujen toimenpiteiden määrittelyä haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelemiseksi tämänhetkisen talouskriisin seurauksilta;

| e) | rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman täysimääräistä ja ripeää täytäntöönpanoa, mukaan luettuna seurantatoimet ja valvonnan tehokkuuden lisääminen meneillään olevan rahoituskriisin osalta; |
| --- | --- |

e)

rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman täysimääräistä ja ripeää täytäntöönpanoa, mukaan luettuna seurantatoimet ja valvonnan tehokkuuden lisääminen meneillään olevan rahoituskriisin osalta;

| f) | tehostamaan kriisien ratkaisemista koskevia järjestelyjä parantamalla EU:n sääntöjä oikeushenkilön lakkaamisesta sekä luomalla selkeästi määritellyt ja yksimielisesti hyväksyttävissä olevat järjestelyt taakan jakamiseksi asianomaisten jäsenvaltioiden kesken, jos rajatylittävissä rahoitusalan ryhmittymissä ilmenee maksukyvyttömyystapauksia; |
| --- | --- |

f)

tehostamaan kriisien ratkaisemista koskevia järjestelyjä parantamalla EU:n sääntöjä oikeushenkilön lakkaamisesta sekä luomalla selkeästi määritellyt ja yksimielisesti hyväksyttävissä olevat järjestelyt taakan jakamiseksi asianomaisten jäsenvaltioiden kesken, jos rajatylittävissä rahoitusalan ryhmittymissä ilmenee maksukyvyttömyystapauksia;

| g) | saattamaan päätökseen rahapolitiikan suunnittelussa käytettävät välineet analysoimalla perusteellisesti tekijät, jotka vaikuttavat rahoitusjärjestelmän vakauteen ja toimintaan, kuten rahapolitiikan siirrot, luotto- ja rahavarojen kehitys, uusien tuotteiden erityispiirteet sekä riskien ja likviditeetin keskittyminen; |
| --- | --- |

g)

saattamaan päätökseen rahapolitiikan suunnittelussa käytettävät välineet analysoimalla perusteellisesti tekijät, jotka vaikuttavat rahoitusjärjestelmän vakauteen ja toimintaan, kuten rahapolitiikan siirrot, luotto- ja rahavarojen kehitys, uusien tuotteiden erityispiirteet sekä riskien ja likviditeetin keskittyminen;

| h) | ennakoivaa eurooppalaista reaktiota kansainvälisillä foorumeilla, eritoten vakausfoorumissa ja Kansainvälisessä valuuttarahastossa, ja yhteisten prosessien lisäämistä poliittisten päätösten teossa; |
| --- | --- |

h)

ennakoivaa eurooppalaista reaktiota kansainvälisillä foorumeilla, eritoten vakausfoorumissa ja Kansainvälisessä valuuttarahastossa, ja yhteisten prosessien lisäämistä poliittisten päätösten teossa;

| i) | Euroopan unionin kannan esiintuomista G8:n puitteissa ja pohdintaa Euroopan unionin roolista tehokkaampana maailmanlaajuisten taloudellisten päätösten tekijänä, samalla kun mukautetaan tämä rooli globalisaation seurauksiin ja yhä hallitsevampiin maailmanlaajuisiin rahoitusmarkkinoihin; |
| --- | --- |

i)

Euroopan unionin kannan esiintuomista G8:n puitteissa ja pohdintaa Euroopan unionin roolista tehokkaampana maailmanlaajuisten taloudellisten päätösten tekijänä, samalla kun mukautetaan tämä rooli globalisaation seurauksiin ja yhä hallitsevampiin maailmanlaajuisiin rahoitusmarkkinoihin;

| j) | parempaa ja tehokkaampaa Maailman kauppajärjestön ja Bretton Woods -instituutioiden (Kansainvälinen valuuttarahasto ja Maailmanpankki) yhteistyötä keinottelun torjunnassa ja vakavan kriisin haasteisiin vastaamisessa; |
| --- | --- |

j)

parempaa ja tehokkaampaa Maailman kauppajärjestön ja Bretton Woods -instituutioiden (Kansainvälinen valuuttarahasto ja Maailmanpankki) yhteistyötä keinottelun torjunnassa ja vakavan kriisin haasteisiin vastaamisessa;

| k) | nykyisen vakavan rahakriisin vallitessa, että Kansainvälisen valuuttarahaston suojeluksessa voitaisiin järjestää maailmanlaajuinen rahakonferenssi, jossa voitaisiin neuvotella maailmanlaajuisesti rahakysymyksistä, sekä tutkimaan, olisiko mahdollista perustaa rahariitoja ratkaiseva elin Kansainvälisen valuuttarahaston puitteissa; |
| --- | --- |

k)

nykyisen vakavan rahakriisin vallitessa, että Kansainvälisen valuuttarahaston suojeluksessa voitaisiin järjestää maailmanlaajuinen rahakonferenssi, jossa voitaisiin neuvotella maailmanlaajuisesti rahakysymyksistä, sekä tutkimaan, olisiko mahdollista perustaa rahariitoja ratkaiseva elin Kansainvälisen valuuttarahaston puitteissa;

*

- *

64.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, euroryhmän puheenjohtajalle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0506.

(2)  EUVL C 314 E, 21.12.2006, s. 125.

(3)  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 569.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0057.

(5)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 422.

(6)  EUVL C 287 E, 29.11.2007, s. 535.

(7)  EUVL C 304 E, 1.12.2005, s. 132.

(8)  EUVL C 74 E, 20.3.2008, s. 780.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0357.

(10)  EUVL C 298 E, 8.12.2006, s. 249.

(11)  EUVL C 146 E, 12.6.2008, s. 251.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0287.

(13)  EUVL C 291 E, 30.11.2006, s. 118.

(14)  EUVL C 157 E, 6.7.2006, s. 73.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0425.

(16)  EYVL C 35, 2.2.1998, s. 1.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/21

---

Suositukset miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta

P6_TA(2008)0544

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 suosituksista komissiolle miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta (2008/2012(INI))

(2010/C 16 E/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan ja 141 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan ja 141 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon komission 18. heinäkuuta 2007 päivätyn tiedonannon ”Naisten ja miesten välisen palkkaeron torjunta” (KOM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. heinäkuuta 2007 päivätyn tiedonannon ”Naisten ja miesten välisen palkkaeron torjunta” (KOM(2007)0424),

| — | ottaa huomioon raportin ”Legal Aspects of the Gender Pay Gap”, jonka komission riippumattomien oikeudellisten asiantuntijoiden verkosto työllisyyden, sosiaaliasioiden sekä miesten ja naisten välisen tasa-arvon alalla on laatinut helmikuussa 2007, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon raportin ”Legal Aspects of the Gender Pay Gap”, jonka komission riippumattomien oikeudellisten asiantuntijoiden verkosto työllisyyden, sosiaaliasioiden sekä miesten ja naisten välisen tasa-arvon alalla on laatinut helmikuussa 2007,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 23. ja 24. maaliskuuta 2006 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksytyn Euroopan tasa-arvosopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 23. ja 24. maaliskuuta 2006 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksytyn Euroopan tasa-arvosopimuksen,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 141 artiklaan perustuvan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 141 artiklaan perustuvan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) osa-aikatyötä koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen määräykset, joissa maita velvoitetaan sisällyttämään julkisiin tarjouskilpailuihin työtä koskeva lauseke, johon kuuluu myös vaatimus samapalkkaisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) osa-aikatyötä koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen määräykset, joissa maita velvoitetaan sisällyttämään julkisiin tarjouskilpailuihin työtä koskeva lauseke, johon kuuluu myös vaatimus samapalkkaisuudesta,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 1979 päätöslauselmalla 34/180 hyväksymän kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen 11 artiklan 1 kohdan d alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 1979 päätöslauselmalla 34/180 hyväksymän kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen 11 artiklan 1 kohdan d alakohdan,

| — | ottaa huomioon EU:n työmarkkinaosapuolten 1. maaliskuuta 2005 laatimat sukupuolten tasa-arvoa koskevat toimintapuitteet ja niitä koskevat seurantaraportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n työmarkkinaosapuolten 1. maaliskuuta 2005 laatimat sukupuolten tasa-arvoa koskevat toimintapuitteet ja niitä koskevat seurantaraportit,

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmasta (2006–2010) (1) ja 3. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta – 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmasta (2006–2010) (1) ja 3. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta – 2008 (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 39 ja 45 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 39 ja 45 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0389/2008),

| A. | ottaa huomioon, että naiset ansaitsivat Euroopan unionissa keskimäärin 15 prosenttia vähemmän kuin miehet ja yksityissektorilla jopa 25 prosenttia vähemmän; ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero on jäsenvaltioissa 4:n ja yli 25 prosentin välillä, eikä tämä ero osoita olennaisia kaventumisen merkkejä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että naiset ansaitsivat Euroopan unionissa keskimäärin 15 prosenttia vähemmän kuin miehet ja yksityissektorilla jopa 25 prosenttia vähemmän; ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero on jäsenvaltioissa 4:n ja yli 25 prosentin välillä, eikä tämä ero osoita olennaisia kaventumisen merkkejä,

| B. | ottaa huomioon, että naisen on työskenneltävä 22. helmikuuta asti (eli 418 kalenteripäivää) ansaitakseen saman määrän kuin mies vuodessa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että naisen on työskenneltävä 22. helmikuuta asti (eli 418 kalenteripäivää) ansaitakseen saman määrän kuin mies vuodessa,

| C. | katsoo, että sama palkka samasta ja samanarvoisesta työstä -periaatteen täytäntöönpano on keskeisen tärkeä tekijä sukupuolten tasa-arvoisuuden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että sama palkka samasta ja samanarvoisesta työstä -periaatteen täytäntöönpano on keskeisen tärkeä tekijä sukupuolten tasa-arvoisuuden saavuttamiseksi,

| D. | ottaa huomioon, että miesten ja naisten palkkojen ero, jota koskevat tiedot kertovat melko hitaasta edistyksestä (17 prosenttia vuonna 1995 ja 15 prosenttia vuonna 2005), ei ole hävinnyt, vaikka lainsäädäntöä on ollut merkittävässä määrin voimassa yli 30 vuotta ja eron kaventamiseksi on toteutettu toimia ja kulutettu voimavaroja; katsoo, että on analysoitava eron syitä ja esitettävä toimintasuunnitelmia, joilla pyritään pääsemään eroon palkkaerosta ja siihen liittyvästä naisten työmarkkinoiden eriytymisestä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että miesten ja naisten palkkojen ero, jota koskevat tiedot kertovat melko hitaasta edistyksestä (17 prosenttia vuonna 1995 ja 15 prosenttia vuonna 2005), ei ole hävinnyt, vaikka lainsäädäntöä on ollut merkittävässä määrin voimassa yli 30 vuotta ja eron kaventamiseksi on toteutettu toimia ja kulutettu voimavaroja; katsoo, että on analysoitava eron syitä ja esitettävä toimintasuunnitelmia, joilla pyritään pääsemään eroon palkkaerosta ja siihen liittyvästä naisten työmarkkinoiden eriytymisestä,

| E. | ottaa huomioon, että vaikka naisten koulumenestyksen taso on miehiin verrattuna korkeampi kaikissa jäsenvaltioissa ja naiset muodostavat enemmistön korkeakoulututkinnon suorittaneista, palkkaero ei pienene vastaavasti, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vaikka naisten koulumenestyksen taso on miehiin verrattuna korkeampi kaikissa jäsenvaltioissa ja naiset muodostavat enemmistön korkeakoulututkinnon suorittaneista, palkkaero ei pienene vastaavasti,

| F. | katsoo, että palkkaero johtuu välittömästä ja välillisestä syrjinnästä sekä yhteiskunnallisista ja taloudellisista tekijöistä, työmarkkinoiden eriytymisestä ja yleisestä palkkarakenteesta sekä liittyy useisiin oikeudellisiin, yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin tekijöihin, jotka ovat laaja-alaisempia kuin pelkästään kysymys saman työn samanlaisesta palkkauksesta, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että palkkaero johtuu välittömästä ja välillisestä syrjinnästä sekä yhteiskunnallisista ja taloudellisista tekijöistä, työmarkkinoiden eriytymisestä ja yleisestä palkkarakenteesta sekä liittyy useisiin oikeudellisiin, yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin tekijöihin, jotka ovat laaja-alaisempia kuin pelkästään kysymys saman työn samanlaisesta palkkauksesta,

| G. | katsoo, ettei palkkaero perustu pelkästään bruttotuntipalkkojen eroihin, vaan että pitäisi ottaa huomioon myös yksittäiset palkat, ammatillinen osaaminen, työn organisointi, ammatillinen kokemus ja tuottavuus, joita on arvioitava ei vain määrällisesti (fyysiset läsnäolotunnit työpaikalla) vaan myös laadullisesti, sekä lyhyemmästä työajasta, lomista ja hoitovelvollisuuksista johtuvien poissaoloaikojen vaikutukset palkkojen jakautumismekanismeihin, |
| --- | --- |

G.

katsoo, ettei palkkaero perustu pelkästään bruttotuntipalkkojen eroihin, vaan että pitäisi ottaa huomioon myös yksittäiset palkat, ammatillinen osaaminen, työn organisointi, ammatillinen kokemus ja tuottavuus, joita on arvioitava ei vain määrällisesti (fyysiset läsnäolotunnit työpaikalla) vaan myös laadullisesti, sekä lyhyemmästä työajasta, lomista ja hoitovelvollisuuksista johtuvien poissaoloaikojen vaikutukset palkkojen jakautumismekanismeihin,

| H. | ottaa huomioon, että palkkaeron kaventaminen oli yksi Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian tavoitteista, mutta katsoo, että useimmat jäsenvaltiot eivät ole kiinnittäneet siihen riittävästi huomiota, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että palkkaeron kaventaminen oli yksi Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian tavoitteista, mutta katsoo, että useimmat jäsenvaltiot eivät ole kiinnittäneet siihen riittävästi huomiota,

| I. | katsoo, että EU:n lainsäädäntöä kehittämällä on voitava auttaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia tunnistamaan paremmin pitkään jatkuneiden sukupuolten palkkaerojen perimmäiset syyt, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että EU:n lainsäädäntöä kehittämällä on voitava auttaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia tunnistamaan paremmin pitkään jatkuneiden sukupuolten palkkaerojen perimmäiset syyt,

| J. | katsoo, että naisvaltaisia ammatteja ja tehtäviä arvostetaan yleensä vähemmän kuin miesvaltaisia, vaikkei tälle välttämättä olisi mitään objektiivisia perusteita, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että naisvaltaisia ammatteja ja tehtäviä arvostetaan yleensä vähemmän kuin miesvaltaisia, vaikkei tälle välttämättä olisi mitään objektiivisia perusteita,

| K. | katsoo, että sukupuoleen liittyvistä syistä on olemassa digitaalinen kuilu, jolla on kiistämättömiä vaikutuksia palkkoihin, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että sukupuoleen liittyvistä syistä on olemassa digitaalinen kuilu, jolla on kiistämättömiä vaikutuksia palkkoihin,

| L. | katsoo, että palkkajärjestelmä, johon sisältyy palvelusvuosien huomioon ottaminen palkan määrässä, on epäedullinen naisille, joiden on keskeytettävä uransa (useita kertoja) ulkoisten tekijöiden vuoksi, kuten lasten saamisen aiheuttama työssäkäynnin keskeytyminen, ammatinvalinnan erot tai naisten lyhyemmät työajat, ja asettaa kyseiset naiset pitkäksi ajaksi ja rakenteellisesti heikompaan asemaan, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että palkkajärjestelmä, johon sisältyy palvelusvuosien huomioon ottaminen palkan määrässä, on epäedullinen naisille, joiden on keskeytettävä uransa (useita kertoja) ulkoisten tekijöiden vuoksi, kuten lasten saamisen aiheuttama työssäkäynnin keskeytyminen, ammatinvalinnan erot tai naisten lyhyemmät työajat, ja asettaa kyseiset naiset pitkäksi ajaksi ja rakenteellisesti heikompaan asemaan,

| M. | ottaa huomioon tiedot, joiden mukaan koulutuksesta ja kokemuksesta maksetaan naisille vähemmän kuin miehille; katsoo, että ”samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan” periaatteen – joka ei saa olla sukupuolistereotypioihin perustuvan lähestymistavan vinouttama – noudattamisen lisäksi on päästävä eroon perinteisestä yhteiskunnallisesta roolijaosta, joka on tähän asti vaikuttanut merkittävästi koulutuksen ja ammatin valintaan; katsoo, että äitiys- ja vanhempainloma eivät saa johtaa naisten syrjintään työmarkkinoilla, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon tiedot, joiden mukaan koulutuksesta ja kokemuksesta maksetaan naisille vähemmän kuin miehille; katsoo, että ”samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan” periaatteen – joka ei saa olla sukupuolistereotypioihin perustuvan lähestymistavan vinouttama – noudattamisen lisäksi on päästävä eroon perinteisestä yhteiskunnallisesta roolijaosta, joka on tähän asti vaikuttanut merkittävästi koulutuksen ja ammatin valintaan; katsoo, että äitiys- ja vanhempainloma eivät saa johtaa naisten syrjintään työmarkkinoilla,

| N. | katsoo, että palkkaerosta aiheutuu merkittäviä seurauksia naisten asemalle talouselämässä ja yhteiskunnallisessa elämässä työelämän aikana ja sen jälkeen, ja katsoo, että koska monet naiset ovat antaneet panoksensa yhteiskunnan hyväksi muulla tavalla kuin osallistumalla työelämään, kuten hoitamalla lapsia tai ikääntyneitä sukulaisia, heidän köyhyysriskinsä on suurempi ja he ovat taloudellisesti riippuvaisempia muista, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että palkkaerosta aiheutuu merkittäviä seurauksia naisten asemalle talouselämässä ja yhteiskunnallisessa elämässä työelämän aikana ja sen jälkeen, ja katsoo, että koska monet naiset ovat antaneet panoksensa yhteiskunnan hyväksi muulla tavalla kuin osallistumalla työelämään, kuten hoitamalla lapsia tai ikääntyneitä sukulaisia, heidän köyhyysriskinsä on suurempi ja he ovat taloudellisesti riippuvaisempia muista,

| O. | katsoo, että palkkaerot ovat vielä suurempia, kun kyseessä ovat maahanmuuttajanaiset, vammaiset naiset, vähemmistöihin kuuluvat naiset ja ammattitaitoa vailla olevat naiset, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että palkkaerot ovat vielä suurempia, kun kyseessä ovat maahanmuuttajanaiset, vammaiset naiset, vähemmistöihin kuuluvat naiset ja ammattitaitoa vailla olevat naiset,

| P. | katsoo, että on olennaisen tärkeää, että käytettävissä on sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja sekä ajantasaistettu oikeudellinen kehys, jossa käsitellään sukupuolinäkökulmaa ja joka mahdollistaa palkkasyrjinnän syihin vaikuttamisen, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että on olennaisen tärkeää, että käytettävissä on sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja sekä ajantasaistettu oikeudellinen kehys, jossa käsitellään sukupuolinäkökulmaa ja joka mahdollistaa palkkasyrjinnän syihin vaikuttamisen,

| Q. | katsoo, että koulutuksen avulla on mahdollista ja välttämätöntä myötävaikuttaa yhteiskunnan sukupuolistereotypioiden poistamiseen, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että koulutuksen avulla on mahdollista ja välttämätöntä myötävaikuttaa yhteiskunnan sukupuolistereotypioiden poistamiseen,

| R. | ottaa huomioon, että se on toistuvasti kehottanut komissiota tekemään aloitteita, nykyisen lainsäädännön tarkistaminen mukaan lukien, jotta edistettäisiin palkkaerojen poistamista, poistettaisiin eläkeläisten köyhyysriski ja varmistettaisiin heille asianmukainen elintaso, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että se on toistuvasti kehottanut komissiota tekemään aloitteita, nykyisen lainsäädännön tarkistaminen mukaan lukien, jotta edistettäisiin palkkaerojen poistamista, poistettaisiin eläkeläisten köyhyysriski ja varmistettaisiin heille asianmukainen elintaso,

| S. | ottaa huomioon, että miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (3) mukaan samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaate on keskeinen ja välttämätön osa yhteisön säännöstöä ja sukupuolta ja syrjintää koskevaa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja että on välttämätöntä antaa kyseisen periaatteen täytäntöönpanoa koskevia uusia säännöksiä, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (3) mukaan samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaate on keskeinen ja välttämätön osa yhteisön säännöstöä ja sukupuolta ja syrjintää koskevaa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja että on välttämätöntä antaa kyseisen periaatteen täytäntöönpanoa koskevia uusia säännöksiä,

| T. | katsoo, että jos jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet ja tasa-arvoelimet toteuttaisivat toimia, jotka on eritelty edellä mainitussa 1. maaliskuuta 2005 hyväksytyissä toimintapuitteissa sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi, se johtaisi todelliseen palkkaerojen eliminoimiseen sosiaalista vuoropuhelua tehostamalla, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että jos jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet ja tasa-arvoelimet toteuttaisivat toimia, jotka on eritelty edellä mainitussa 1. maaliskuuta 2005 hyväksytyissä toimintapuitteissa sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi, se johtaisi todelliseen palkkaerojen eliminoimiseen sosiaalista vuoropuhelua tehostamalla,

| U. | katsoo, että jos halutaan luoda strategia palkkaerosta, horisontaalisesta ja vertikaalisesta eriyttämisestä sekä tyypillisesti naisten työtehtäviä ja aloja koskevista stereotyypeistä eroon pääsemiseksi, on laadittava sellainen toimintakehys eri tasoilla – sekä lainsäädännöllisillä että muilla – jossa tehdään ero palkkasyrjinnän ja sellaisten palkkaerojen välillä, jotka perustuvat välittömän ja välillisen syrjinnän eri tekijöihin, koska ensin mainitut kuuluvat suoraan lainsäädännön alaan ja jälkimmäiset on hoidettava kohdennetuilla ja erityisillä toimilla, |
| --- | --- |

U.

katsoo, että jos halutaan luoda strategia palkkaerosta, horisontaalisesta ja vertikaalisesta eriyttämisestä sekä tyypillisesti naisten työtehtäviä ja aloja koskevista stereotyypeistä eroon pääsemiseksi, on laadittava sellainen toimintakehys eri tasoilla – sekä lainsäädännöllisillä että muilla – jossa tehdään ero palkkasyrjinnän ja sellaisten palkkaerojen välillä, jotka perustuvat välittömän ja välillisen syrjinnän eri tekijöihin, koska ensin mainitut kuuluvat suoraan lainsäädännön alaan ja jälkimmäiset on hoidettava kohdennetuilla ja erityisillä toimilla,

| V. | ottaa huomioon, että komissio on edellä mainitussa 18. heinäkuuta 2007 päivätyssä tiedonannossa antamansa ilmoituksen mukaisesti tekemässä vuoden 2008 aikana samapalkkaisuutta koskevasta EU:n lainsäädännöstä tutkimusta, johon kaikkien asianomaisten sidosryhmien on osallistuttava; katsoo, että tutkimustulosten pitäisi saada riittävästi julkisuutta, |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että komissio on edellä mainitussa 18. heinäkuuta 2007 päivätyssä tiedonannossa antamansa ilmoituksen mukaisesti tekemässä vuoden 2008 aikana samapalkkaisuutta koskevasta EU:n lainsäädännöstä tutkimusta, johon kaikkien asianomaisten sidosryhmien on osallistuttava; katsoo, että tutkimustulosten pitäisi saada riittävästi julkisuutta,

| W. | ottaa huomioon, että tavoitteeksi on asetettu naisten ja miesten eläkkeiden yhtäläisyys, myös eläkeiän osalta, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että tavoitteeksi on asetettu naisten ja miesten eläkkeiden yhtäläisyys, myös eläkeiän osalta,

| X. | katsoo, että Euroopan tasa-arvoinstituutilla voi olla asiassa olennaisen tärkeä rooli sukupuolten palkkaeron kehittymisen seurannassa ja tämän eron syiden analysoinnissa samoin kuin lainsäädännön vaikutuksen arvioinnissa, |
| --- | --- |

X.

katsoo, että Euroopan tasa-arvoinstituutilla voi olla asiassa olennaisen tärkeä rooli sukupuolten palkkaeron kehittymisen seurannassa ja tämän eron syiden analysoinnissa samoin kuin lainsäädännön vaikutuksen arvioinnissa,

1.   kehottaa komissiota esittämään parlamentille 31. joulukuuta 2009 mennessä EY:n perustamissopimuksen 141 artiklaan perustuvan lainsäädäntöehdotuksen miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan nykyisen lainsäädännön (4) tarkistamisesta liitteenä olevien yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti;

2.   vahvistaa, että suosituksissa otetaan huomioon toissijaisuusperiaate ja kansalaisten perusoikeudet;

3.   katsoo, ettei pyydetyllä ehdotuksella ole taloudellisia vaikutuksia;

4.   on vakuuttunut tarpeesta varmistaa direktiivin 2006/54/EY säännösten parempi ja aikaisempi täytäntöönpano, jotta voidaan puuttua palkkaeroihin siten, että jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet ja tasa-arvoelimet toteuttavat toimenpiteitä, joita on esitetty edellä mainituissa 1. maaliskuussa 2005 hyväksytyissä toimintapuitteissa sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi, huolehtimalla tietojen ja suuntaviivojen levittämisestä käytännön välineistä (etenkin pk-yritysten osalta), joiden avulla voidaan puuttua palkkaeroihin, kansalliset ja alakohtaiset työmarkkinasopimukset mukaan luettuina;

5.   korostaa neuvottelujen ja yhteisten työehtosopimusneuvottelujen tärkeyttä poistettaessa naisten syrjintää, erityisesti työllisyyden, palkkojen, työolojen, uran ja ammatillisen koulutuksen osalta;

6.   kehottaa yhteisön toimielimiä järjestämään Euroopan palkkatasa-arvon päivän – päivä, jolloin Euroopan naiset ovat ansainneet (keskimäärin) saman palkan, jonka Euroopan miehet ansaitsevat (keskimäärin) vuodessa – jonka avulla lisätään tietoisuutta nykyisestä palkkakuilusta ja kannustetaan kaikkia asianosaisia toimijoita käynnistämään uusia aloitteita palkkakuilun poistamiseksi;

7.   kehottaa ammatti- ja työnantajajärjestöjä laatimaan yhdessä työn puolueettomaan arvioimiseen soveltuvia välineitä naisten ja miesten välisten palkkaerojen kaventamiseksi;

8.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja sitä täydentävät yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 301 E, 13.12.2007, s. 56.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0399.

(3)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(4)  Miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10 päivänä helmikuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 75/117/ETY (EYVL L 45, 19.2.1975, s. 19) on otettu mukaan direktiiviin 2006/54/EY. Direktiivin 2006/54/EY säännösten mukaan direktiivi 75/117/ETY kumotaan 15. elokuuta 2009 alkaen, mikä on myös kyseisen direktiivin täytäntöönpanolle asetettu takaraja.

---

LIITE

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SUOSITUKSET

Suositus 1: MÄÄRITELMÄT

Direktiiviin 2006/54/EY sisältyvä samapalkkaisuuden määritelmä on toisinto direktiivin 75/117/ETY säännöksistä. Jotta sukupuolten palkkaerojen torjumiseen tarkoitetut välineet voidaan ryhmitellä tarkemmin, on tärkeää määritellä täsmällisemmin eri käsitteet, kuten:

| — | sukupuolten palkkaero, mutta määritelmä ei saa rajoittua vain bruttotuntipalkkojen eroihin; |
| --- | --- |

—

sukupuolten palkkaero, mutta määritelmä ei saa rajoittua vain bruttotuntipalkkojen eroihin;

| — | välitön palkkasyrjintä; |
| --- | --- |

—

välitön palkkasyrjintä;

| — | välillinen palkkasyrjintä; |
| --- | --- |

—

välillinen palkkasyrjintä;

| — | palkkio, jonka määritelmään olisi kuuluttava kaikki nettoansiot ja palkat samoin kuin kaikki työhön liittyvät korvaukset ja luontoisedut; |
| --- | --- |

—

palkkio, jonka määritelmään olisi kuuluttava kaikki nettoansiot ja palkat samoin kuin kaikki työhön liittyvät korvaukset ja luontoisedut;

| — | eläke-ero: koskee eläkejärjestelmien eri osa-alueita, kuten jakojärjestelmää ja ammatillista lisäeläkejärjestelmää (palkkaero vaihtuu eläke-eroksi eläkkeelle siirtymisen jälkeen). |
| --- | --- |

—

eläke-ero: koskee eläkejärjestelmien eri osa-alueita, kuten jakojärjestelmää ja ammatillista lisäeläkejärjestelmää (palkkaero vaihtuu eläke-eroksi eläkkeelle siirtymisen jälkeen).

Suositus 2: TILANNEARVIO JA TULOSTEN AVOIMUUS

2.1.   Työnantajien ja työntekijöiden puutteellinen tietämys ja heille suunnattu riittämätön tiedotus yhtiön nykyisistä tai mahdollisista palkkaeroista heikentää perustamissopimuksessa vahvistetun periaatteen ja nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoa.

2.2.   Jäsenvaltioiden olisi tunnustettava tarkkojen tilastotietojen puuttuminen sekä naisten nykyisen alemman palkkataso erityisesti perinteisesti naisvaltaisissa ammateissa ja otettava naisten ja miesten välinen palkkaero täysimääräisesti huomioon sosiaalipolitiikoissaan ja pidettävä sitä vakavana ongelmana.

2.3.   Siksi on välttämätöntä velvoittaa yhtiöt tekemään säännöllisiä palkkatarkastuksia ja julkaisemaan niiden tulokset (esimerkiksi vähintään 20 työntekijää työllistävissä yhtiöissä). Samaa velvoitetta on myös sovellettava palkan lisäksi maksettavia korvauksia koskeviin tietoihin.

2.4.   Työnantajien on esitettävä tulokset työntekijöille ja näiden edustajille sukupuolen mukaan eriteltyinä palkkatilastoina. Kyseiset alakohtaiset ja kansalliset tiedot pitäisi kerätä jokaisessa jäsenvaltiossa.

2.5.   Jäsenvaltioiden ja komission olisi tuotettava parempia tilastoja ja lisättävä niihin vertailukelpoisia tietoja naisten ja miesten välisistä palkkaeroista osa-aikatyön osalta ja naisten ja miesten eläkkeiden välisistä eroista.

2.6.   Näiden tietojen on oltava johdonmukaisia, verrattavissa olevia ja täydellisiä ja niillä on pyrittävä poistamaan työn järjestelyyn ja luokitukseen liittyviä syrjiviä palkkatekijöitä.

Suositus 3: TYÖN ARVIOINTI JA TYÖN LUOKITUS

3.1.   Työn arvon käsitteen on nojattava ihmissuhdetaitoihin tai vastuuseen siten, että arvostetaan työn laatua, päämääränä taata naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen, ja kyseiselle käsitteelle ei saisi olla leimallista naisille epäedullinen stereotyyppinen näkökulma, jossa korostetaan esimerkiksi fyysistä voimaa ihmissuhdetaitojen tai vastuun sijasta. Siksi naisten on saatava tietoja, ohjausta ja/tai koulutusta, kun on kyse palkkaneuvotteluista, työn luokituksesta ja palkkaluokista. Toimialoja ja yhtiöitä on voitava pyytää tarkistamaan, onko niiden työn luokitusjärjestelmissä otettu sukupuolinäkökohta huomioon vaaditulla tavalla sekä tekemään aiheelliset korjaukset.

3.2.   Komission aloitteessa olisi kehotettava jäsenvaltioita ottamaan käyttöön työn luokitus, joka on naisten ja miesten välisen tasa-arvon periaatteen mukainen ja jonka avulla sekä työantajat että työntekijät pystyvät tunnistamaan epäoikeudenmukaisesti määriteltyyn palkka-asteikkoon perustuvan mahdollisen palkkasyrjinnän. On tärkeää noudattaa työmarkkinasuhteiden järjestelmää koskevaa kansallista lainsäädäntöä ja järjestelmään liittyviä perinteisiä käytäntöjä. Työnarvioinnin ja työn luokituksen perustekijöiden pitäisi myös olla avoimia ja yleisesti kaikkien sidosryhmien, työsuojeluhallinnon ja tasa-arvoelinten käytettävissä.

3.3.   Jäsenvaltioiden olisi arvioitava perusteellisesti naisvaltaisia ammattialoja.

3.4.   Sukupuolineutraalin työnarvioinnin on perustuttava uusiin luokitusjärjestelmiin ja ammatillista osaamista ja työn organisointia koskeviin järjestelmiin sekä työkokemukseen ja tuottavuuteen, joita arvioidaan ennen kaikkea laadullisesti ja joista saadaan tiedot ja arviointiperusteet, joiden perusteella palkat määritetään ottaen asianmukaisesti huomioon vertailtavuuden käsite.

Suositus 4: TASA-ARVOELIMET

Tasa-arvon edistämis- ja valvontaelimillä pitäisi olla merkittävämpi rooli sukupuolten palkkaeron kaventamisessa. Elimille pitäisi antaa valtuudet seurata, raportoida ja mahdollisuuksien mukaan valvoa tehokkaammin ja riippumattomammin sukupuolten tasa-arvoa koskevan lainsäädännön soveltamista. Direktii-vin 2006/54/EY 20 artiklan tarkistaminen on tarpeen, jotta elinten valtuuksia lisätään siten, että ne voivat

| — | tukea ja neuvoa palkkasyrjinnän uhreja; |
| --- | --- |

—

tukea ja neuvoa palkkasyrjinnän uhreja;

| — | tehdä palkkaeroja koskevia riippumattomia tutkimuksia; |
| --- | --- |

—

tehdä palkkaeroja koskevia riippumattomia tutkimuksia;

| — | julkaista puolueettomia selvityksiä ja antaa suosituksia kaikista välittömään ja välilliseen palkkasyrjintään liittyvistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

—

julkaista puolueettomia selvityksiä ja antaa suosituksia kaikista välittömään ja välilliseen palkkasyrjintään liittyvistä kysymyksistä;

| — | panna tuomioistuimessa vireille palkkasyrjintää koskevia oikeusjuttuja; |
| --- | --- |

—

panna tuomioistuimessa vireille palkkasyrjintää koskevia oikeusjuttuja;

| — | tarjota työmarkkinaosapuolille sekä asianajajille, tuomareille ja oikeusasiamiehille suunnattua erityiskoulutusta, joka perustuu analyyttisiin välineisiin ja kohdennettuihin toimiin ja jota voidaan käyttää joko sopimuksia laadittaessa tai tarkistettaessa, noudatetaanko asianmukaisia sääntöjä ja toimintatapoja palkkaerosta eroon pääsemiseksi. |
| --- | --- |

—

tarjota työmarkkinaosapuolille sekä asianajajille, tuomareille ja oikeusasiamiehille suunnattua erityiskoulutusta, joka perustuu analyyttisiin välineisiin ja kohdennettuihin toimiin ja jota voidaan käyttää joko sopimuksia laadittaessa tai tarkistettaessa, noudatetaanko asianmukaisia sääntöjä ja toimintatapoja palkkaerosta eroon pääsemiseksi.

Suositus 5: TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN VUOROPUHELU

Työehtosopimusten ja sovellettavien palkka-asteikkojen ja työn luokitusjärjestelmien lähempi tarkastelu ja työnarviointijärjestelmät ovat välttämättömiä etupäässä silloin, kun on kyse osa-aikaisten työntekijöiden asemasta, muista epätyypillisistä työjärjestelyistä tai lisäkorvauksista ja palkkioista, luontoisedut mukaan lukien, joita miehet saavat naisia useammin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon ensisijaisten työehtojen lisäksi myös toissijaiset työehdot ja työhön liittyvät sosiaaliturvajärjestelmät (lomajärjestelyt, eläkejärjestelmät, autoetu, lastenhoitojärjestelyt, sopeutetut työaikajärjestelyt ja niin edelleen.). Jäsenvaltioiden pitäisi – kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai menettelytapojen rajoissa – kehottaa työmarkkinaosapuolia ottamaan käyttöön sukupuolineutraalit työn luokitusjärjestelmät, joiden avulla sekä työnantajat että työntekijät pystyvät tunnistamaan epäoikeudenmukaisesti määriteltyyn palkka-asteikkoon perustuvan mahdollisen palkkasyrjinnän.

Suositus 6: SYRJINNÄN EHKÄISEMINEN

Direktiiviin 2006/54/EY sisältyvä syrjinnän ehkäisemistä koskeva 26 artikla on erityisesti otettava huomioon, jotta varmistetaan, että jäsenvaltiot työmarkkinaosapuolten ja tasa-arvoelinten myötävaikutuksella hyväksyvät:

| — | koulutuksessa ja ammattien luokittelussa toteutettavia erityistoimenpiteitä, jotka koskevat ammatillisen koulutuksen järjestelmää ja joiden tarkoituksena on estää syrjintä koulutuksessa, luokittelussa ja valmiuksien taloudellisessa hyödyntämisessä, |
| --- | --- |

—

koulutuksessa ja ammattien luokittelussa toteutettavia erityistoimenpiteitä, jotka koskevat ammatillisen koulutuksen järjestelmää ja joiden tarkoituksena on estää syrjintä koulutuksessa, luokittelussa ja valmiuksien taloudellisessa hyödyntämisessä,

| — | sellaiset erityistoimenpiteet työelämän ja perhe- ja yksityiselämän yhdistämiseksi, jotka liittyvät lastenhoito- ja muihin hoitopalveluihin sekä työn organisoinnin ja aikataulujen joustavuuteen, samoin kuin säännöksiin, jotka koskevat äitiyslomia, isyyslomia, vanhempainlomia ja perhelomia ja joissa säädetään erityisesti isyyslomasta ja sen suojasta sekä vanhempainlomasta ja molemmille vanhemmille kuuluvasta taloudellisesta turvasta, |
| --- | --- |

—

sellaiset erityistoimenpiteet työelämän ja perhe- ja yksityiselämän yhdistämiseksi, jotka liittyvät lastenhoito- ja muihin hoitopalveluihin sekä työn organisoinnin ja aikataulujen joustavuuteen, samoin kuin säännöksiin, jotka koskevat äitiyslomia, isyyslomia, vanhempainlomia ja perhelomia ja joissa säädetään erityisesti isyyslomasta ja sen suojasta sekä vanhempainlomasta ja molemmille vanhemmille kuuluvasta taloudellisesta turvasta,

| — | konkreettisia positiivisia toimia (EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan 4 kohdan nojalla) palkkaerosta ja sukupuolten eriytymisestä eroon pääsemiseksi, jotka toteutetaan työmarkkinaosapuolten ja tasa-arvoelinten toimesta eri sopimustasoilla ja aloilla, kuten sukupuolten palkkaerojen torjumiseen tähtäävien palkkasopimusten edistäminen, tutkimukset yhtäläisistä palkoista, laadullisten ja määrällisten tavoitteiden asettaminen ja esikuva-analyysi, ja parhaiden käytäntöjen vaihto, |
| --- | --- |

—

konkreettisia positiivisia toimia (EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan 4 kohdan nojalla) palkkaerosta ja sukupuolten eriytymisestä eroon pääsemiseksi, jotka toteutetaan työmarkkinaosapuolten ja tasa-arvoelinten toimesta eri sopimustasoilla ja aloilla, kuten sukupuolten palkkaerojen torjumiseen tähtäävien palkkasopimusten edistäminen, tutkimukset yhtäläisistä palkoista, laadullisten ja määrällisten tavoitteiden asettaminen ja esikuva-analyysi, ja parhaiden käytäntöjen vaihto,

| — | julkisten hankintasopimusten sukupuolten tasa-arvon ja samapalkkaisuuden kunnioittamista koskevan lausekkeen. |
| --- | --- |

—

julkisten hankintasopimusten sukupuolten tasa-arvon ja samapalkkaisuuden kunnioittamista koskevan lausekkeen.

Suositus 7: SUKUPUOLINÄKÖKOHTIEN VALTAVIRTAISTAMINEN

Tasa-arvonäkökohtien huomioon ottamista olisi vahvistettava lisäämällä direktiivin 2006/54/EY 29 artiklaan täsmälliset tiedot jäsenvaltioille palkkatasa-arvon periaatteen ja sukupuolten palkkaerojen poistamisen osalta. Komission olisi valmistauduttava tukemaan jäsenvaltioita ja sidosryhmiä konkreettisissa toimissa sukupuolten välisten palkkaerojen poistamiseksi

| — | luomalla raportointijärjestelmiä naisten ja miesten välisten palkkaerojen arvioimiseksi, |
| --- | --- |

—

luomalla raportointijärjestelmiä naisten ja miesten välisten palkkaerojen arvioimiseksi,

| — | perustamalla tietokanta työntekijöiden luokittelu- ja järjestäytymisjärjestelmien muutoksista, |
| --- | --- |

—

perustamalla tietokanta työntekijöiden luokittelu- ja järjestäytymisjärjestelmien muutoksista,

| — | keräämällä ja levittämällä kokemuksia työn uudelleenorganisoinnista, |
| --- | --- |

—

keräämällä ja levittämällä kokemuksia työn uudelleenorganisoinnista,

| — | laatimalla erityisiä suuntaviivoja työehtosopimuksiin sisältyvien palkkaerojen tarkkailemiseksi ja asettamalla nämä tiedot eri kielille käännettyinä internetiin kaikkien saataville, |
| --- | --- |

—

laatimalla erityisiä suuntaviivoja työehtosopimuksiin sisältyvien palkkaerojen tarkkailemiseksi ja asettamalla nämä tiedot eri kielille käännettyinä internetiin kaikkien saataville,

| — | levittämällä tietoa ja opastusta konkreettisista välineistä (erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten käyttöön), jotka koskevat sitä, kuinka palkkaerosta päästään eroon myös kansallisissa tai alakohtaisissa työehtosopimuksissa. |
| --- | --- |

—

levittämällä tietoa ja opastusta konkreettisista välineistä (erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten käyttöön), jotka koskevat sitä, kuinka palkkaerosta päästään eroon myös kansallisissa tai alakohtaisissa työehtosopimuksissa.

Suositus 8: SEURAAMUKSET

8.1.   Tämän alan lainsäädäntö on eri syistä selvästi tehotonta, ja kun muistetaan, ettei ongelmaa pystytä ratkaisemaan kokonaisuudessaan lainsäädännöllä, komission ja jäsenvaltioiden on täydennettävä nykyistä lainsäädäntöä asianmukaisilla seuraamustyypeillä.

8.2.   Jäsenvaltioiden on tärkeää toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaatteen rikkomisesta määrätään asianmukaiset seuraamukset voimassa olevien säännösten mukaisesti.

8.3.   Direktiiviin 2006/54/EY mukaisesti jäsenvaltioilla on jo nyt velvollisuus määrätä korvaus tai hyvitys (18 artikla) sekä seuraamuksia (25 artikla), jotka ovat ”tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia”. Pelkästään näiden säännösten avulla ei kuitenkaan torjuta samapalkkaisuuden periaatteen rikkomista. Tästä syystä ehdotetaan tutkittavan seuraavanlaisten mahdollisten seuraamusten toteuttamisen mahdollisuutta, tehokkuutta ja vaikutuksia:

| — | korvaus tai hyvitys, jolle ei pitäisi vahvistaa ennalta enimmäismäärää, |
| --- | --- |

—

korvaus tai hyvitys, jolle ei pitäisi vahvistaa ennalta enimmäismäärää,

| — | seuraamukset, joihin on sisällyttävä uhrille maksettavat korvaukset, |
| --- | --- |

—

seuraamukset, joihin on sisällyttävä uhrille maksettavat korvaukset,

| — | työsuojeluhallinnon tai toimivaltaisen tasa-arvoelimen edellyttämä sopimussakko esimerkiksi silloin, kun suosituksessa 2 tarkoitettuja sukupuolen mukaan eriteltyjä palkkatilastoja koskeva arviointi ja analyysi on jätetty ilmoittamatta ja sen pakollista toimittamista ei ole hoidettu tai sitä ei ole saatavilla, |
| --- | --- |

—

työsuojeluhallinnon tai toimivaltaisen tasa-arvoelimen edellyttämä sopimussakko esimerkiksi silloin, kun suosituksessa 2 tarkoitettuja sukupuolen mukaan eriteltyjä palkkatilastoja koskeva arviointi ja analyysi on jätetty ilmoittamatta ja sen pakollista toimittamista ei ole hoidettu tai sitä ei ole saatavilla,

| — | sulkeminen julkisten etuuksien ja avustusten (myös jäsenvaltioiden hallinnoiman EU-rahoituksen) sekä julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle hankintamenettelyjä koskevissa direktiiveissä 2004/17/EY (1) ja 2004/18/EY (2) jo tällä hetkellä säädetyn kaltaisella tavalla, |
| --- | --- |

—

sulkeminen julkisten etuuksien ja avustusten (myös jäsenvaltioiden hallinnoiman EU-rahoituksen) sekä julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle hankintamenettelyjä koskevissa direktiiveissä 2004/17/EY (1) ja 2004/18/EY (2) jo tällä hetkellä säädetyn kaltaisella tavalla,

| — | säännösten rikkojien nimet julkistetaan. |
| --- | --- |

—

säännösten rikkojien nimet julkistetaan.

Suositus 9: EU:N LAINSÄÄDÄNNÖN JA POLITIIKKOJEN VIRTAVIIVAISTAMAINEN

9.1.   Yksi kiireellisiä toimia kaipaava ongelma koskee sitä seikkaa, että osa-aikatyöhön näyttää liittyvän palkkaepäsuhta. Tämä edellyttää 15. joulukuuta 1997 Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta annetun neuvoston direktiivin 97/81/EY ja sen osa-aikatyötä koskevan puitesopimuksen sisältävän liitteen (3) uudelleenarviointia ja mahdollisesti tarkistamista: direktiivissä säädetään täysi- ja osa-aikaisten työntekijöiden tasapuolisesta kohtelusta sekä kohdennetuimmista ja tehokkaammista toimista työehtosopimuksissa.

9.2.   Työllisyyttä koskevissa suuntaviivoissa olisi kiireesti otettava käyttöön naisten ja miesten palkkaerojen kaventamista koskeva konkreettinen tavoite, myös ammatilliseen koulutukseen pääsyä sekä naisten pätevyyksien ja taitojen tunnustamista koskevilta osin.

---

(1)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.

(3)  EYVL L 14, 20.1.1998, s. 9.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/28

---

Kestävää sähköntuotantoa fossiilisista polttoaineista: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminen

P6_TA(2008)0545

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 fossiilisiin polttoaineisiin perustuvasta kestävästä sähköntuotannosta: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminen (2008/2140(INI))

(2010/C 16 E/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission 23. tammikuuta 2008 esittämän tiedonannon ”Kestävää sähköntuotantoa fossiilisista polttoaineista: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminen” (KOM(2008)0013) ja siihen liittyvän vaikutusten arviointia koskevan komission työasiakirjan (SEC(2008)0047), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 23. tammikuuta 2008 esittämän tiedonannon ”Kestävää sähköntuotantoa fossiilisista polttoaineista: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminen” (KOM(2008)0013) ja siihen liittyvän vaikutusten arviointia koskevan komission työasiakirjan (SEC(2008)0047),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi (KOM(2008)0016) sekä siihen liittyvän vaikutusten arviointia koskevan komission työasiakirjan (SEC(2008)0052), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi (KOM(2008)0016) sekä siihen liittyvän vaikutusten arviointia koskevan komission työasiakirjan (SEC(2008)0052),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivien 85/337/ETY ja 96/61/EY, direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta (KOM(2008)0018) sekä siihen liittyvän vaikutusten arviointia koskevan komission työasiakirjan (SEC(2008)0054), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivien 85/337/ETY ja 96/61/EY, direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta (KOM(2008)0018) sekä siihen liittyvän vaikutusten arviointia koskevan komission työasiakirjan (SEC(2008)0054),

| — | ottaa huomioon komission 22. marraskuuta 2007 esittämän tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) — ”Kohti vähähiilistä tulevaisuutta” (KOM(2007)0723) – sekä siihen liittyvät komission työasiakirjat teknologiakartoituksesta (SEC(2007)1510) ja kapasiteettikartoituksesta (SEC(2007)1511) Euroopan strategista energiateknologiasuunnitelmaa varten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 22. marraskuuta 2007 esittämän tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) — ”Kohti vähähiilistä tulevaisuutta” (KOM(2007)0723) – sekä siihen liittyvät komission työasiakirjat teknologiakartoituksesta (SEC(2007)1510) ja kapasiteettikartoituksesta (SEC(2007)1511) Euroopan strategista energiateknologiasuunnitelmaa varten,

| — | ottaa huomioon komission 23. tammikuuta 2008 esittämän tiedonannon ”Kaksi kertaa 20 vuonna 2020: Ilmastonmuutostoimet – mahdollisuus Euroopalle” (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 23. tammikuuta 2008 esittämän tiedonannon ”Kaksi kertaa 20 vuonna 2020: Ilmastonmuutostoimet – mahdollisuus Euroopalle” (KOM(2008)0030),

| — | ottaa huomioon 10. tammikuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Energiapolitiikka Euroopalle” (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. tammikuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Energiapolitiikka Euroopalle” (KOM(2007)0001),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) 18. joulukuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) 18. joulukuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A6-0418/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A6-0418/2008),

| A. | katsoo, että EU:ssa on viimeisten tieteellis-teknisten tietojen perusteella ilman massiivisia tutkimus- ja kehittämisinvestointeja muuhun tekniikkaan käytettävä fossiilisia polttoaineita vielä vuosikymmenten ajan energian toimitusvarmuuden takaamiseksi, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että EU:ssa on viimeisten tieteellis-teknisten tietojen perusteella ilman massiivisia tutkimus- ja kehittämisinvestointeja muuhun tekniikkaan käytettävä fossiilisia polttoaineita vielä vuosikymmenten ajan energian toimitusvarmuuden takaamiseksi,

| B. | toteaa, että hiili on EU:ssa ainoa käytettävissä oleva fossiilinen energialähde, jonka avulla voidaan rajoittaa lisääntyvää riippuvuutta epävakaiden kolmansien maiden öljy- ja kaasutoimituksista ja jolla on tämän vuoksi strateginen merkitys, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että hiili on EU:ssa ainoa käytettävissä oleva fossiilinen energialähde, jonka avulla voidaan rajoittaa lisääntyvää riippuvuutta epävakaiden kolmansien maiden öljy- ja kaasutoimituksista ja jolla on tämän vuoksi strateginen merkitys,

| C. | toteaa, että kun hiilellä on monissa jäsenvaltioissa keskeinen asema eri energiamuotojen yhdistelmässä, hiilikäyttöiset voimalat vaativat merkittävää modernisointia ja investointeja kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämiseksi, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kun hiilellä on monissa jäsenvaltioissa keskeinen asema eri energiamuotojen yhdistelmässä, hiilikäyttöiset voimalat vaativat merkittävää modernisointia ja investointeja kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämiseksi,

| D. | ottaa huomioon, että useilla jäsenvaltioilla on runsaita hiilivarantoja, joiden arvioidaan riittävän pitkään tulevalle vuosisadalle saakka, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että useilla jäsenvaltioilla on runsaita hiilivarantoja, joiden arvioidaan riittävän pitkään tulevalle vuosisadalle saakka,

| E. | toteaa, että hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikan laaja käyttö voimalaitoksissa ja myös pitkällä aikavälillä paljon hiilidioksidipäästöjä aiheuttavilla teollisuudenaloilla voisi auttaa saavuttamaan EU:n kunnianhimoiset ilmastotavoitteet vuoden 2020 jälkeen ja että tällaisen tekniikan käyttäminen täydentää energiatehokkuuteen liittyviä toimia tarjonta- ja kysyntäpuolella sekä uusiutuvien energialähteiden alalla, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikan laaja käyttö voimalaitoksissa ja myös pitkällä aikavälillä paljon hiilidioksidipäästöjä aiheuttavilla teollisuudenaloilla voisi auttaa saavuttamaan EU:n kunnianhimoiset ilmastotavoitteet vuoden 2020 jälkeen ja että tällaisen tekniikan käyttäminen täydentää energiatehokkuuteen liittyviä toimia tarjonta- ja kysyntäpuolella sekä uusiutuvien energialähteiden alalla,

| F. | ottaa huomioon, että useissa maailman kasvavissa talouksissa energiantuotanto on riippuvainen hiilen käytöstä ja että ympäristöpoliittiset saavutukset liittyvät näillä alueilla läheisesti mahdollisuuteen käyttää vähän päästöjä aiheuttavaa hiiltä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että useissa maailman kasvavissa talouksissa energiantuotanto on riippuvainen hiilen käytöstä ja että ympäristöpoliittiset saavutukset liittyvät näillä alueilla läheisesti mahdollisuuteen käyttää vähän päästöjä aiheuttavaa hiiltä,

| G. | toteaa, että hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikan käyttäminen voimalaitoksissa vuoden 2020 jälkeen on mahdollista vain, jos demonstrointihankkeet tuottavat uutta ja tarpeellista tekniikan kehitystä parantaen tehokkuutta ja taloudellista toteutettavuutta niin, että samalla taataan ympäristön ottaminen huomioon, |
| --- | --- |

G.

toteaa, että hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikan käyttäminen voimalaitoksissa vuoden 2020 jälkeen on mahdollista vain, jos demonstrointihankkeet tuottavat uutta ja tarpeellista tekniikan kehitystä parantaen tehokkuutta ja taloudellista toteutettavuutta niin, että samalla taataan ympäristön ottaminen huomioon,

| H. | katsoo, että viipeet demonstraatiolaitosten rakentamisessa asettavat kyseenalaiseksi hiilidioksidin talteen-otto- ja varastointitekniikan käyttämisen voimalaitoksissa ja siten myös ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamisen, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että viipeet demonstraatiolaitosten rakentamisessa asettavat kyseenalaiseksi hiilidioksidin talteen-otto- ja varastointitekniikan käyttämisen voimalaitoksissa ja siten myös ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamisen,

| I. | toteaa, ettei hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikan käyttämisellä ole vielä sopivaa ja tarvittavaa oikeudellista kehystä, |
| --- | --- |

I.

toteaa, ettei hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikan käyttämisellä ole vielä sopivaa ja tarvittavaa oikeudellista kehystä,

| J. | toteaa, että asiaa koskeva yhteisön lainsäädäntö on siirrettävä mahdollisimman nopeasti kansalliseen tai alueelliseen lainsäädäntöön ja sitä on täydennettävä uusilla lainsäädäntöehdotuksilla, jotka koskevat erityisesti kuljetusinfrastruktuurien toteuttamista, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että asiaa koskeva yhteisön lainsäädäntö on siirrettävä mahdollisimman nopeasti kansalliseen tai alueelliseen lainsäädäntöön ja sitä on täydennettävä uusilla lainsäädäntöehdotuksilla, jotka koskevat erityisesti kuljetusinfrastruktuurien toteuttamista,

| K. | katsoo, että lainsäädännön puuttuminen vaikeuttaa yritysten investointipäätösten tekemistä ja mahdollisten sijoittajien toimintaa rahoitusmarkkinoilla, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että lainsäädännön puuttuminen vaikeuttaa yritysten investointipäätösten tekemistä ja mahdollisten sijoittajien toimintaa rahoitusmarkkinoilla,

| L. | katsoo, että vähintään 12 demonstraatiolaitoksen perustamista on tuettava ja että EU:n demonstraatiohankkeet on valittava sen mukaan, voidaanko niiden avulla saada tarvittavia tietoja yksittäisistä tekniikoista sekä erilaisista kuljetus- ja varastointivaihtoehdoista; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että vähintään 12 demonstraatiolaitoksen perustamista on tuettava ja että EU:n demonstraatiohankkeet on valittava sen mukaan, voidaanko niiden avulla saada tarvittavia tietoja yksittäisistä tekniikoista sekä erilaisista kuljetus- ja varastointivaihtoehdoista;

1.   tähdentää, että EU:n ilmastopolitiikan tavoitteena pitäisi olla kasvihuonekaasupäästöjen maailmanlaajuinen vähentäminen;

2.   muistuttaa hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia käsitelleen hallitusten välisen ilmastonmuutospaneelin vuoden 2005 erityiskertomuksesta, jossa hiilidioksidin talteenotto ja varastointi määritettiin lupaavaksi tekniikaksi, jonka avulla kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää koko maailmassa ja jonka avulla voidaan saada aikaan jopa 55 prosentin vähennys vuoteen 2100 mennessä;

3.   toteaa, että hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikka voi auttaa EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamisessa vuoden 2020 jälkeen; toteaa kuitenkin, että tuki hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikalle täydentää ponnistuksia, joilla pyritään parantamaan energiatehokkuutta ja lisäämään uusiutuvien energialähteiden käyttöä;

4.   muistuttaa 8. ja 9. maaliskuuta 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sitoumuksesta, jonka mukaan vuoteen 2015 mennessä edistetään 12 sellaisen demonstrointilaitoksen rakentamista ja käyttöä, joissa käytetään kestävää fossiilisiin polttoaineisiin liittyvää tekniikkaa kaupallisessa sähköntuotannossa;

5.   korostaa tarvetta taata kansallisten keskustelujen järjestäminen niin, että niihin osallistuvat kaikki alan asiantuntijat, millä osoitetaan fossiilisista polttoaineista kestävällä tavalla saatavan sähkön aikaisen demonstroinnin tärkeyttä;

6.   kannattaa näkemystä, jonka mukaan vähintään 12 demonstraatiolaitoksen perustaminen EU:ssa on tarpeen, jotta voidaan saavuttaa toivottu hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden osuus voimalaitoksissa sekä hiilidioksidin turvallinen varastointi vuodesta 2020 alkaen; katsoo tässä yhteydessä, että hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikkaa on tarpeen mukaan tuettava myös muissa teollisuuslaitoksissa ennen vuotta 2020; toteaa, että hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiprosessien demonstroinnin avulla talteenotto-, siirto- ja varastointivaiheessa on määritettävä, voidaanko tätä tekniikkaa käyttää turvallisesti ja onko se kustannustehokas ratkaisu ilmastonmuutoksen ongelmaan;

7.   katsoo, että hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden kehittyminen ja käyttö ovat keino edistää samanaikaisesti toimitusvarmuutta, ilmastonsuojelua ja kilpailukykyä;

8.   katsoo, että kun otetaan huomioon fossiilisten polttoaineiden merkitys käytettävien energialähteiden joukossa monissa maissa kautta maailman, hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikka EU:ssa voisi energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseen tähtäävien toimien ohella auttaa saavuttamaan toimitusvarmuuden ja ilmastonsuojelun tavoitteet;

9.   korostaa, että varastointipaikkojen pitkän aikavälin turvallisuudelle ja pysyvyydelle on asetettava sitovat ja tiukat vaatimukset;

10.   katsoo, että meren pohjan alla tapahtuva varastointi voi onnettomuustapauksissa vaarantaa merten ekosysteemejä;

11.   katsoo, etteivät komission esittämät toimet ole riittäviä sen varmistamiseksi, että toivotut kannustimet vähintään 12 demonstraatiolaitoksen perustamiseksi vuoteen 2015 mennessä ovat olemassa;

12.   kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisen arvion kunkin 12 demonstraatiohankkeen kustannuksista sekä yksityisen ja julkisen rahoituksen osuuksista niissä;

13.   arvioi, että suora rahoitustuki on välttämätön 12 demonstraatiohankkeen perustamisen varmistamiseksi;

14.   huomauttaa, että demonstraatiohankkeita koskevia investointipäätöksiä ja pääoman saantia rahoitusmarkkinoilla vaikeuttaa oikeudellisen kehyksen puuttuminen erityisesti kansallisella ja alueiden tasolla sekä epävarmuus päästöoikeuksien tulevasta hintakehityksestä;

15.   katsoo, että päästökauppaan liittyvän mahdollisen vuodesta 2013 alkavan tuen ja demonstraatiohankkeiden välttämättömän suunnittelu- ja perustamisvaiheen välisestä viipeestä voidaan selvitä järjestämällä rahoitusta;

16.   ehdottaa tässä yhteydessä, että riskinjakorahoitusvälineen (RSFF) varat, jotka pidätetään tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman hyväksymisen puolivälin tarkasteluun saakka, sidottaisiin hiilidioksidin talteen-ottoa ja varastointia koskeviin demonstrointihankkeisiin, jotta näihin hankkeisiin saadaan nopeasti varoja ja niitä voidaan mahdollisuuksien mukaan täydentää muilla varoilla yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa, kuten komissio on esittänyt;

17.   toteaa lisäksi, että EU:n päästökauppajärjestelmän yhteydessä tulisi lisätä kannustimia hiilidioksidin talteenotolle ja varastoinnille osoittamalla päästökauppajärjestelmän yhteydessä päästöoikeuksia odotetulle hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin teknologiatuotannolle vähintään 25 % vuodesta 2013, mutta katsoo lisäksi, että tällaisia oikeuksia tulisi osoittaa vähintään kaksi vuotta ennen rakentamista, jotta niillä voitaisiin käydä kauppaa; katsoo vaihtoehtoisesti, että voitaisiin harkita suuruudeltaan 500 miljoonan päästöoikeuksien jakamista EU:ssa toteutettavien hankkeiden tueksi; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään EU:n päästökauppajärjestelmän avulla saatuja tuloja hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikan tukemiseen ja tarvittavaan infrastruktuuriin;

18.   pitää välttämättömänä, että vähintään 12 tukea saavaksi määritettyä demonstrointilaitosta kattavat yhdessä kaikki mahdolliset hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin kolmen eri tekniikan yhdistelmät eri energialähteitä ja varastointivaihtoehtoja käytettäessä ja että nämä laitokset sijaitsevat niin, että saavutetaan mahdollisimman suuri maantieteellinen jakautuminen EU:ssa;

19.   suosittelee voimakkaasti, että valintoihin sisällytetään voimalaitoshankkeita, joiden ehdotettu vähimmäisteho on 180 MW;

20.   katsoo, että kansallisella ja alueellisella tasolla on luotava viipymättä välttämättömät ehdot kuljetusta ja varastointia koskevia lupamenettelyjä varten;

21.   pitää tarpeellisena EU:n lisäsitoumusta tarvittavan kuljetusinfrastruktuurin kehittämisen tukeen ja panee tässä yhteydessä merkille muita kuljetusinfrastruktuureja koskevat yksittäisten jäsenvaltioiden lupamenettelyt, jotka voivat kestää vuosia, ja pitää samalla tärkeänä tällaisten menettelyjen lyhentämistä, jotta voidaan taata rakentaminen vuoteen 2020 mennessä;

22.   pitää rakennerahastoista peräisin olevia hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin demonstraatiolaitoksille suunnattavia varoja mahdollisina vain silloin, kun yksittäiset alueet eivät ole vielä suunnanneet varoja muihin pitkäaikaisiin hankkeisiin tai tehneet niitä koskevia ehdotuksia, ja korostaa, että ilmastonsuojelutoimien hyväksyntä heikkenee, jos taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamiseen tarkoitetut varat joutuvat kilpailemaan ilmastonsuojelutoimien kanssa;

23.   kehottaa puhemiestä toimittamaan tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.

---

Torstai 20. marraskuuta 2008

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/33

---

Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomus kantelua 1487/2005/GG koskevan Euroopan unionin neuvostolle annetun suositusluonnoksen johdosta

P6_TA(2008)0555

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksesta kantelua 1487/2005/GG koskevan Euroopan unionin neuvostolle annetun suositusluonnoksen johdosta (2008/2072(INI))

(2010/C 16 E/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksen Euroopan parlamentille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksen Euroopan parlamentille,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 195 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 195 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan,

| — | ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9. maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9. maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon Eurobarometrin erityisnumeroissa 237 ja 243 julkaistut Euroopan komission tutkimukset kielten levinneisyydestä Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurobarometrin erityisnumeroissa 237 ja 243 julkaistut Euroopan komission tutkimukset kielten levinneisyydestä Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännön 3 artiklan 5 kohdan, jonka mukaan oikeusasiamies pyrkii kyseisen toimielimen tai elimen kanssa mahdollisuuksien mukaan poistamaan epäkohdan ja antamaan tyydyttävän vastauksen kanteluun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännön 3 artiklan 5 kohdan, jonka mukaan oikeusasiamies pyrkii kyseisen toimielimen tai elimen kanssa mahdollisuuksien mukaan poistamaan epäkohdan ja antamaan tyydyttävän vastauksen kanteluun,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 195 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 195 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A6-0395/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A6-0395/2008),

| A. | ottaa huomioon, että avoimuuden lisääminen, monikielisyyden edistäminen ja suurelle yleisölle tiedottaminen totuudenmukaisesti ovat EU:n ja sen toimielimien ensisijaisia tavoitteita, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että avoimuuden lisääminen, monikielisyyden edistäminen ja suurelle yleisölle tiedottaminen totuudenmukaisesti ovat EU:n ja sen toimielimien ensisijaisia tavoitteita,

| B. | ottaa huomioon, että se, että mahdollisimman usealle EU:n kansalaiselle tiedonsaanti on helppoa, on tärkeä edellytys ja oleellinen osa demokraattisen legitiimiyden ja avoimuuden yleisiä periaatteita, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että se, että mahdollisimman usealle EU:n kansalaiselle tiedonsaanti on helppoa, on tärkeä edellytys ja oleellinen osa demokraattisen legitiimiyden ja avoimuuden yleisiä periaatteita,

| C. | toivoo voivansa tarjota mahdollisimman monille kansalaisille mahdollisuuden saada suoraan tietoa EU:n toimielinten toiminnasta, |
| --- | --- |

C.

toivoo voivansa tarjota mahdollisimman monille kansalaisille mahdollisuuden saada suoraan tietoa EU:n toimielinten toiminnasta,

| D. | tietää, että tämän toiveen toteuttamisessa on otettava huomioon EU:n virallisten kielten suuresta määrästä johtuvat logistiset haasteet, |
| --- | --- |

D.

tietää, että tämän toiveen toteuttamisessa on otettava huomioon EU:n virallisten kielten suuresta määrästä johtuvat logistiset haasteet,

| E. | toteaa, että Internet on yhä tärkeämpi tiedonhankinnan väline ja että myös Euroopan unionin on käytettävä sitä pyrkiessään lisäämään avoimuutta ja tiedotusta; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Internet on yhä tärkeämpi tiedonhankinnan väline ja että myös Euroopan unionin on käytettävä sitä pyrkiessään lisäämään avoimuutta ja tiedotusta;

1.   yhtyy oikeusasiamiehen päätelmiin, joiden mukaisesti:

| a) | neuvosto vastaa muiden EU:n toimielinten tavoin ensisijaisesti itse puheenjohtajan Internet-sivuista ja niillä käytetyistä kielistä, |
| --- | --- |

a)

neuvosto vastaa muiden EU:n toimielinten tavoin ensisijaisesti itse puheenjohtajan Internet-sivuista ja niillä käytetyistä kielistä,

| b) | näillä sivuilla sovelletut käytännöt eivät voi täysin poiketa toimielinten ja niiden yksiköiden yhteisistä käytännöistä, |
| --- | --- |

b)

näillä sivuilla sovelletut käytännöt eivät voi täysin poiketa toimielinten ja niiden yksiköiden yhteisistä käytännöistä,

| c) | näillä sivuilla olevan tiedon olisi ihanteellisessa tapauksessa oltava oikea-aikaisesti saatavilla kaikilla yhteisön virallisilla kielillä, |
| --- | --- |

c)

näillä sivuilla olevan tiedon olisi ihanteellisessa tapauksessa oltava oikea-aikaisesti saatavilla kaikilla yhteisön virallisilla kielillä,

| d) | jos kielten lukumäärää rajoitetaan, käytettävien kielten valinnassa on noudatettava objektiivisuutta, kohtuullisuutta, avoimuutta ja hallittavuutta, |
| --- | --- |

d)

jos kielten lukumäärää rajoitetaan, käytettävien kielten valinnassa on noudatettava objektiivisuutta, kohtuullisuutta, avoimuutta ja hallittavuutta,

| e) | neuvoston kieltäytyminen käsittelemästä kanteluntekijän pyynnön sisältöä ei ole hyvän hallintotavan mukaista; |
| --- | --- |

e)

neuvoston kieltäytyminen käsittelemästä kanteluntekijän pyynnön sisältöä ei ole hyvän hallintotavan mukaista;

2.   panee tässä yhteydessä hämmästyneenä merkille, että neuvosto ei katso olevansa toimivaltainen käsittelemään tätä kysymystä, vaikka asia koskee kaikkia jäsenvaltioita ja vaikka neuvosto voisi antaa suosituksia kaikille tuleville puheenjohtajamaille;

3.   pahoittelee, että neuvosto on tähän asti ylipäänsä vältellyt pohtimasta kysymystä puheenjohtajamaiden Internet-sivujen kielivalikoimasta, toisin kuin muut toimielimet, esimerkiksi komissio ja parlamentti, jotka ovat parantaneet monikielisyyttä merkittävästi viestinnässään kansalaisten kanssa;

4.   kehottaa neuvostoa tarkastelemaan perusteellisesti kysymystä puheenjohtajavaltioidensa verkkosivujen kielivalikoiman laajentamisesta, riippumatta näitä verkkosivuja koskevista vastuu- tai päätösvaltakysymyksistä, jotta mahdollisimman suurella osalla Euroopan unionin väestöä olisi helppo ja suora tapa saada tietoa unionin toiminnasta; kehottaa neuvostoa tiedottamaan parlamentille tarkastelunsa tuloksista;

5.   korostaa, että mahdollisesti välttämättömäksi osoittautuva kielivalikoiman rajoittaminen on tehtävä objektiivisia ja riittävästi perusteltuja kriteerejä noudattaen ja siitä on ilmoitettava julkisesti ja että vain kulloisenkin puheenjohtajamaan kielellä voi olla erikoisasema puheenjohtajuuden ajan;

6.   kannattaa oikeusasiamiehen neuvostolle antamaa suositusta siitä, että kantelun esittäjän pyyntö neuvoston puheenjohtajan Internet-sivujen tarjoamisesta myös saksaksi otetaan käsiteltäväksi;

7.   on ilahtunut siitä, että toisin kuin tähänastiset puheenjohtajamaat, joiden Internet-sivut olivat käytettävissä englanniksi, ranskaksi ja kyseisen maan kielellä, puheenjohtajamaa Ranska on laatinut Internet-sivunsa Euroopan unionissa eniten puhutuilla kielillä (englanti, saksa, ranska, italia, espanja);

8.   pyytää tulevia puheenjohtajia tarjoamaan Internet-sivunsa mahdollisimman monilla kielillä ja kielten määrää rajoittaessaan antamaan etusijan eniten puhutuille virallisille kielille;

9.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/35

---

Sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien tulevaisuus: niiden rahoitus ja pyrkimys yksilöllistämiseen

P6_TA(2008)0556

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien tulevaisuudesta: niiden rahoitus ja suuntaus kohti yksilöllistämistä (2007/2290(INI))

(2010/C 16 E/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon 12. lokakuuta 2006 julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä EU:ssa (KOM(2006)0574), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon 12. lokakuuta 2006 julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä EU:ssa (KOM(2006)0574),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 99 ja 141 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 99 ja 141 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamat tuomiot ja erityisesti sen 17. toukokuuta 1990 asiassa Douglas Harvey Barber vastaan Guardian Royal Exchange Assurance Group antaman tuomion (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamat tuomiot ja erityisesti sen 17. toukokuuta 1990 asiassa Douglas Harvey Barber vastaan Guardian Royal Exchange Assurance Group antaman tuomion (1),

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn oikeudellisesti sitovan kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdan sekä 11 artiklan 2 kohdan c alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn oikeudellisesti sitovan kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdan sekä 11 artiklan 2 kohdan c alakohdan,

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2006 julkaistun komission tiedonannon naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmasta 2006–2010 (KOM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2006 julkaistun komission tiedonannon naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmasta 2006–2010 (KOM(2006)0092),

| — | ottaa huomioon Brysselissä 13. ja 14. maaliskuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 13. ja 14. maaliskuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät,

| — | ottaa huomioon 17. lokakuuta 2007 julkaistun komission tiedonannon sosiaalisen suojelun nykyaikaistamisesta yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja taloudellisen koheesion lisäämiseksi: työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden edistäminen (KOM(2007)0620), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. lokakuuta 2007 julkaistun komission tiedonannon sosiaalisen suojelun nykyaikaistamisesta yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja taloudellisen koheesion lisäämiseksi: työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden edistäminen (KOM(2007)0620),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuoden 1952 yleissopimuksen sosiaaliturvan vähimmäistasosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuoden 1952 yleissopimuksen sosiaaliturvan vähimmäistasosta,

| — | ottaa huomioon komission 11. huhtikuuta 2008 päivätyn työasiakirjan työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. päivänä lokakuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY 8 artiklan ja siihen liittyvien säännösten täytäntöönpanosta, siltä osin kuin on kyse kansallisen lakisääteisen sosiaaliturvajärjestelmän ulkopuolella olevista yhtiön tai useamman yhtiön yhteisistä lisäeläkejärjestelmistä (SEC(2008)0475), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 11. huhtikuuta 2008 päivätyn työasiakirjan työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. päivänä lokakuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY 8 artiklan ja siihen liittyvien säännösten täytäntöönpanosta, siltä osin kuin on kyse kansallisen lakisääteisen sosiaaliturvajärjestelmän ulkopuolella olevista yhtiön tai useamman yhtiön yhteisistä lisäeläkejärjestelmistä (SEC(2008)0475),

| — | ottaa huomioon Euroopan työmarkkinaosapuolten antamat suositukset 18. lokakuuta 2007 julkaistussa raportissa ”Euroopan työmarkkinoiden tärkeimmät haasteet: Euroopan työmarkkinaosapuolten yhteinen analyysi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan työmarkkinaosapuolten antamat suositukset 18. lokakuuta 2007 julkaistussa raportissa ”Euroopan työmarkkinoiden tärkeimmät haasteet: Euroopan työmarkkinaosapuolten yhteinen analyysi”,

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalle” (KOM(2006)0708) ja parlamentin 11. heinäkuuta 2007 tästä aiheesta antaman päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalle” (KOM(2006)0708) ja parlamentin 11. heinäkuuta 2007 tästä aiheesta antaman päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon komission 26. helmikuuta 2007 antaman tiedonannon ”Sosiaalisen todellisuuden kartoittaminen — Väliraportti kevään 2007 Eurooppa-neuvostolle” (KOM(2007)0063) ja 15. marraskuuta 2007 annetun parlamentin päätöslauselman sosiaalisen todellisuuden kartoittamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 26. helmikuuta 2007 antaman tiedonannon ”Sosiaalisen todellisuuden kartoittaminen — Väliraportti kevään 2007 Eurooppa-neuvostolle” (KOM(2007)0063) ja 15. marraskuuta 2007 annetun parlamentin päätöslauselman sosiaalisen todellisuuden kartoittamisesta (3),

| — | ottaa huomioon komission 10. toukokuuta 2007 antaman tiedonannon sukupolvien välisen solidaarisuuden edistämisestä (KOM(2007)0244) ja 21. helmikuuta 2008 annetun parlamentin päätöslauselman Euroopan väestönkehityksestä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 10. toukokuuta 2007 antaman tiedonannon sukupolvien välisen solidaarisuuden edistämisestä (KOM(2007)0244) ja 21. helmikuuta 2008 annetun parlamentin päätöslauselman Euroopan väestönkehityksestä (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0409/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0409/2008),

| A. | ottaa huomioon, että






  — | sosiaaliturvan perustaa ja sitä sääntelee, hallinnoi ja rahoittaa (yleensä osittain) valtio ja että sosiaaliturvaa rahoitetaan myös kollektiivisesti vakuutetulta perittävin veroin tai maksuin siten, että valtiolla on julkinen velvollisuus huolehtia kansalaistensa sosiaaliturvaa koskevista tarpeista, |
| --- | --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että

—

sosiaaliturvan perustaa ja sitä sääntelee, hallinnoi ja rahoittaa (yleensä osittain) valtio ja että sosiaaliturvaa rahoitetaan myös kollektiivisesti vakuutetulta perittävin veroin tai maksuin siten, että valtiolla on julkinen velvollisuus huolehtia kansalaistensa sosiaaliturvaa koskevista tarpeista,

| — | sosiaaliturvalle on luonteenomaista vastuullisuus ja se, että kaikille taataan riittävä perusturva, |
| --- | --- |

—

sosiaaliturvalle on luonteenomaista vastuullisuus ja se, että kaikille taataan riittävä perusturva,

| — | sosiaaliturva perustuu solidaarisuuden periaatteeseen, |
| --- | --- |

—

sosiaaliturva perustuu solidaarisuuden periaatteeseen,

| — | sosiaaliturva kattaa edellä mainitun ILO:n yleissopimuksen yhdeksän aluetta, |
| --- | --- |

—

sosiaaliturva kattaa edellä mainitun ILO:n yleissopimuksen yhdeksän aluetta,

| — | sosiaaliturvalla pyritään varmistamaan perusturvallisuus työllisyyden (työttömyysvakuutus), tulojen (maksettavat eläkkeet) ja ansiokyvyn (sairausvakuutus) alalla, |
| --- | --- |

—

sosiaaliturvalla pyritään varmistamaan perusturvallisuus työllisyyden (työttömyysvakuutus), tulojen (maksettavat eläkkeet) ja ansiokyvyn (sairausvakuutus) alalla,

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin kokonaisväestön odotetaan kasvavan hitaasti vuoteen 2025 saakka ja vähenevän hitaasti vuodesta 2025 alkaen ja olevan vuoteen 2050 mennessä hieman vähäisempi ja merkittävästi iäkkäämpi, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin kokonaisväestön odotetaan kasvavan hitaasti vuoteen 2025 saakka ja vähenevän hitaasti vuodesta 2025 alkaen ja olevan vuoteen 2050 mennessä hieman vähäisempi ja merkittävästi iäkkäämpi,

| C. | katsoo, että jos maahanmuutto pysyy nykyisellä tasolla, työvoima vähenee 227 miljoonasta hengestä vuonna 2005 183 miljoonaan henkeen vuonna 2050, työllisyysaste nousee 70 prosenttiin vuonna 2020, mikä johtuu pääasiallisesti naisten työllisyysasteen noususta, työssäkävijöiden kokonaismäärä nousee 20 miljoonalla vuoteen 2017 mennessä, minkä jälkeen se laskee 30 miljoonalla vuoteen 2050 mennessä, ja yli 65-vuotiaiden ennustettu määrä suhteessa työikäiseen väestöön verrattuna nousee neljänneksestä puoleen vuonna 2050, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että jos maahanmuutto pysyy nykyisellä tasolla, työvoima vähenee 227 miljoonasta hengestä vuonna 2005 183 miljoonaan henkeen vuonna 2050, työllisyysaste nousee 70 prosenttiin vuonna 2020, mikä johtuu pääasiallisesti naisten työllisyysasteen noususta, työssäkävijöiden kokonaismäärä nousee 20 miljoonalla vuoteen 2017 mennessä, minkä jälkeen se laskee 30 miljoonalla vuoteen 2050 mennessä, ja yli 65-vuotiaiden ennustettu määrä suhteessa työikäiseen väestöön verrattuna nousee neljänneksestä puoleen vuonna 2050,

| D. | katsoo, että elinajanodotteen yleiseen nousuun perustuvassa eläkeiän yleisessä nostamisessa ei oteta riittävästi huomioon sitä, että on edelleen olemassa lukuisia teollisuuden aloja, joilla työntekijöiden elinajanodote on huomattavasti alempi, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että elinajanodotteen yleiseen nousuun perustuvassa eläkeiän yleisessä nostamisessa ei oteta riittävästi huomioon sitä, että on edelleen olemassa lukuisia teollisuuden aloja, joilla työntekijöiden elinajanodote on huomattavasti alempi,

| E. | ottaa huomioon, että työmarkkinaosapuolilla ylipäänsä ja erityisesti niillä teollisuudenaloilla, joilla työntekijöiden elinajanodote on keskimääräistä alempi, on suuri vastuu työntekijöiden alalle saapumisesta ja siltä poistumisesta, ja niillä voi olla tärkeä avustava rooli pyrittäessä varmistamaan tehokas ja ikätietoinen henkilöstöpolitiikka, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että työmarkkinaosapuolilla ylipäänsä ja erityisesti niillä teollisuudenaloilla, joilla työntekijöiden elinajanodote on keskimääräistä alempi, on suuri vastuu työntekijöiden alalle saapumisesta ja siltä poistumisesta, ja niillä voi olla tärkeä avustava rooli pyrittäessä varmistamaan tehokas ja ikätietoinen henkilöstöpolitiikka,

| F. | katsoo, että työttömien määrän väheneminen merkitsee työttömyysetuuksien kustannusten laskemista noin 0,6 prosenttiyksiköllä BKT:sta vuoteen 2050 mennessä, mikä on hyvin pieni lasku eikä korvaa muiden alojen korkeita kustannuksia, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että työttömien määrän väheneminen merkitsee työttömyysetuuksien kustannusten laskemista noin 0,6 prosenttiyksiköllä BKT:sta vuoteen 2050 mennessä, mikä on hyvin pieni lasku eikä korvaa muiden alojen korkeita kustannuksia,

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni kuluttaa 27,2 prosenttia BKT:sta sosiaaliturvaan (2008), mistä suurin osa kuluu vanhuusetuuksiin ja -eläkkeisiin (46 prosenttia), |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni kuluttaa 27,2 prosenttia BKT:sta sosiaaliturvaan (2008), mistä suurin osa kuluu vanhuusetuuksiin ja -eläkkeisiin (46 prosenttia),

| H. | katsoo, että kysymystä sosiaaliturvasta ei voida tarkastella puhtaasti tulo-/menolaskelmana vaan pikemminkin yhteiskuntasopimuksena, jolla sekä kansalaisille että valtiolle asetetaan oikeuksia ja velvollisuuksia, joita on myös tarkasteltava ja käsiteltävä sellaisina; katsoo lisäksi, että sosiaalivakuutuksen budjettiteknisiä näkökohtia ei voida missään olosuhteissa jättää huomiotta, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että kysymystä sosiaaliturvasta ei voida tarkastella puhtaasti tulo-/menolaskelmana vaan pikemminkin yhteiskuntasopimuksena, jolla sekä kansalaisille että valtiolle asetetaan oikeuksia ja velvollisuuksia, joita on myös tarkasteltava ja käsiteltävä sellaisina; katsoo lisäksi, että sosiaalivakuutuksen budjettiteknisiä näkökohtia ei voida missään olosuhteissa jättää huomiotta,

| I. | ottaa huomioon, että väestön ikääntymisen odotetaan johtavan julkisten menojen kasvuun, suurimmaksi osaksi eläkkeissä, terveydenhuollossa ja pitkäaikaishoidossa useimmissa jäsenvaltioissa vuoteen 2050 mennessä, jos nykyistä politiikkaa jatketaan, ja että voimakkain kasvu tapahtuu vuosina 2020–2040, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että väestön ikääntymisen odotetaan johtavan julkisten menojen kasvuun, suurimmaksi osaksi eläkkeissä, terveydenhuollossa ja pitkäaikaishoidossa useimmissa jäsenvaltioissa vuoteen 2050 mennessä, jos nykyistä politiikkaa jatketaan, ja että voimakkain kasvu tapahtuu vuosina 2020–2040,

| J. | katsoo, että Lissabonin strategian tavoitteet naisten, nuorten ja iäkkäiden henkilöiden työllistämisessä sekä Barcelonan tavoitteet lastenhoitopalveluissa ovat olennainen osa eläkejärjestelmien toimivuutta, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että Lissabonin strategian tavoitteet naisten, nuorten ja iäkkäiden henkilöiden työllistämisessä sekä Barcelonan tavoitteet lastenhoitopalveluissa ovat olennainen osa eläkejärjestelmien toimivuutta,

| K. | katsoo, että vuoden 2000 YK:n vuosituhattavoitteissa, etenkin tavoitteessa 3, ennakkoehtona on sukupuolten tasa-arvo, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että vuoden 2000 YK:n vuosituhattavoitteissa, etenkin tavoitteessa 3, ennakkoehtona on sukupuolten tasa-arvo,

| L. | katsoo, että naisilla on yleensä epäyhtenäinen työura, jolle on ominaista hitaampi palkkakehitys, kun taas miehillä on jatkuvampi työurakehitys ja vakaampi palkkakehitys, mikä aiheuttaa eroja eläkemaksuissa ja lisää naisten köyhyysriskiä, mikä sitä paitsi on pitkän aikavälin riski, kun otetaan huomioon heidän pidempi elinajanodotteensa, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että naisilla on yleensä epäyhtenäinen työura, jolle on ominaista hitaampi palkkakehitys, kun taas miehillä on jatkuvampi työurakehitys ja vakaampi palkkakehitys, mikä aiheuttaa eroja eläkemaksuissa ja lisää naisten köyhyysriskiä, mikä sitä paitsi on pitkän aikavälin riski, kun otetaan huomioon heidän pidempi elinajanodotteensa,

Yleishuomioita

1.   kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon Lissabonin strategian ja tarpeen kattaa sosiaaliset riskit ja turvata sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmät sekä säilyttää eurooppalaisten sosiaalimallien ydin, saavuttaa parempaa edistymistä sosiaalimenojen ja sosiaaliaktivoinnin tasapainottamisessa, ja kehottaa houkuttelemaan ihmisiä laadukkaaseen, turvalliseen ja pakollisen sosiaaliturvan tarjoavaan työhön sekä pysymään tällaisessa työssä siten, että edistetään kasvua ja työpaikkojen syntymistä ja löytämistä markkinoiden avoimuutta lisäämällä, uudenaikaistamaan sosiaaliturvajärjestelmiä (esimerkiksi eriyttämällä paremmin etuusjärjestelmät ja rahoitusmekanismit) ja lisäämään investointeja inhimilliseen pääomaan edistämällä tutkimusta ja kehitystä ja innovointia sekä paremman opetuksen ja ammatillisen koulutuksen kautta elinikäisen oppimisen yhteydessä;

2.   kehottaa komissiota seuraamaan tarkoin sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien uudistuksia jäsenvaltioissa, vertaamaan niiden tähänastisia vaikutuksia naisten työllisyystilanteeseen ja kiinnittämään huomiota esiin tulleisiin parhaisiin käytänteisiin, erityisesti sukupuoleen perustuvan palkkasyrjinnän vähentämiseksi ja työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi;

3.   korostaa, että talouskasvun lähteet muuttuvat demografisten muutosten vuoksi ja että työvoiman parempi tuottavuus ja teknologiset innovaatiot vauhdittavat talouskasvua; myöntää, että tuottavuuden korkean tason säilyttämiseksi tutkimukseen ja kehitykseen sekä parempiin johtamismenetelmiin on investoitava enemmän, jolloin teknologisten ja sosiaalisten innovaatioiden välinen synergia on asetettava etusijalle;

4.   korostaa, että nykyisissä väestökehityksellisissä, taloudellisissa ja sosiaalisissa suuntauksissa on sukupolvien välisten ja sosiaaliryhmien välisten konfliktien ehkäisemiseksi löydettävä uusia menetelmiä kustannusten ja etuuksien jakamiseksi tehokkaasti ja tasapuolisesti suppeamman taloudellisesti aktiivisen väestön ja suuremman taloudellisesti passiivisen väestön kesken; katsoo, että yhteisön ja kansallisella tasolla tavoitteena tulisi olla tasapainon ylläpitäminen toisaalta sosiaaliturvajärjestelmien ja eläkkeiden taloudellisen kestävyyden ja toisaalta sosiaalisten riskien kattamisen välillä;

5.   toistaa käsityksensä, jonka mukaan taloudellisesti kestävän sosiaaliturvajärjestelmän edistämiseksi yhteisön työlainsäädännössä olisi vahvistettava toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia tavanomaisena työllistymismuotona, jonka yhteydessä säädetään riittävästä sosiaalisesta ja terveyden suojelusta ja varmistetaan perusoikeuksien kunnioittaminen; myöntää kuitenkin, että myös niiden oikeuksia on suojeltava, jotka työskentelevät muun muotoisissa työsuhteissa, mukaan lukien eläkeoikeudet, jotka mahdollistavat arvokkaan eläkkeelläolon;

6.   palauttaa mieliin, että Euroopan sosiaalisten mallien ytimenä on sukupolvien ja sosiaaliryhmien välisen solidaarisuuden periaate ja että ne rahoitetaan ensisijaisesti työperusteisin tuloin, joita ovat muun muassa työntekijöiden ja työnantajien maksut ja työn verotus; huomauttaa kuitenkin, että väestön ikääntyminen asettaa suuria paineita aktiiviselle työväestölle ja että demografisten muutosten tuomien ongelmien ratkaiseminen tulisi asettaa poliittiseksi prioriteetiksi; korostaa, että muutoin demografiset muutokset voivat vaarantaa solidaarisuuden periaatteen ja sen myötä Euroopan sosiaaliset mallit; korostaa myös, miten tärkeää on siksi lujittaa solidaarisuuden periaatetta sekä oikeudenmukaisia taloudellisia korvauksia;

7.   palauttaa mieliin, että EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan nojalla voidaan toteuttaa myönteisiä toimenpiteitä samapalkkaisuuden saavuttamiseksi ja että yhteisön oikeuskäytännön mukaan sosiaalimaksut ovat osa palkkaa;

8.   panee merkille, että demografisten muutosten myötä työelämässä mukana olevien ja sen ulkopuolelle jäävien henkilöiden suhdeluku on vuonna 2030 arviolta 2:1; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään politiikkoja sen varmistamiseksi, että hoitotyötä tekevät henkilöt, joista monet joutuvat vetäytymään työmarkkinoilta hoitovelvollisuuksien vuoksi, eivät joudu epäedulliseen asemaan eläketurvattomuuden vuoksi;

9.   muistuttaa, että yksilöllistämissuuntaus edistää toisen ja kolmannen pilarin uudenaikaistamista sosiaaliturvajärjestelmiä kyseenalaistamatta; katsoo, että tämän avulla erityisesti naisilla ja muilla haavoittuvassa asemassa olevilla ryhmillä, on enemmän valinnanvapautta ja he ovat itsenäisempiä ja voivat rakentaa omat ylimääräiset eläkeoikeutensa;

10.   kehottaa komissiota tehostamaan tutkimuksia ja töitä sosiaalisten oikeuksien yksilöllistämisen vaikutuksista naisten ja miesten yhdenvertaiseen kohteluun;

11.   katsoo, että naisten ja miesten välisen tasa-arvon on kuuluttava sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien uudistamisen tavoitteisiin, mutta korostaa, että epätasa-arvo tässä kysymyksessä on lähinnä epäsuoraa, koska työmarkkinoilla on pysyviä eriarvoisuuksia palkoissa ja uranäkymissä ja koska perheen ja kodin vastuu jakautuu epätasaisesti ja voidaan näin ollen korjata vain kokonaisvaltaisemmin toimenpitein;

12.   kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan (nuorten) aikuisten tietoisuutta varhaisesta vaiheesta alkaen kerättyjen eläkeoikeuksien merkityksestä;

Työvoima

13.   uskoo, että nykytilanteen jatkuessa työvoiman supistuminen johtaa tehtyjen työtuntien kokonaismäärän vähenemiseen; katsoo, että tämän suuntauksen kääntämiseksi olisi ryhdyttävä toimiin työttömyysasteen alentamiseksi ja työhönoton lisäämiseksi (koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen yhdistettynä), myös ryhmillä, joilla on hyvät mahdollisuudet kuulua työvoimaan, kuten vammaisilla, naisilla ja ikääntyneillä; korostaa, että on mahdollistettava vapaaehtoisuuteen perustuva joustava eläkkeelle jääminen, muutettava työkäytäntöjen organisointia ja hyödynnettävä uutta teknologiaa järkevästi; korostaa, että on myös kehitettävä tukipalveluita ja lasten ja huollettavien perheenjäsenten hoitoon liittyviä palveluita, jotta osa-aikatyötä tekevien henkilöiden määrää vähenee vapaaehtoisesti;

14.   palauttaa mieliin, että korkeampi työllisyysaste riippuu suuresti tarpeesta säilyttää kaikki ryhmät – erityisesti ryhmät, jotka ovat työmarkkinoiden ulkopuolella – aktiivisina; painottaa näin ollen, että työmarkkinoilla on torjuttava syrjintää ja on tarjottava työpaikkoja työelämän ulkopuolelle jääville henkilöille; korostaa lisäksi, että on tarjottava kohtuullisia mukautuksia vammaisten ja huomattavista terveysongelmista kärsivien henkilöiden työllistämisen helpottamiseksi sekä vammaisten ja psyykkisesti sairastuneiden työllistymismahdollisuuksien varmistamiseksi;

15.   korostaa tässä yhteydessä aktiivisen politiikan tarvetta naisten, nuorten ja iäkkäiden henkilöiden työllistämisessä, jotta hyödynnettäisiin asianmukaisesti työvoimaa ja yrittäjyyshenkeä ja jotta varmistettaisiin eläkemaksuihin perustuva eläkeläisten oikeus kunnolliseen eläkkeeseen;

16.   korostaa, että kansallisella tasolla on pohdittava virallisen eläkeiän nostamista; pitää jäsenvaltioiden erilaisista laillisista eläkeikäjärjestelyistä riippumatta välttämättömänä, että työntekijöitä kannustetaan jatkamaan työskentelyä vapaaehtoisesti ja reunaehtojen tämän salliessa eläkeiän saavuttamiseen asti tai pidempään;

17.   kehottaa työmarkkinaosapuolia esimerkiksi eri aloilla saavutettujen kokemusten pohjalta neuvottelemaan räätälöidyistä alakohtaisista toimenpiteistä, jotka liittyvät ikääntyviin työntekijöihin yleisesti ja ikätietoiseen henkilöstöpolitiikkaan erityisesti;

18.   kehottaa jäsenvaltioita kehittämään taloudellisia ja sosiaalisia kannustimia, joilla lisätään työntekijöiden halukkuutta jatkaa työskentelyä vapaaehtoisesti myös virallisen eläkeiän saavuttamisen jälkeen;

19.   kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan aktiivista politiikkaa vaarattomien työolojen edellytysten parantamiseksi, jotta voidaan vähentää tiettyjen ammattien riskiä ja välttää se, että suuri osa työntekijöistä jää varhaiseläkkeelle;

20.   palauttaa mieliin, että aktiivisuutta lisäävää maahanmuuttopolitiikkaa, jossa otetaan huomioon erityisesti työiässä olevat mahdolliset maahanmuuttajat ja tarjotaan nopeaa maahanmuuttoa korkeasti koulutetuille hakijoille, olisi täydennettävä maahanmuuttajien paremmalla integroinnilla työmarkkinoille ja koko yhteiskuntaan; korostaa, että maahanmuuton lisäämiseen pyrkivät tehostetut toimet voivat johtaa aivovuotoon alkuperämaista, mikä voi vaikuttaa kielteisesti näiden maiden talouden ja yhteiskunnan kehittymiseen ja laukaista hallitsemattomien muuttoliikkeiden uusia aaltoja;

21.   toteaa, että taitotiedon hukkakäyttö (”brain waste”) voi myös olla tärkeä kysymys sekä koko kansantalouden että yksittäisten henkilöiden osalta, jos päteviä maahanmuuttajia otetaan tekemään täyttämään vähemmän koulutusta vaativia töitä; korostaa, että maahanmuuttajien on voitava hyötyä eläkejärjestelmiin antamastaan panoksesta;

22.   kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että toisessa jäsenvaltiossa asuvat ja työskentelevät EU:n kansalaiset eivät menetä sosiaalisia oikeuksiaan osittain tai kokonaan;

23.   katsoo, että maahanmuuton pitkäaikaiset vaikutukset väestön ikääntymiseen ovat epävarmoja, koska ne riippuvat muuttovirtojen käyttäytymisestä, perheiden yhdistämisestä ja maahanmuuttajien syntyvyydestä; katsoo, että maahanmuutto voi johtaa sosiaaliturvajärjestelmien tasapainon parantumiseen, jos maahanmuuttajat ovat laillisessa työsuhteessa ja siten osallistuvat niiden rahoittamiseen;

Eläkkeet

24.   kiinnittää huomiota kaikkien työllistymisen ja työehtojen suhteen heikossa asemassa olevien ryhmien syrjintään työmarkkinoilla, erityisesti kun on kyse työpaikoista, joissa sosiaaliturvamaksut eivät ole pakollisia, koska tämä alentaa näiden ryhmien työllisyysastetta ja palkkoja ja vähentää siten niiden mahdollisuuksia hankkia kunnolliset eläkkeet; painottaa tarvetta tarjota yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille, millä varmistetaan korkeampi työllisyysaste, yhtäläinen palkkaus ja riittävät eläkeoikeudet;

25.   myöntää, että julkiset eläkejärjestelmät tukevat yhteiskunnallista solidaarisuutta ja ovat jäsenvaltioiden vastuulla ja että näiden järjestelmien turvaaminen tulisi asettaa poliittiseksi prioriteetiksi; katsoo, että valtion rahoittamille eläkkeille tarjolla olevien vaihtoehtojen, kuten lisäeläkejärjestelmien, tehokkaampi hyödyntäminen voi olla toteuttamiskelpoinen vaihtoehto; huomauttaa, että yksityisiin eläkkeisiin voitaisiin sisällyttää työnantajien tai muiden kollektiivisten järjestöjen ja yhdistysten tarjoamia ammatillisia lisäeläkejärjestelmiä ja henkilökohtaisiin säästöihin tukeutuvia malleja; korostaa, että yksityisten eläkkeiden tarjonta lisäisi yksityisiä eläkerahastoja koskevan aiheellisen sääntelyn tarvetta, tällaisten eläkkeiden siirrettävyyttä ja näiden vaihtoehtojen edistämistä ja jatkuvaa uudenaikaistamista (joustavuus mukaan luettuna); katsoo tässä yhteydessä, että olisi otettava huomioon vaara siitä, että nykyisessä julkisessa eläkejärjestelmässä naiset voivat menettää vakuutusturvaa, jos tämä järjestelmä korvataan yksityisillä säännöksillä, mutta katsoo, että tätä vaaraa voidaan vähentää myöntämällä eläkeoikeuksia, äitiyslomaa, vanhempainlomaa ja vapaata työstä henkilökohtaisista syistä;

26.   kehottaa jäsenvaltioita ottamaan vakavasti huomioon tarpeen muotoilla uudelleen perinteiset eläkejärjestelmät, jotka perustuvat järjestelmälliseen riskinarviointiin ja tyypillisen peruselinkaaren olettamukseen, ja mukauttamaan sosiaaliturvajärjestelmää eläkejärjestelmän uudistusten mukaisesti, sillä tyypillinen peruselinkaari muuttuu nopeasti ja pirstoutuneista työhistorioista tulee yhä yleisempiä; uskoo, että tämä voi johtaa uuteen yhteiskunnalliseen riskiin aiempaa suuremmasta ennakoimattomuudesta monien henkilöiden ja erityisesti heikossa asemassa olevien ryhmien, muun muassa maahanmuuttajien, heikon ammattitaidon omaavien työntekijöiden, yksinhuoltajien ja muita hoitovelvollisuuksia omaavien henkilöiden osalta; korostaa, että tämä voi johtaa varhaiseen työmarkkinoilta pois jäämiseen tai rajoitettuun työmarkkinoihin osallistumiseen; toteaa, että joustavien työmarkkinoiden saavuttaminen edellyttää myös eläkejärjestelmän uudistamista;

27.   tähdentää, että kestävän eläkejärjestelmän on tarpeellista mukautua väestön ja talouden asettamiin haasteisiin ja korostaa, että kolmen pilarin järjestelmä on tasapuolinen vaihtoehto edellyttäen, että se on laajalti käytettävissä; ehdottaa, että lakisääteisiä eläkejärjestelyjä (ensimmäinen pilari) tuetaan kollektiivisesti rahoitetuilla työeläkejärjestelmillä (toinen pilari) ja yksilöllisillä kolmannen pilarin mukaisilla täydentävillä tuotteilla; korostaa sellaisten eläkejärjestelmien arvoa, jotka yhdistävät yhteisvastuun ja usein korkeat tuotot, jotka johtuvat mittavista, pitkäaikaisista ja kohtuullisista mutta kannattavista sijoitusstrategioista; pyytää komissiota laatimaan yleiseurooppalaisia eläketuotteita koskevan asianmukaisen ja toteutettavissa olevan sääntö- ja valvontakehyksen; painottaa, että työeläkkeille ja kolmannen pilarin eläkkeille luotavat sisämarkkinat antaisivat kansalaisille mahdollisuuden siirrettäviin työeläkejärjestelyihin, edistäisivät kilpailua ja vähentäisivät eläkesäästämisen kustannuksia;

28.   panee merkille, että lähinnä naiset huolehtivat lapsista sekä iäkkäistä, sairaista tai vammaisista perheenjäsenistä vapaaehtoisesti tai pakosta kulttuuriasenteiden ja sosiaalinormien painostuksesta tai lastenhoitopalvelujen ja muiden hoitorakenteiden (pitkäaikaishoidon rakenteiden) huonon laadun tai olemattomuuden vuoksi ja että heidän työurassaan on siten enemmän keskeytyksiä; korostaa tarvetta korvata tämä tilanne naisille ja heidän uralleen ja tarvetta antaa heille todellinen valinnan vapaus lastensaannissa sekä hoitovelvollisuuksien suhteen ilman taloudellisen tilanteen tai urakehityksen heikkenemisen pelkoa; panee tyytyväisenä merkille jäsenvaltioiden toimet tämän tilanteen estämiseksi ja korjaamiseksi esimerkiksi ottamalla lakisääteisissä eläkevakuutuksissa huomioon lasten ja perheenjäsenten hoitoon käytetyn ajan;

29.   kehottaa jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia ja naisjärjestöjen edustajia kiinnittämään jatkuvasti huomiota eläkejärjestelmien uudistamisesta mahdollisesti tai tosiasiallisesti naisten ja miesten tasa-arvoon aiheutuviin vaikutuksiin ja valvomaan, että asia korjataan tasa-arvon varmistamiseksi;

30.   pyytää, että komissio ja jäsenvaltiot ryhtyvät kiireellisiin toimiin työeläkejärjestelmään liittyvän suoran syrjinnän kieltämiseksi, mukaan lukien sukupuoleen liittyvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttö etuuksien ja maksujen perustana;

31.   palauttaa mieliin 21. helmikuuta 1997 antamansa päätöslauselman itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien aviopuolisoiden tilanteesta (5), jossa vaadittiin muun muassa varmistamaan, että avustavien puolisoiden on pakollista saada henkilökohtaista vakuutusturvaa ja kuulua jonkin eläkejärjestelmän piiriin;

32.   palauttaa mieliin naisten asemasta EU:n maaseutualueilla 12. maaliskuuta 2008 antamansa päätöslauselman (6), jossa jälleen kerran kehotettiin komissiota antamaan vuoden 2008 loppuun mennessä ehdotus miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella 11. joulukuuta 1986 annetun direktiivin 86/613/ETY (7) muuttamiseksi siten, että maatalousyrityksissä avustaville naisille tarjotaan riippumattomat sosiaali- ja eläkeoikeudet;

33.   palauttaa mieliin rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta 11. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman (8), ja tähdentää, että on tärkeää kehittää avoimet ja joustavat eurooppalaiset sosiaaliturva- ja eläkemarkkinat poistamalla verotuksellisia sekä eläkeoikeuksien jäsenvaltiosta toiseen siirrettävyyteen liittyviä esteitä; on sitä mieltä, että eläkkeiden sisämarkkinoiden luominen edellyttää eurooppalaista sääntelykehystä eläketuotteille;

34.   kehottaa komissiota tarkistamaan Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean tietojen perusteella pikaisesti ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta 3. kesäkuuta 2003 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/41/EY (9), jotta ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoaville laitoksille ominainen kestävä vakavaraisuusjärjestely voidaan toteuttaa, ja toteuttamaan perinpohjaisen vaikutusten arvioinnin tutkimalla tasapuolisuuskysymyksiä, jotka liittyvät laskennallisiin eroihin ja taustaoletuksiin, joiden perusteella vastuita mitataan; korostaa, että tällainen järjestely voisi perustua siihen, että jotkin niistä näkökohdista, jotka on esitetty 26. helmikuuta 2008 päivätyssä komission muutetussa ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (KOM(2008)0119), ulotettaisiin koskemaan eläkerahastoja, missä yhteydessä otettaisiin huomioon kyseisten laitosten erityispiirteet, joita ovat esimerkiksi niiden tarjoa-mat tyypillisesti pitkäkestoiset eläkejärjestelyt, ja eläkerahastojen tarjoaman vakuusturva- tai vakuusmuoto; katsoo, että tällainen erityinen vakavaraisuusjärjestely tukisi taloudellista vakautta ja estäisi lainsäädännöllisen keinottelun;

35.   palauttaa mieliin, että yhteisöjen tuomioistuin on asettunut vastustamaan rajat ylittävien eläkemaksujen verovapauden esteitä; korostaa, että verohelpotus on paras tapa kannustaa pitkäaikaista säästämistä ja että yhdenmukaistamista saatetaan tarvita lisää eläkejärjestelmiin maksettavien rajat ylittävien eläkemaksujen kaikkien esteiden poistamiseksi;

36.   panee merkille nykyisen suuntauksen, jonka mukaisesti siirrytään etuuksien mukaan määritellystä eläkejärjestelmästä kohti maksuosuuksien mukaan määriteltyä eläkejärjestelmää ja on huolestunut työnantajan maksuosuuksien havaitusta laskusta tämän trendin myötä; tähdentää, että on tarpeen vahvistaa työntekijöiden osallistumista ja maksutasoa nykyisissä eläkejärjestelmissä, jotta varmistetaan yksityishenkilöiden riittävät eläketulot, ja korostaa, että työnantajien on edelleen tarpeen maksaa riittäviä maksuja erityisesti maksuosuuksien mukaan määritellyissä eläkejärjestelmissä; on huolestunut siitä, että suunniteltu työntekijöiden etuuksia koskevan kansainvälisen tilinpäätösstandardin (IAS) 19:n tarkistaminen ja esimerkiksi niin sanotun putkilähestymistavan soveltamisen lopettaminen voisi tuoda mukanaan eläkejärjestelmää koskevia huomattavia muutoksia, joita on tarpeen arvioida huolellisesti erityisesti maksuosuuksien mukaan määriteltyjen eläkejärjestelmien houkuttelevuutta koskevien mahdollisten kielteisten vaikutusten kannalta;

37.   toteaa, että vammaisten kohtuullisten elinolojen turvaamiseksi ja ”tukiloukun” välttämiseksi vammaisuudesta aiheutuvat ylimääräiset elinkustannukset on tarpeen korvata ja tähän on kohdistetusti käytettävä eläkejärjestelmää ja sosiaalisen integraation poliittisia toimenpiteitä;

Kestävä talous

38.   korostaa jäsenvaltioiden tarvetta säilyttää sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien rahoituksen asianmukaiset tasot sekä tarvetta löytää vaihtoehtoiset ja vankat veropohjat globalisaation aiheuttamassa kasvavassa kilpailussa; korostaa työn verotuksesta riippuvuuden vähentämisen merkitystä jäsenvaltioiden talouksien kilpailukyvyn lisäämiseksi ja työhoukutusten tarjoamiseksi; myöntää ongelmat, joita pääomaverotuksen osuuden lisääminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon pienempi pääomaveron peruste ja pääoman suurempi liikkuvuus; ehdottaa, että harkittaisiin siirtymistä uusiin verotustapoihin ja/tai muihin vaihtoehtoihin sosiaalimenojen taloudellisen kestävyyden parantamiseksi, mikä vähentäisi pienipalkkaisten ihmisten verotaakkaa; katsoo edelleen, että sosiaaliturvan työnantajamaksut ovat investointi, koska ne lisäävät tuottavuutta, mikä on yksi syy siihen, että maat, joissa sosiaalimenot ovat suurimmat, ovat myös kaikkein kilpailukykyisimpiä;

39.   korostaa, että jäsenvaltioiden on keskityttävä vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteisiin ja varmistettava kestävä julkinen rahoitus ikääntyvän väestön aiheuttamien lisääntyvien paineiden kohtaamiseksi; panee merkille, että Brdossa 5. huhtikuuta 2008 pidetyssä epävirallisessa talous- ja finanssiasioiden neuvostossa sovittiin, että sosiaalimenoihin kohdistuvaa huomiota olisi siirrettävä menojen suuruusluokasta saavutuksiin ja tuloksiin; suosittelee, että neuvosto pohtii vakaus- ja kasvusopimusta koskevia lisäparannuksia sallimalla esimerkiksi sen, että pitkälle aikavälille kohdistuvat investoinnit kirjataan entistä pidemmälle ajanjaksolle;

40.   korostaa, että jäsenvaltioiden olisi suunniteltava rahoituspolitiikkansa kestävästi jakamalla verotaakka kattavasti ja oikeudenmukaisesti työntekijöiden, kuluttajien, yritysten, pääomatulojen ja sukupolvien kesken;

41.   katsoo, että ammatillisten eläkejärjestelmien maksukykyisyys ja suoja erityisesti yrityskauppojen tai muiden omistuksessa tai johdossa tapahtuvien merkittävien muutosten yhteydessä olisi pyrittävä turvaamaan sääntelyllä;

42.   kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään vuotuisiin talousarvioihinsa rahaston, josta maksetaan tulevat eläkkeet;

43.   pitää välttämättömänä harkita asteittaista siirtymistä jakojärjestelmistä rahastoiviin järjestelmiin;

Terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito

44.   on vakuuttunut, että terveydentilan parantamiseen tähtäävät toimet merkitsevät investointitarvetta, jonka avulla voidaan vähentää väestön ikääntymisestä aiheutuvia kustannuksia ja tervehdyttää julkista taloutta; painottaa Euroopan unionin kaikkien terveydenhoitojärjestelmien arvojen ja periaatteiden säilyttämisen merkitystä; katsoo, että näihin kuuluvat yleiskattavuus, solidaarinen rahoitus, tasapuolinen saatavuus ja korkeatasoisen terveydenhoidon tarjonta, pitäen kuitenkin mielessä, että vähäiset varat on käytettävä järkevästi; korostaa, että terveyspalvelujen laatua ja taloudellista tehokkuutta voidaan nostaa parantamalla niiden organisointia ja palvelujen tarjoamista toissijaisuusperiaatteen mukaisesti;

45.   ottaen huomioon terveydenhoidon ja pitkäaikaishoidon näkyvissä olevat kasvavat kustannukset katsoo, että jäsenvaltioiden olisi mietittävä hoitojen rahoitusta ja otettava huomioon vähemmän ammattitaitoisen hoidon mahdollinen käyttäminen, kun perheiden koko pienenee ja naisten osallistuminen työmarkkinoille kasvaa ja pitkäaikaishoidon lisääntyminen voi olla arvioitua suurempaa;

46.   pitää välttämättömänä, että etusijalle olisi asetettava henkilöt, jotka tarvitsevat kallista tai pitkäaikaista terveydenhoitoa, sekä henkilöt ja ryhmät, joilla on erityisiä integroitumisongelmia, kuten etniset vähemmistöt ja matalapalkkaiset työntekijät; lisäksi etusijalle olisi asetettava kroonisista sairauksista kärsivien ihmisten hoito sekä fyysisesti tai psyykkisesti vammaisten tai vanhusten kuntouttamisen, sosiaalisen integroinnin ja tukemisen avointen rakenteiden kehittäminen, jotta voidaan välttää ihmisten laitostuminen ja luoda rakenteita itsenäistä elämää varten;

47.   panee merkille, että terveydenhuollon julkinen rahoitus suojaa osaltaan rahoitusriskeiltä henkilökohtaisesta sairausriskistä riippumatta ja parantaa siten tasa-arvoa ja sosiaaliturvaa siinä missä yksityiseen järjestelmään sitä vastoin kuuluu rajoitettu tai olematon riskien jakaminen ja ne yleensä liittävät maksut sairausriskiin ja maksukykyyn, samalla kun taataan sen kestävä rahoitus demografisista muutoksista riippumatta;

48.   tunnustaa julkisen rahoituksen merkityksen solidaarisuustavoitteeseen pyrittäessä sekä terveyden-hoidon rahoituksen julkisen ja yksityisen osuuden suuren vaihtelun jäsenvaltioissa; suosittelee, että komissio suorittaa tutkimuksen, jossa tarkastellaan solidaarisuustavoitetta vastaavan julkisen rahoituksen tasoa ja/tai laajuutta sekä koko järjestelmän että yksittäisten palvelualojen osalta;

49.   myöntää, että terveydenhoidon rahoituksen alalla yhä enemmän suosiota saavuttavat markkinapohjaiset ratkaisut ja yksityistäminen muodostavat patenttilääkkeen, jolla torjutaan kustannusten räjähdysmäistä kasvua, tehottomuutta ja hoidon laatuun liittyviä ongelmia erityisesti uusissa jäsenvaltioissa; myöntää, että on olemassa yhä enemmän todisteita siitä, että sosiaalisten sairasvakuutusjärjestelmien käytännön yksityistäminen, voiton tavoittelu ja rahoittavien tahojen keskinäinen kilpailu tavallisesti tekevät terveyden-hoitojärjestelmien hallinnoinnista kalliimpaa ja niiden edut kustannusten hallinnan, tehokkuuden ja hoidon laadun kannalta ovat kyseenalaisia; suosittelee siksi, että yhden maksajan mallia noudattavat jäsenvaltiot pitäytyvät tässä mallissa;

50.   panee merkille, että pääasiallisesti työllisyyteen perustuvilla sosiaaliturvamaksuilla rahoitetut terveydenhuoltojärjestelmät voivat hyötyä tuloperustan laajentamisesta ansioista riippumattomiin tuloihin;

51.   toteaa, että koska palveluja on voitava tarjota vapaasti ja koska sairasvakuutuksen nauttijalla on oikeus valita haluamansa lääkäri tai hoitolaitos, jäsenvaltiot eivät voi kieltäytyä korvaamasta kansalaisilleen ulkomailla saatua hoitoa, mutta jäsenvaltiot voivat asettaa (kiinteitä) erityisiä enimmäismääriä aiheutuville kuluille eivätkä jäsenvaltiot ole velvollisia korvaamaan hoitoa, jota niiden kansalaisille ei olisi annettu kotimaassa;

52.   kehottaa jäsenvaltioita välttämään puhtaasti taloudellista lähestymistapaa, kun ne hyväksyvät uudistuspolitiikkoja, joilla pyritään muokkaamaan niiden kansallisen terveydenhoitojärjestelmän perustan muodostavaa oikeudellista kehystä;

53.   on täysin vakuuttunut siitä, että kaikkien uudistusten lähtökohtana olisi oltava nykyisen terveyden-hoidon (rahoituksen) järjestelmän huolellinen analyysi, jossa yksilöidään heikkoudet ja ongelma-alueet ja pyritään ymmärtämään taustatekijöitä, jotka voivat edistää tai haitata onnistunutta uudistusta; odottaa, että jäsenvaltiot ovat täysin tietoisia terveydenhoidon alan uudistusten huomattavasta vaikutuksesta niiden terveydenhoitojärjestelmien toimintaan, kapasiteettiin ja tehokkuuteen, sekä vaaroista, joita riittämättömästi tai puutteellisesti valmistellut uudistamistoimenpiteet voivat aiheuttaa terveydenhoitopalvelujen laadulle ja saatavuudelle, kansalaisten terveydentilalle ja siten näiden työllistymismahdollisuuksille;

54.   kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan kaikkia terveydenhoidon rahoittamisen toimintoja ja politiikkoja eikä keskittymään pelkästään maksumekanismeihin; on vakuuttunut siitä, että terveydenhoitopalvelujen kustannuksista perittävien työperusteisten maksujen tason nostaminen tai potilaiden yksityisen maksuosuuden nostaminen ovat väärää politiikkaa ja voivat johtaa katastrofaalisiin seurauksiin, koska ne rajoittavat pienituloisten kansalaisten mahdollisuuksia kaikkien terveydenhoitopalvelujen käyttöön tavalla, jota on mahdotonta hyväksyä;

55.   on vakuuttunut siitä, että pienituloisten kansalaisten mahdollisuutta käyttää korkeatasoisia terveyden-hoitopalveluja olisi pidettävä selkeänä painopisteenä, että se on hyvin tiiviissä yhteydessä solidaarisuuden ja yhtäläisten oikeuksien eurooppalaisiin arvoihin ja että se muodostaa edellytyksen Lissabonin täystyöllisyyden tavoitteen menestyksekkäälle saavuttamiselle;

56.   kehottaa komissiota ottamaan huomioon näkökohdat, jotka liittyvät siihen, että kaikilla unionin kansalaisilla on yhtäläiset oikeudet laadukkaisiin terveydenhoitopalveluihin, sekä sisällyttämään kansalaisten taloudellisen syrjimättömyyden edellyttämät takeet syrjinnän vastaisen yhteisön lainsäädännön uudistamiseen tai mahdollisiin uusiin säädöksiin, jotka koskevat mahdollisuutta käyttää terveydenhoitopalveluja;

57.   suosittelee, että jäsenvaltiot lisäävät terveydenhoitojärjestelmiensä tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta vähentämällä asiasta vastaavien elinten määrää tai jopa luomalla yhtenäisen kansallisen keskuselimen, joka mahdollistaa strategisen ohjauksen ja koordinoinnin koko terveydenhoitojärjestelmässä;

*

- *

58.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, työllisyysvaliokunnalle, sosiaalisen suojelun komitealle sekä jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Asia C-262/88, Kok. 1990, s. I-1889.

(2)  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 401.

(3)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 463.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0066.

(5)  EYVL C 85, 17.3.1997, s. 186.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0094.

(7)  EYVL L 359, 19.12.1986, s. 56.

(8)  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(9)  EUVL L 235, 23.9.2003, s. 10.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/44

---

EU ja matkustajarekisteritiedot

P6_TA(2008)0561

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston puitepäätökseksi matkustajarekisterin käytöstä lainvalvontatarkoituksiin

(2010/C 16 E/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ilmoituksen, jonka se antoi 21. lokakuuta 2008 käydyssä keskustelussa suullisen kysymyksen (B6-0476/2008), joka koski ehdotusta neuvoston puitepäätökseksi matkustajarekisterin (PNR) käytöstä lainvalvontatarkoituksiin (KOM(2007)0654), pohjalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ilmoituksen, jonka se antoi 21. lokakuuta 2008 käydyssä keskustelussa suullisen kysymyksen (B6-0476/2008), joka koski ehdotusta neuvoston puitepäätökseksi matkustajarekisterin (PNR) käytöstä lainvalvontatarkoituksiin (KOM(2007)0654), pohjalta,

| — | ottaa huomioon käynnissä olevat mainittua ehdotusta koskevat keskustelut neuvostossa ministeritasolla ja työryhmien tasolla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon käynnissä olevat mainittua ehdotusta koskevat keskustelut neuvostossa ministeritasolla ja työryhmien tasolla,

| — | ottaa huomioon Euroopan perusoikeusviraston, Euroopan tietosuojavaltuutetun, 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän ja poliisi- ja oikeusasioita käsittelevän työryhmän esittämät lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan perusoikeusviraston, Euroopan tietosuojavaltuutetun, 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän ja poliisi- ja oikeusasioita käsittelevän työryhmän esittämät lausunnot,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa (1) EU:n ja Yhdysvaltojen matkustajarekisterisopimuksesta (2), EU:n ja Kanadan matkustajarekisterisopimuksesta (3) ja EU:n ja Australian matkustajarekisterisopimuksesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa (1) EU:n ja Yhdysvaltojen matkustajarekisterisopimuksesta (2), EU:n ja Kanadan matkustajarekisterisopimuksesta (3) ja EU:n ja Australian matkustajarekisterisopimuksesta (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita sitovat tietosuojaperiaatteet määritellään ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus) 8 artiklassa, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 52 artiklassa, EY:n perustamissopimuksen 286 artiklassa, yksilöiden suojelua henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen 108 (yleissopimus 108) 5 artiklassa sekä toissijaisella tasolla yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (5) ja ehdotuksessa rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamista koskevaksi neuvoston puitepäätökseksi, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita sitovat tietosuojaperiaatteet määritellään ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus) 8 artiklassa, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 52 artiklassa, EY:n perustamissopimuksen 286 artiklassa, yksilöiden suojelua henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen 108 (yleissopimus 108) 5 artiklassa sekä toissijaisella tasolla yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (5) ja ehdotuksessa rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamista koskevaksi neuvoston puitepäätökseksi,

| B. | ottaa huomioon, että kaiken uuden EU:n lainsäädännön olisi noudatettava suhteellisuus-ja toissijaisuusperiaatteita sellaisina kuin ne on määritelty EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa ja pöytäkirjassa 30, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kaiken uuden EU:n lainsäädännön olisi noudatettava suhteellisuus-ja toissijaisuusperiaatteita sellaisina kuin ne on määritelty EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa ja pöytäkirjassa 30,

Menettelyä koskevat näkökohdat

1.   tunnustaa, että Euroopan tasolla ja kansainvälisesti tarvitaan vahvempaa yhteistyötä terrorismin ja vakavien rikosten torjunnassa; tunnustaa, että tiedon kerääminen ja käsittely voi olla arvokas väline lainvalvontatarkoituksiin;

2.   katsoo, että lainvalvontaviranomaisten pitäisi saada käyttöönsä kaikki välineet, joita ne tarvitsevat tehtäviensä asianmukaiseen suorittamiseen tietojen käyttäminen mukaan lukien; korostaa kuitenkin, että koska tällaisilla toimenpiteillä on huomattavia vaikutuksia Euroopan kansalaisten yksityiselämään, niiden oikeutus on perusteltava uskottavasti, mitä tulee niiden tarpeellisuuteen, suhteellisuuteen ja käyttökelpoisuuteen niille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja korostaa, että on otettava käyttöön yksityisyyden suojan ja oikeussuojan tehokas valvonta; katsoo tämän olevan edellytys tarvittavan poliittisen legitimiteetin aikaansaamiseksi toimenpiteelle, jota kansalaiset saattavat pitää asiattomana puuttumisena heidän yksityiselämäänsä;

3.   pahoittelee, että komission ehdotuksen sanamuoto ja perustelut jättivät niin paljon oikeudellista epävarmuutta yhteensopivuudesta Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan kanssa ja että sen oikeusperusta herätti kysymyksiä parlamentin sopivasta roolista lainsäädäntöprosessissa; toteaa, että samat ehdotuksen oikeusvarmuuden puutetta koskevat huolenaiheet

| — | esitetään Euroopan perusoikeusviraston, Euroopan tietosuojavaltuutetun, 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän ja poliisi- ja oikeusasioita käsittelevän työryhmän lausunnoissa |
| --- | --- |

—

esitetään Euroopan perusoikeusviraston, Euroopan tietosuojavaltuutetun, 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän ja poliisi- ja oikeusasioita käsittelevän työryhmän lausunnoissa

| — | edellyttävät sitä, että neuvosto tarkastelee uudestaan kyseistä alaa koskevan, tulevan EU:n aloitteen mahdollista laajuutta ja vaikutusalaa ja sisällyttää huomattavan määrän lisätietoja edellä mainitut lausunnot mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

edellyttävät sitä, että neuvosto tarkastelee uudestaan kyseistä alaa koskevan, tulevan EU:n aloitteen mahdollista laajuutta ja vaikutusalaa ja sisällyttää huomattavan määrän lisätietoja edellä mainitut lausunnot mukaan lukien;

4.   katsoo, että mainituissa olosuhteissa parlamentin on pidätyttävä antamasta virallista näkemystään, jota siltä pyydetään virallisesti kuulemismenettelyn puitteissa, siihen asti, kunnes tässä päätöslauselmassa esille otettuja huolenaiheita on käsitelty asianmukaisesti ja sille on annettu tarvittavat vähimmäistiedot;

5.   pitää kiinni voimakkaista varauksistaan sen suhteen, miten tarpeellinen ja lisäarvoa tuova ehdotus EU:n matkustajarekisterijärjestelmän perustamiseksi on, sekä siihen sisältyvien turvatakeiden suhteen, komission ja neuvoston tähän mennessä suullisesti ja kirjallisesti antamista selityksistä ja selvityksistä huolimatta; toteaa lisäksi, että moniin parlamentin, 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän, poliisi- ja oikeusasioita käsittelevän työryhmän, Euroopan tietosuojavaltuutetun ja Euroopan perusoikeusviraston esittämiin kysymyksiin ei ole vastattu tyydyttävästi;

6.   yhtyy perusoikeusviraston kantaan, jonka mukaan yksinomaan kaupallisten tietokantojen saatavuus ei automaattisesti oikeuta niiden käyttöön lainvalvontatarkoituksissa; lisäksi samat tai jopa paremmat tulokset voidaan saavuttaa lainvalvontaviranomaisten välisen yhteistyön parantamisen avulla;

7.   kehottaa neuvostoa, mikäli neuvosto aikoo jatkaa komission tekstin tutkimista, ottamaan huomioon tähän päätöslauselmaan sisältyvät suositukset ja perustelemaan asianmukaisesti pakottavat sosiaaliset tarpeet, joiden vuoksi nämä uudet EU:n toimet ovat ”välttämättömiä” Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen 8 artiklan perusteella; pitää edellä mainittuja seikkoja vähimmäisedellytyksinä sille, että EU:n matkustajarekisterijärjestelmän perustamista voidaan tukea; on valmis osallistumaan kyseiseen työhön kaikilla tasoilla;

8.   toistaa vaatimuksensa, jotka koskevat matkustajatietorekisterin aseman selventämistä suhteessa muihin toimiin, joista voidaan mainita liikenteenharjoittajien velvollisuudesta toimittaa tietoja matkustajista 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu neuvoston direktiivi 2004/82/EY (6), ehdotettu maahantulo-maastapoistumisjärjestelmä, sähköinen matkustuslupajärjestelmä, biometriset passit ja viisumit, Schengenin tietojärjestelmä, viisumitietojärjestelmä, yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2320/2002 (7) ja kansalliset rajavalvontajärjestelmät; panee pahoitellen merkille, että joidenkin edellä mainittujen toimenpiteiden täytäntöönpano on merkittävästi viivästynyt, ja katsoo, että nykyisten EU:n ja Schengenin järjestelmän turvallisuusyhteistyömekanismien ja välineiden, joiden tarkoituksena on lentoturvallisuuden, ulkorajojen suojelun ja terrorismin torjunnan varmistaminen, kattava ja järjestelmällinen arviointi voisi auttaa arvioimaan ehdotetun EU:n matkustajarekisterin lisäarvoa;

9.   muistuttaa, että keskustelu ehdotuksen sopivasta oikeusperustasta on yhä kesken, ja toistaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 47 artiklan mukaan poliisi- ja oikeusviranomaisten yhteistyön puitteissa lainsäädäntötoimenpiteisiin pitäisi liittyä tarvittavia yhteisön tukitoimenpiteitä, jotka on hyväksyttävä parlamentin kanssa yhteispäätösmenettelyssä kaikissa ensimmäiseen pilariin kuuluvissa asioissa ja varsinkin määriteltäessä niiden velvoitteiden soveltamisala, jotka taloudellisten toimijoiden on täytettävä (8);

10.   muistuttaa, että Luxemburgissa toimiva Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on jo kyseenalaistanut EU:n ja Yhdysvaltojen matkustajarekisterisopimuksen sen väärän oikeusperustan vuoksi; vaatii näin ollen komissiota selvittämään tarkasti, mikä oikeusperusta on sopiva;

11.   katsoo, että kansallisten parlamenttien on osallistuttava täysimääräisesti lainsäädäntöprosessiin määriteltäessä uutta lainsäädäntöehdotusta, koska ehdotuksella on vaikutuksia sekä kansalaisiin että jäsenvaltioiden kansalliseen oikeusjärjestykseen;

12.   korostaa, että mahdollisen tulevan lainsäädännön, jolla perustetaan EU:n matkustajarekisteri uusiksi puitteiksi EU:ssa tehtävälle poliisiyhteistyölle, pitäisi sisältää säännöksiä, jotka koskevat täytäntöönpanon, soveltamisen, hyödyllisyyden ja turvatakeiden rikkomisen määräaikaisarviointia; katsoo, että kansallisia parlamentteja, Euroopan tietosuojavaltuutettua, 29 artiklan mukaista tietosuojatyöryhmää ja Euroopan perusoikeusvirastoa pitäisi kehottaa osallistumaan sekä tarkistamiseen että arviointiin; katsoo näin ollen, että tähän uuteen lainsäädäntöön olisi sisällytettävä tarkistuslauseke;

13.   korostaa tässä yhteydessä, että kullakin jäsenvaltiolla on alustava vastuu näiden matkustajarekisteritietojen keräämisestä ja niihin liittyvistä tietosuojasäännöistä; korostaa, että suojatoimet ovat pakollisia, kun näitä matkustajarekisteritietoja toimitetaan, vaihdetaan ja siirretään muille jäsenvaltioille tai niiden kesken; katsoo tästä syystä, että jäsenvaltioiden välillä vaihdettujen matkustajarekisteritietojen saanti pitäisi rajoittaa tiukasti niihin viranomaisiin, jotka toimivat terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla; katsoo, että muille lainvalvontaviranomaisille voidaan antaa lupa saada tietoja tuomioistuimen hyväksynnällä;

Toissijaisuusperiaate

14.   toteaa huolestuneena, että yhteisön toimien tarvetta ei vielä ole riittävästi osoitettu; asettaa tässä yhteydessä kyseenalaiseksi komission väitteen, jonka mukaan ehdotuksen tarkoituksena on kansallisten järjestelmien yhdenmukaistaminen, koska vain harvoilla jäsenvaltioilla on käytössään matkustajarekisterin käyttöä koskeva järjestelmä lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa varten tai muihin tarkoituksiin, tai mainittuja järjestelmiä koskevia suunnitelmia; katsoo näin ollen, että komission ehdotus ei yhdenmukaista kansallisia järjestelmiä (koska niitä ei ole olemassa) ja että sen sijaan se vain asettaa jäsenvaltioille velvoitteen ottaa käyttöön mainittu järjestelmä;

15.   panee merkille, että komissio ehdottaa ”hajautettua” järjestelmää, mikä tarkoittaa sitä, että eurooppalainen lisäarvo on entistäkin kyseenalaisempi;

Suhteellisuusperiaate

16.   palauttaa mieliin, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 52 artiklassa edellytetään, että henkilötietojen suojaoikeuden laaja rikkominen on oikeutettua ja perusteltu pakottavalla yhteiskunnallisella tarpeella, sallittu laissa ja oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään sekä välttämätöntä ja oikeutettuja demokraattisessa yhteiskunnassa; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että suunnitellun poliisiyhteistyön tarkoitusta ei rajata esimerkiksi terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan;

17.   pitää huolestuttavana sitä, että ehdotus todellisuudessa antaa lainvalvontaviranomaisille pääsyn kaikkiin tietoihin ilman tuomioistuimen antamaa lupaa; katsoo, että komissio ei osoita uusien lainvalvontavaltuuksien tarvetta eikä sitä, että mainittua tavoitetta ei voida saavuttaa vähemmän kauaskantoisilla toimilla; moittii sitä, että komissio ei anna mitään tietoja siitä, millä perusteella nykyiset lainsäädännön täytäntöönpanon valvontavaltuudet ovat puutteellisia, tai koska ja missä tapauksissa viranomaiset ovat olleet vailla tarvitsemiaan valtuuksia; pyytää jäljempänä mainittujen voimassa olevien toimien tarkistamista ennen EU:n matkustajarekisterijärjestelmän edelleen kehittämistä;

18.   panee merkille komission väitteen, jonka mukaan ”EU on voinut arvioida PNR-tietojen arvoa ja hyödyntää niiden mahdollisuuksia lainvalvonnassa”, mutta korostaa, että tähän saakka ei ole esitetty mitään todisteita mainitun väitteen perusteiksi, sillä

| — | kaikki Yhdysvaltojen viranomaisten ilmoittamat tiedot ovat sattumanvaraisia eivätkä Yhdysvaltojen viranomaiset ole koskaan pystyneet todistamaan kiistattomasti, että matkustajarekisteritietojen massiivinen ja järjestelmällinen käyttäminen on välttämätöntä terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjunnassa |
| --- | --- |

—

kaikki Yhdysvaltojen viranomaisten ilmoittamat tiedot ovat sattumanvaraisia eivätkä Yhdysvaltojen viranomaiset ole koskaan pystyneet todistamaan kiistattomasti, että matkustajarekisteritietojen massiivinen ja järjestelmällinen käyttäminen on välttämätöntä terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjunnassa

| — | Yhdysvaltojen ja EU:n välistä matkustajarekisterisopimusta on tarkistettu vain yhden kerran, ja silloinkin arvioitiin sopimuksen täytäntöönpanoa, ei sen tuloksia |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltojen ja EU:n välistä matkustajarekisterisopimusta on tarkistettu vain yhden kerran, ja silloinkin arvioitiin sopimuksen täytäntöönpanoa, ei sen tuloksia

| — | Ison-Britannian matkustajarekisteritietojärjestelmän alustavassa arvioinnissa viitataan sellaisiin muihin lainvalvontatarkoituksiin kuin terrorismin vastaisiin toimiin, jotka eivät kuulu komission ehdotuksen soveltamisalaan, ja matkustajarekisteritietojen käyttöön tapauskohtaisesti tuomioistuimen luvan perusteella käynnistetyissä aiheellisissa tutkimuksissa; arvioinnin mukaan toistaiseksi ei ole olemassa mitään todisteita siitä, että matkustajarekisteritietojen massiivisesta keräämisestä olisi mitään hyötyä terrorismin vastaisissa toimissa; |
| --- | --- |

—

Ison-Britannian matkustajarekisteritietojärjestelmän alustavassa arvioinnissa viitataan sellaisiin muihin lainvalvontatarkoituksiin kuin terrorismin vastaisiin toimiin, jotka eivät kuulu komission ehdotuksen soveltamisalaan, ja matkustajarekisteritietojen käyttöön tapauskohtaisesti tuomioistuimen luvan perusteella käynnistetyissä aiheellisissa tutkimuksissa; arvioinnin mukaan toistaiseksi ei ole olemassa mitään todisteita siitä, että matkustajarekisteritietojen massiivisesta keräämisestä olisi mitään hyötyä terrorismin vastaisissa toimissa;

Käyttötarkoituksen rajaaminen

19.   korostaa, että käyttötarkoitusten rajoittamisen periaate on yksi tietosuojan perusperiaatteita; ottaa erityisesti huomioon, että yleissopimuksen 108 mukaan henkilötietojen on oltava ”määriteltyihin ja laillisiin tarkoituksiin talletettuja eikä niitä saa käyttää tavalla, joka on ristiriidassa mainittujen tarkoitusten kanssa” (5 artiklan b alakohta); ottaa lisäksi huomioon, että poikkeukset tästä periaatteesta sallitaan vain, jos niistä on säädetty laissa ja jos ne ovat välttämättömiä demokraattisessa yhteiskunnassa muun muassa ”rikosten ehkäisemiseksi” (9 artikla); ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö osoittaa, että kyseisten poikkeusten on oltava oikeasuhteisia, täsmällisiä ja ennakoitavia Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

20.   pitää valitettavana käyttötarkoituksen täsmällisen rajaamisen puuttumista, mikä varmistaa rajoittavien toimien toteuttamisen, ja katsoo, että mainittu suojatoimenpide on erityisen tärkeää salaisten seurantatoimien yhteydessä siitä syystä, että mielivaltaisuuden riski on suuri mainituissa olosuhteissa; katsoo, että koska ilmoitetut tarkoitukset ja määritelmät ovat epätarkkoja ja rajaamattomia, ne pitäisi yksilöidä täsmällisesti, jotta vältetään, että EU:n matkustajarekisteritietojärjestelmä voisi joutua oikeustoimien kohteeksi;

21.   toistaa, että matkustajarekisteritiedot voivat olla lisätodisteita tunnettuja terroristiepäiltyjä ja heidän kumppaneitaan koskevissa erityisissä tutkimuksissa; ottaa kuitenkin huomioon, ettei vielä ole todistettu, että matkustajarekisteritiedot ovat hyödyllisiä laajamittaisissa automaattisissa hauissa, jotka perustuvat riskikriteereihin tai käyttäytymismalleihin (ts. profilointiin tai tiedon louhintaan) potentiaalisten terroristien etsinnässä (9);

22.   korostaa lisäksi, että EU:n tietosuojasäännöt rajoittavat henkilötietoihin perustuvan profiloinnin soveltamista (EU:n perusoikeuskirjan 8 artikla ja Euroopan ihmisoikeusyleissopimus); on näin ollen Euroopan perusoikeusviraston kanssa samaa mieltä siitä, että matkustajarekisteritietoihin perustuvan profiloinnin pitäisi olla ainoastaan tiedustelutietoihin pohjautuvaa sekä yksittäistapauksiin ja tosiasiallisiin parametreihin perustuvaa;

23.   palauttaa mieliin huolensa toimista, joissa käsitellään matkustajarekisteritietojen mielivaltaista käyttöä profilointiin ja riskienarviointiparametrien määrittelyyn; muistuttaa, että kaikenlainen rotuun, kansallisuuteen, uskontoon, seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoleen, ikään tai terveydentilaan perustuva profilointi pitäisi nimenomaisesti kieltää, koska se on perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa määritellyn syrjinnän kieltämisen vastaista;

24.   muistuttaa, että jos ehdotuksen soveltamisalaa laajennetaan, komission ja neuvoston on selvennettävä yksityiskohtaisesti jokainen matkustajarekisteritietojen ilmoitettu käyttötarkoitus ja ilmoitettava, miksi nykyiset lainvalvontavaltuudet eivät ole riittävät; katsoo, että jokaisen erityisen käyttötarkoituksen yhteydessä on osoitettava asianmukainen oikeusperusta;

Henkilötietojen suojaaminen

25.   korostaa, että mahdollisen PNR-järjestelmän ehdottomana ennakkoehtona on EU:n kolmanteen pilariin sisältyvä riittävä ja asianmukainen tietosuojakehys sekä erityiset PNR-tietojen siirtoa ja käyttöä koskevat erityiset säännöt, jotka eivät sisälly ensimmäiseen ja toiseen pilariin perustuvaan EU:n tietosuojakehykseen; korostaa tarvetta määritellä selkeästi, mitä tietosuojasääntöjä sovelletaan matkustajatietoyksiköihin, ja varmistaa matkustajarekisteritietojen saannin, siirron ja käytön jäljitettävyys;

26.   korostaa, että arkaluonteisia tietoja voidaan käyttää ainoastaan tapauskohtaisesti rikostutkimuksen ja syytteen nostamisen yhteydessä tuomioistuimen luvan perusteella; panee merkille lentoyhtiöiden huolen siitä, että arkaluonteisia tietoja ei voida suodattaa erilleen yleisistä huomautuksista; kehottaa tästä syystä määrittelemään tiukat ehdot näiden tietojen käsittelylle matkustajatietoyksiköissä perusoikeusviraston lausunnossa määritellyllä tavalla;

Täytäntöönpanon yksityiskohdat

27.   korostaa, että säilytysaikojen osalta komissio ei pysty perustelemaan ehdotettua säilytysaikaa; katsoo kuitenkin, että riski-indikaattorien kehittämiseksi sekä matkustusreittien ja käyttäytymismallien toteamiseksi nimettömien tietojen pitäisi riittää; katsoo lisäksi, että jos matkustajatietorekisterijärjestelmän soveltamisalaa laajennetaan, säilytysaika on perusteltava tapauskohtaisesti;

28.   toistaa, että tietoja olisi siirrettävä ainoastaan tarjontamenetelmän avulla ja että kolmansilla mailla ei saa olla suoraa pääsyä EU:n varausjärjestelmien sisältämiin matkustajarekisteritietoihin;

29.   pitää myönteisenä sitä, että matkustajarekisteritietojen saatavuuden osalta ehdotuksessa todetaan, että kaikki yksiköt, jotka voivat käyttää matkustajarekisteritietoja, olisi lueteltava tyhjentävästi;

30.   korostaa tietojen kolmansiin maihin siirtämisen osalta, että kolmansiin maihin voidaan siirtää tietoja vain tietosuojan riittävän tason edellytyksellä (sellaisena kuin se on määritelty direktiivissä 95/46/EY ja Europolin ja Eurojustin perustamista koskevissa säädöksissä) tai jos asianomaiset kolmannet osapuolet takaavat riittävän suojan (yleissopimuksen 108 mukaisesti) ja että siirtoja pitäisi tehdä vain tapauskohtaisesti;

31.   toistaa, että matkustajille on ilmoitettava täydellisesti ja helposti saatavissa olevassa muodossa järjestelmän yksityiskohdat ja heidän oikeutensa ja että jäsenvaltioiden viranomaiset ovat vastuussa mainittujen tietojen ilmoittamisesta; ehdottaa, että olisi käytettävä esimerkkiä, joka koskee ”lennolle pääsyn epäämistä” lentoasemilla; pitää välttämättömänä määritellä matkustajille oikeus tietojen saantiin, oikaisuun ja muutoksenhakuun;

32.   kehottaa määrittämään matkustajarekisteritietojen turvallisuutta koskevat yhdenmukaistetut säännöt sekä tietotekniikkaratkaisujen osalta että lupamenettelyn ja pääsyehtojen osalta;

Vaikutus lentoyhtiöihin

33.   toteaa, että lentoyhtiöt keräävät matkustajarekisteritietoja kaupallisiin tarkoituksiin ja että tietoja ei järjestelmällisesti kerätä kaikkien matkustajatietokenttien täyttämiseksi; korostaa, että lentoyhtiöitä ei pitäisi vaatia keräämään muita tietoja kuin niitä, joita ne keräävät kaupallisiin tarkoituksiinsa; katsoo, että lentoyhtiöitä ei pitäisi velvoittaa tarkistamaan tietojen täydellisyyttä ja täsmällisyyttä ja että epätäydellisistä tai virheellisistä tiedoista ei saa langettaa seuraamuksia; vaatii arvioimaan selkeästi EU:n matkustajarekisteristä aiheutuvat kustannukset; katsoo, että pyytävien tahojen on vastattava mahdollisista lisäkustannuksista;

Välittäjät/Matkustajatietoyksiköt

34.   pyytää matkustajatietoyksiköiden roolin ja valtuuksien selvää määrittelyä erityisesti avoimuuden ja läpinäkyvyyden sekä demokraattiseen vastuun osalta sekä asianmukaisten tietosuojasääntöjen laatimiseksi; kehottaa rajoittamaan matkustajatietoyksiköiden roolin tietojen siirtoon toimivaltaisille viranomaisille, jotta varmistetaan, että ainoastaan toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa riskienarviointeja ja ainoastaan tutkinnan yhteydessä; kehottaa selventämään, mitä lainsäädäntöä sovelletaan matkustajatietoyksiköiden suorittamaan riskinarviointiin, ja mikä on tietosuojaviranomaisten vastuu tapauksissa, joissa jäsenvaltiot perustavat yhteistyössä yhteisen matkustajatietoyksikön;

*

- *

35.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan tietosuojavaltuutetulle, Euroopan unionin perusoikeusvirastolle sekä 29 artiklan mukaiselle tietosuojatyöryhmälle ja poliisi- ja oikeusasioita käsittelevälle työryhmälle.

---

(1)  EUVL C 61 E, 10.3.2004, s. 381; EUVL C 81 E, 31.3.2004, s. 105; EUVL C 103 E, 29.4.2004, s. 665; EUVL C 157 E, 6.7.2006, s. 464; EUVL C 305 E, 14.12.2006, s. 250; EUVL C 287 E, 29.11.2007, s. 349; EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 564; Hyväksytyt tekstit, 22.10.2008, P6_TA(2008)0512.

(2)  EUVL L 204, 4.8.2007, s. 18.

(3)  EUVL L 82, 21.3.2006, s. 15.

(4)  EUVL L 213, 8.8.2008, s. 49.

(5)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

(6)  EUVL L 261, 6.8.2004, s. 24.

(7)  EYVL L 355, 30.12.2002, s. 1.

(8)  Ks. erityisesti neuvoston oikeudellisen yksikön lausunto tästä asiasta sekä julkisasiamiehen 14. lokakuuta 2008 antama ratkaisuehdotus asiassa C-301/06, Irlanti. parlamentti ja neuvosto, jossa on kyse tietojen säilyttämistä koskevasta direktiivistä 2006/24/EY.

(9)  Jeffrey Seifertin Yhhdysvaltain kongressille laatima CRS-raportti ”Data Mining and Homeland Security: An Overview”; CATO-instituutin raportti ”Effective Counter-terrorism and the Limited Role of Predicative Data Mining”; ”Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment”; ”No dream ticket to security”, Frank Kuipers, Clingendael Institute, elokuu 2008.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/49

---

Järjestely rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille

P6_TA(2008)0562

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille

(2010/C 16 E/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 31. lokakuuta 2008 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille annetun asetuksen (EY) N:o 332/2002 muuttamisesta (KOM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. lokakuuta 2008 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille annetun asetuksen (EY) N:o 332/2002 muuttamisesta (KOM(2008)0717),

| — | ottaa huomioon 31. lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen neuvoston päätökseksi keskinäisen avun antamisesta Unkarille ja ehdotuksen neuvoston päätökseksi yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Unkarille (KOM(2008)0716), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen neuvoston päätökseksi keskinäisen avun antamisesta Unkarille ja ehdotuksen neuvoston päätökseksi yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Unkarille (KOM(2008)0716),

| — | ottaa huomioon järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18. helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002 (1) ja 6. syyskuuta 2001 antamansa päätöslauselman järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18. helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002 (1) ja 6. syyskuuta 2001 antamansa päätöslauselman järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille (2),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 100 ja 119 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 100 ja 119 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että komissio suosittelee 6,5 miljardin euron suuruisen keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämistä Unkarille perustamissopimuksen 119 artiklan perusteella yhdessä IMF:n järjestelyn kanssa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komissio suosittelee 6,5 miljardin euron suuruisen keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämistä Unkarille perustamissopimuksen 119 artiklan perusteella yhdessä IMF:n järjestelyn kanssa,

| B. | katsoo, että keskipitkän ajan rahoitustukeen on suositeltavaa soveltaa kaikkia jäsenvaltioita koskevaa kattavaa lähestymistapaa, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että keskipitkän ajan rahoitustukeen on suositeltavaa soveltaa kaikkia jäsenvaltioita koskevaa kattavaa lähestymistapaa,

| C. | katsoo, että tämänhetkisen maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin vaikutukset olisi otettava huomioon, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että tämänhetkisen maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin vaikutukset olisi otettava huomioon,

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unioniin äskettäin liittyneiden jäsenvaltioiden taloudet eivät nauti oman varantovaluutan tarjoamista eduista, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unioniin äskettäin liittyneiden jäsenvaltioiden taloudet eivät nauti oman varantovaluutan tarjoamista eduista,

| E. | ottaa huomioon, että kyseisten jäsenvaltioiden valuutat ovat viime aikoina joutuneet voimakkaiden keinotteluyritysten kohteeksi ja että ulkoisen epätasapainon nykyinen suuruusluokka johtuu pääasiassa muun kuin valtionlainoituksen voimakkaasta lisääntymisestä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kyseisten jäsenvaltioiden valuutat ovat viime aikoina joutuneet voimakkaiden keinotteluyritysten kohteeksi ja että ulkoisen epätasapainon nykyinen suuruusluokka johtuu pääasiassa muun kuin valtionlainoituksen voimakkaasta lisääntymisestä,

| F. | ottaa huomioon, että tarvitaan politiikkaa, jolla pyritään ratkaisemaan kyseisten jäsenvaltioiden talouksien erityisongelmia maailmanlaajuisen finanssikriisin ja Euroopassa leviävän taantuman sävyttämässä tilanteessa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tarvitaan politiikkaa, jolla pyritään ratkaisemaan kyseisten jäsenvaltioiden talouksien erityisongelmia maailmanlaajuisen finanssikriisin ja Euroopassa leviävän taantuman sävyttämässä tilanteessa,

| G. | katsoo, että budjettipoliittinen liikkumavara huomattavan ulkoisen epätasapainon korjaamiseksi ja taloudellisen epävakauden torjumiseksi voi olla melko rajoitettu Euroopan unionissa leviävän taloudellisen taantuman sävyttämässä tilanteessa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että budjettipoliittinen liikkumavara huomattavan ulkoisen epätasapainon korjaamiseksi ja taloudellisen epävakauden torjumiseksi voi olla melko rajoitettu Euroopan unionissa leviävän taloudellisen taantuman sävyttämässä tilanteessa;

1.   katsoo, että euroalueen ulkopuolisia jäsenvaltioita olisi kannustettava etsimään mahdollista keskipitkän ajan rahoitusapua maksutaseensa vajeeseen yhteisön piiristä ennen sen hakemista kansainväliseltä tasolta;

2.   pitää nykyistä tilannetta uutena osoituksena euron merkityksestä euroalueen jäsenvaltioita suojelevana tekijänä ja kehottaa euroalueen ulkopuolisia jäsenvaltioita liittymään siihen heti, kun ne täyttävät Maastrichtin kriteerit;

3.   kehottaa komissiota analysoimaan tarkasti, miten muiden jäsenvaltioiden hyväksymien pelastussuunnitelmien jälkeen Unkarista varojaan siirtäneiden yksittäisten pankkien toiminta on vaikuttanut Unkarin maksutaseeseen;

4.   kehottaa komissiota tutkimaan tarkasti keinotteluyrityksiä (ylimyyntiä) unioniin vasta äskettäin liittyneiden jäsenvaltioiden valuuttoja vastaan ja miettimään, mitä olisi tehtävissä sen ehkäisemiseksi, ettei luottamus niiden valuuttoihin ja paikallisiin pankkijärjestelmiin murenisi voimakkaasti;

5.   kehottaa komissiota ilmoittamaan näiden analyysien tulokset de Larosière -ryhmälle ja parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle;

6.   tunnustaa, että asetuksessa (EY) N:o 332/2002 säädettyä jäsenvaltioille myönnettävien lainojen pääoman enimmäismäärää olisi nostettava huomattavasti, koska euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden määrä on lisääntynyt huomattavasti sen hyväksymisen jälkeen; korostaa, että enimmäismäärän nostaminen lisäisi myös yhteisön mahdollisuuksia vastata joustavasti uusiin keskipitkän ajan rahoitusapua koskeviin pyyntöihin esimerkiksi tämänhetkisen maailmanlaajuisen finanssikriisin yhteydessä;

7.   toteaa, että lainojen pääoman enimmäismäärän nostaminen ei vaikuttaisi talousarvioon, koska komissio ottaisi lainat rahoitusmarkkinoilta ja tukea saavien jäsenvaltioiden olisi maksettava ne takaisin; korostaa, että talousarviovaikutuksia aiheutuisi ainoastaan siinä tapauksessa, että jokin jäsenvaltio laiminlöisi lainansa takaisinmaksun;

8.   palauttaa mieliin, että vuonna 2002 annettua asetusta (EY) N:o 332/2002 ei ollut sovellettu kertaakaan ennen Unkarin nykyisiä taloudellisia vaikeuksia ja että sen edeltäjää, asetusta (ETY) N:o 1969/88 (3), jolla pantiin täytäntöön perustamissopimuksen 119 artiklassa määrätty järjestely, sovellettiin kahdesti, kerran Kreikkaan vuonna 1991 ja kerran Italiaan vuonna 1993, ja että Kreikka ja Italia ovat noudattaneet täysimääräisesti komissiolle antamiaan sitoumuksia;

9.   muistuttaa, että parlamentti pyysi neuvostoa tarkastelemaan joka toinen vuosi komission kertomuksen perusteella ja parlamenttia kuultuaan sekä talous- ja rahoituskomitean annettua asiasta lausunnon, täyttääkö perustettu järjestely edelleen ne tarpeet, jotka johtivat sen luomiseen; kysyy, onko tällaisia kertomuksia laadittu asetuksen (EY) N:o 332/2002 antamisen jälkeen;

10.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan keskuspankille, euroryhmän jäsenille sekä jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1.

(2)  EYVL C 72 E, 21.3.2002, s. 312.

(3)  EYVL L 178, 8.7.1988, s. 1.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/51

---

EU:n reagointi Kongon demokraattisen tasavallan itäosan pahenevaan tilanteeseen

P6_TA(2008)0563

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 EU:n reagoinnista Kongon demokraattisen tasavallan itäosan pahenevaan tilanteeseen

(2010/C 16 E/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 11. marraskuuta 2008 esittämät päätelmät Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 11. marraskuuta 2008 esittämät päätelmät Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselmansa Kongon demokraattisesta tasavallasta ja selkkauksista sen itäisillä raja-alueilla (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselmansa Kongon demokraattisesta tasavallasta ja selkkauksista sen itäisillä raja-alueilla (1),

| — | ottaa huomioon Pohjois-Kivusta 21. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pohjois-Kivusta 21. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta ja raiskauksesta sotarikoksena (3) sekä aiemmat päätöslauselmansa ihmisoikeuksien loukkauksista Kongon demokraattisessa tasavallassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta ja raiskauksesta sotarikoksena (3) sekä aiemmat päätöslauselmansa ihmisoikeuksien loukkauksista Kongon demokraattisessa tasavallassa,

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin toimista kehitysmaiden epävakaissa tilanteissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin toimista kehitysmaiden epävakaissa tilanteissa (4),

| — | ottaa huomion AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 22. marraskuuta 2007 antaman päätöslauselman tilanteesta Kongon demokraattisessa tasavallassa ja erityisesti maan itäosassa sekä tilanteen vaikutuksesta alueeseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomion AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 22. marraskuuta 2007 antaman päätöslauselman tilanteesta Kongon demokraattisessa tasavallassa ja erityisesti maan itäosassa sekä tilanteen vaikutuksesta alueeseen,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2007 päivätyn komission tiedonannon ”EU:n toimet epävakaissa tilanteissa – kestävää kehitystä, vakautta ja rauhaa edistävät toimet vaikeissa olosuhteissa” (KOM(2007)0643) sekä siihen liitetyn komission työasiakirjan (SEC(2007)1417), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2007 päivätyn komission tiedonannon ”EU:n toimet epävakaissa tilanteissa – kestävää kehitystä, vakautta ja rauhaa edistävät toimet vaikeissa olosuhteissa” (KOM(2007)0643) sekä siihen liitetyn komission työasiakirjan (SEC(2007)1417),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 24. lokakuuta 2005 antaman vuoden 2005 maailman huippukokouksen tulosta koskevan päätöslauselman 60/1 ja erityisesti sen kohdat 138–140, joissa käsitellään väestön suojelemiseen liittyvää vastuuta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 24. lokakuuta 2005 antaman vuoden 2005 maailman huippukokouksen tulosta koskevan päätöslauselman 60/1 ja erityisesti sen kohdat 138–140, joissa käsitellään väestön suojelemiseen liittyvää vastuuta,

| — | ottaa huomioon eteläisen Afrikan kehitysyhteisön huippukokouksen päätelmät, joissa todettiin, että yhteisö on valmis lähettämään Pohjois-Kivuun rauhanturvajoukkoja ”tarvittaessa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eteläisen Afrikan kehitysyhteisön huippukokouksen päätelmät, joissa todettiin, että yhteisö on valmis lähettämään Pohjois-Kivuun rauhanturvajoukkoja ”tarvittaessa”,

| — | ottaa huomioon neuvoston 10. lokakuuta 2008 antaman julkilausuman Kongon demokraattisen tasavallan itäosan tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 10. lokakuuta 2008 antaman julkilausuman Kongon demokraattisen tasavallan itäosan tilanteesta,

| — | ottaa huomioon kertomuksen parlamentin kehitysyhteistyövaliokunnan Pohjois-Kivuun suuntautuneesta matkasta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kertomuksen parlamentin kehitysyhteistyövaliokunnan Pohjois-Kivuun suuntautuneesta matkasta 2008,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2007 allekirjoitetun humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2007 allekirjoitetun humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että taistelut Kongon demokraattisen tasavallan armeijan, Mai Mai -taistelijoiden, syrjäytetyn kenraalin Laurent Nkundan kapinallisjoukkojen CNDP (National Congress for the defence of the People) ja Ruandan demokraattisen vapautusarmeijan (FDLR) taistelijoiden sekä Ugandan LRA-vastarinta-armeijan (Lord's Resistance Army) joukkojen välillä ovat kiihtyneet ja aiheuttavat valtavia kärsimyksiä Pohjois-Kivun siviiliväestölle, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että taistelut Kongon demokraattisen tasavallan armeijan, Mai Mai -taistelijoiden, syrjäytetyn kenraalin Laurent Nkundan kapinallisjoukkojen CNDP (National Congress for the defence of the People) ja Ruandan demokraattisen vapautusarmeijan (FDLR) taistelijoiden sekä Ugandan LRA-vastarinta-armeijan (Lord's Resistance Army) joukkojen välillä ovat kiihtyneet ja aiheuttavat valtavia kärsimyksiä Pohjois-Kivun siviiliväestölle,

| B. | toteaa, että YK:n lähettiläs, Nigerian entinen presidentti Olusegun Obasanjo tapasi sunnuntaina 16. marraskuuta 2008 kapinallisjohtaja Laurent Nkundan ja pääsi hänen kanssaan sopimukseen kolmikantakomitean perustamisesta tarkkailemaan tulitaukoa armeijan ja kapinallisten välillä; huomauttaa, että kyseisten valtioiden kumppaneilta tarvitaan kiireesti tukea ratkaisuun pääsemiseksi, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että YK:n lähettiläs, Nigerian entinen presidentti Olusegun Obasanjo tapasi sunnuntaina 16. marraskuuta 2008 kapinallisjohtaja Laurent Nkundan ja pääsi hänen kanssaan sopimukseen kolmikantakomitean perustamisesta tarkkailemaan tulitaukoa armeijan ja kapinallisten välillä; huomauttaa, että kyseisten valtioiden kumppaneilta tarvitaan kiireesti tukea ratkaisuun pääsemiseksi,

| C. | toteaa, että parhaillaan toteutetaan intensiivisiä diplomaattisia toimia, joihin osallistuu alueellisia ja eurooppalaisia sovittelijoita; niillä pyritään estämään Pohjois-Kivussa käytävien taistelujen laajeneminen ja vuosina 1998–2003 Kongossa käydyn laajemman sodan, johon osallistui kuusi naapurimaata, toistuminen; panee merkille, että Kongon demokraattisen tasavallan itäosien kriisiä käsitellyt alueellinen huippukokous järjestettiin 7. marraskuuta 2008 Nairobissa, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että parhaillaan toteutetaan intensiivisiä diplomaattisia toimia, joihin osallistuu alueellisia ja eurooppalaisia sovittelijoita; niillä pyritään estämään Pohjois-Kivussa käytävien taistelujen laajeneminen ja vuosina 1998–2003 Kongossa käydyn laajemman sodan, johon osallistui kuusi naapurimaata, toistuminen; panee merkille, että Kongon demokraattisen tasavallan itäosien kriisiä käsitellyt alueellinen huippukokous järjestettiin 7. marraskuuta 2008 Nairobissa,

| D. | toteaa, että väkivaltaisuuksien alkamisen jälkeen miljoonia ihmisiä on tapettu tai pakotettu siirtymään kotiseuduiltaan ja että arviolta 250 000 henkeä on joutunut siirtymään kotiseuduiltaan sen jälkeen, kun kenraali Laurent Nkunda aloitti elokuussa 2008 jälleen taistelut Kongon demokraattisessa tasavallassa, mikä on aiheuttanut humanitaarisen katastrofin maan itäosassa, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että väkivaltaisuuksien alkamisen jälkeen miljoonia ihmisiä on tapettu tai pakotettu siirtymään kotiseuduiltaan ja että arviolta 250 000 henkeä on joutunut siirtymään kotiseuduiltaan sen jälkeen, kun kenraali Laurent Nkunda aloitti elokuussa 2008 jälleen taistelut Kongon demokraattisessa tasavallassa, mikä on aiheuttanut humanitaarisen katastrofin maan itäosassa,

| E. | toteaa, että huolimatta mandaatistaan Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan VII luvun mukaisesti, joka sallii kaikkien tarvittavien keinojen käyttämisen pyrittäessä estämään kaikenlaiset yritykset voimankäyttöön ja pyrittäessä suojelemaan siviiliväestöä,






  — | Yhdistyneiden Kansakuntien rauhanturvaoperaatiolla Kongon demokraattisessa tasavallassa (MONUC) ei ole ollut tarvittavia keinoja siviilien suojelemiseksi taistelujen taas alettua äskettäin Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa eikä Kongon demokraattisen tasavallan alueella olevien ruandalaisten hutusotilaiden riisumiseksi aseista ja kotiuttamiseksi, |
| --- | --- | --- |

E.

toteaa, että huolimatta mandaatistaan Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan VII luvun mukaisesti, joka sallii kaikkien tarvittavien keinojen käyttämisen pyrittäessä estämään kaikenlaiset yritykset voimankäyttöön ja pyrittäessä suojelemaan siviiliväestöä,

—

Yhdistyneiden Kansakuntien rauhanturvaoperaatiolla Kongon demokraattisessa tasavallassa (MONUC) ei ole ollut tarvittavia keinoja siviilien suojelemiseksi taistelujen taas alettua äskettäin Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa eikä Kongon demokraattisen tasavallan alueella olevien ruandalaisten hutusotilaiden riisumiseksi aseista ja kotiuttamiseksi,

| — | MONUCin on ollut pakko odottaa Intian ja Pakistanin lupaa intialaisten ja pakistanilaisten sotilaiden lähettämiseen taisteluun vastoin mandaattia määräyksiä, joiden perusteella MONUC on lähetetty Kongon demokraattisen tasavallan alueelle, |
| --- | --- |

—

MONUCin on ollut pakko odottaa Intian ja Pakistanin lupaa intialaisten ja pakistanilaisten sotilaiden lähettämiseen taisteluun vastoin mandaattia määräyksiä, joiden perusteella MONUC on lähetetty Kongon demokraattisen tasavallan alueelle,

| — | MONUC ei yrittänyt estää yli 200 ihmisen murhaa, joka tapahtui 5. marraskuuta 2008 Kiwandjassa, vaikka yksi sen tukikohdista sijaitsee siellä, |
| --- | --- |

—

MONUC ei yrittänyt estää yli 200 ihmisen murhaa, joka tapahtui 5. marraskuuta 2008 Kiwandjassa, vaikka yksi sen tukikohdista sijaitsee siellä,

| F. | ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvosto käsitteli Kongon demokraattisen tasavallan itäosan tilannetta jälleen kerran 11. marraskuuta 2008 pääsemättä sopimukseen MONUC-operaation vahvistamisesta 3 000 sotilaalla MONUC-operaation johdon pyynnöstä huolimatta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvosto käsitteli Kongon demokraattisen tasavallan itäosan tilannetta jälleen kerran 11. marraskuuta 2008 pääsemättä sopimukseen MONUC-operaation vahvistamisesta 3 000 sotilaalla MONUC-operaation johdon pyynnöstä huolimatta,

| G. | toteaa, että MONUCin Kongon demokraattisen tasavallan alueella olevasta yhteensä 17 000 sotilaasta vain 6 000 on sijoitettuina Pohjois-Kivuun, |
| --- | --- |

G.

toteaa, että MONUCin Kongon demokraattisen tasavallan alueella olevasta yhteensä 17 000 sotilaasta vain 6 000 on sijoitettuina Pohjois-Kivuun,

| H. | toteaa, että YK:n turvallisuusneuvoston jäsenvaltiot – joihin kuuluvat Belgia, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta – ovat aina evänneet MONUCilta lisätuen, jota se tarvitsee tehtävänsä suorittamiseen, ja ottaa huomioon, että Euroopan unionin neuvosto kehottaa tehostamaan yhteistyötä EU:n, sen jäsenvaltioiden ja MONUCin välillä, |
| --- | --- |

H.

toteaa, että YK:n turvallisuusneuvoston jäsenvaltiot – joihin kuuluvat Belgia, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta – ovat aina evänneet MONUCilta lisätuen, jota se tarvitsee tehtävänsä suorittamiseen, ja ottaa huomioon, että Euroopan unionin neuvosto kehottaa tehostamaan yhteistyötä EU:n, sen jäsenvaltioiden ja MONUCin välillä,

| I. | panee merkille, että Nairobissa on komissaari Louis Michelin aloitteesta pidetty alueellinen huippukokous, jossa Kongon presidentti Joseph Kabila ja Ruandan presidentti Paul Kagame sopivat panevansa välittömästi täytäntöön kaikki aiemmin tehdyt sopimukset rauhan ja kestävän poliittisen vakauden takaamiseksi, |
| --- | --- |

I.

panee merkille, että Nairobissa on komissaari Louis Michelin aloitteesta pidetty alueellinen huippukokous, jossa Kongon presidentti Joseph Kabila ja Ruandan presidentti Paul Kagame sopivat panevansa välittömästi täytäntöön kaikki aiemmin tehdyt sopimukset rauhan ja kestävän poliittisen vakauden takaamiseksi,

| J. | toteaa, että tämän kokouksen jälkeen ei kuitenkaan saatu aikaan välitöntä tulitaukoa Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa ja että väkivaltaiset taistelut selkkauksen osapuolten välillä jatkuivat tavalla, jolla oli vakavia seurauksia siviiliväestön kannalta, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että tämän kokouksen jälkeen ei kuitenkaan saatu aikaan välitöntä tulitaukoa Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa ja että väkivaltaiset taistelut selkkauksen osapuolten välillä jatkuivat tavalla, jolla oli vakavia seurauksia siviiliväestön kannalta,

| K. | toteaa MONUCin selvittäneen kiistattomasti, että Laurent Nkundan joukot saavat tukea Ruandasta, ja toteaa Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin Ban Ki-Moonin vedonneen afrikkalaisiin johtajiin, jotta nämä kantaisivat historiallisen vastuunsa kyseisen alueen, Afrikan ja maailman kannalta kriittisenä hetkenä, |
| --- | --- |

K.

toteaa MONUCin selvittäneen kiistattomasti, että Laurent Nkundan joukot saavat tukea Ruandasta, ja toteaa Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin Ban Ki-Moonin vedonneen afrikkalaisiin johtajiin, jotta nämä kantaisivat historiallisen vastuunsa kyseisen alueen, Afrikan ja maailman kannalta kriittisenä hetkenä,

| L. | ottaa huomioon, että humanitaariset järjestöt huolehtivat parhaillaan 200 000 pakolaisesta Goman kaupungin ympärillä sijaitsevilla leireillä ja arvioivat, että jopa miljoona siviiliä saattaa piileskellä metsissä säästyäkseen väkivallalta; ottaa huomioon, että pakolaisleirien tilanne pahenee päivä päivältä ja että YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu on ilmaissut pelkonsa pakolaisleirien mahdollisesta militarisoinnista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että humanitaariset järjestöt huolehtivat parhaillaan 200 000 pakolaisesta Goman kaupungin ympärillä sijaitsevilla leireillä ja arvioivat, että jopa miljoona siviiliä saattaa piileskellä metsissä säästyäkseen väkivallalta; ottaa huomioon, että pakolaisleirien tilanne pahenee päivä päivältä ja että YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu on ilmaissut pelkonsa pakolaisleirien mahdollisesta militarisoinnista;

| M. | toteaa, että lapsisotilaiden värvääminen Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa on lisääntynyt merkittävästi selkkauksen pahentuessa, |
| --- | --- |

M.

toteaa, että lapsisotilaiden värvääminen Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa on lisääntynyt merkittävästi selkkauksen pahentuessa,

| N. | toteaa, että näyttää siltä, että Kongon demokraattisen tasavallan joukot ja Ruandan demokraattisen vapautusarmeijan sotilaat ovat molemmat osallistuneet mineraalien hyödyntämiseen ja myymiseen Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa, |
| --- | --- |

N.

toteaa, että näyttää siltä, että Kongon demokraattisen tasavallan joukot ja Ruandan demokraattisen vapautusarmeijan sotilaat ovat molemmat osallistuneet mineraalien hyödyntämiseen ja myymiseen Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa,

| O. | toteaa, että Kongon demokraattisen tasavallan parlamentin jäsenet laativat suunnitelman maan itäosan kriisin lopettamiseksi ja että siinä kehotettiin yleiseen mobilisointiin, jotta saataisiin aikaan selkkauksen osapuolten sotilaallinen, poliittinen ja diplomaattinen vuoropuhelu, |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Kongon demokraattisen tasavallan parlamentin jäsenet laativat suunnitelman maan itäosan kriisin lopettamiseksi ja että siinä kehotettiin yleiseen mobilisointiin, jotta saataisiin aikaan selkkauksen osapuolten sotilaallinen, poliittinen ja diplomaattinen vuoropuhelu,

| P. | toteaa, että Ranskan ulkoministeri Bernard Kouchner ja Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministeri David Milliband ovat suositelleet MONUCin vahvistamista sen sijaan, että Pohjois-Kivuun lähetettäisiin unionin joukkoja, vahvistaen kuitenkin samalla, että unionin joukkojen lähettäminen ei ole poissuljettu mahdollisuus, jos se osoittautuu tarpeelliseksi, |
| --- | --- |

P.

toteaa, että Ranskan ulkoministeri Bernard Kouchner ja Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministeri David Milliband ovat suositelleet MONUCin vahvistamista sen sijaan, että Pohjois-Kivuun lähetettäisiin unionin joukkoja, vahvistaen kuitenkin samalla, että unionin joukkojen lähettäminen ei ole poissuljettu mahdollisuus, jos se osoittautuu tarpeelliseksi,

| Q. | ottaa huomioon Pohjois-Kivussa pahenevat epidemiat, kun kolera, hinkuyskä ja tuhkarokko leviävät, koska valtavat määrät kotiseudultaan siirtyneitä henkilöitä majoitetaan tilapäissuojiin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon Pohjois-Kivussa pahenevat epidemiat, kun kolera, hinkuyskä ja tuhkarokko leviävät, koska valtavat määrät kotiseudultaan siirtyneitä henkilöitä majoitetaan tilapäissuojiin;

1.   on hyvin huolissaan taistelujen kiihtymisestä Pohjois-Kivussa ja sen seurauksista Kongon demokraattisen tasavallan itäosan ja koko alueen väestön kannalta ja erityisesti humanitaarisista vaikutuksista, joita CNDP:n äskettäinen hyökkäys on aiheuttanut, koska sen aikana monet ihmiset ovat joutuneet siirtymään asuinseuduiltaan ja monia on surmattu Pohjois-Kivussa;

2.   on äärimmäisen tyrmistynyt joukkomurhista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja naisiin ja tyttöihin kohdistetusta seksuaalisesta väkivallasta Kongon demokraattisen tasavallan itäisissä maakunnissa, ja kehottaa kaikkia asianomaisia kansallisia ja kansainvälisiä viranomaisia saattamaan näihin tekoihin syyllistyneet oikeuden eteen; kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa ryhtymään kiireellisesti kaikkiin toimiin, joiden avulla voidaan todella lopettaa kaikki Kongon demokraattisen tasavallan itäisten maakuntien siviiliväestöön kohdistuvat hyökkäykset;

3.   pitää myönteisinä komission ja jäsenvaltioiden päätöksiä, joilla lisätään humanitaarista apua tämän kriisin kohteeksi joutuneelle siviiliväestölle; kiinnittää huomiota humanitaaristen järjestöjen kohtaamiin vaikeuksiin humanitaarisen avun toimittamisessa Pohjois-Kivun turvallisuustilanteen vuoksi; kehottaa kaikkia osapuolia turvaamaan pääsyn heikossa asemassa olevien yhteisöjen luo ja varmistamaan avustustyöntekijöiden turvallisuuden, jotta humanitaaristen järjestöjen läsnäolo voi jatkua; palauttaa mieliin, että sotilaallisia keinoja ja valmiuksia olisi käytettävä humanitaaristen avustusoperaatioiden turvaamiseen vain erittäin poikkeuksellisissa oloissa ja viimeisenä keinona;

4.   toistaa uskovansa vakaasti, että Amanin ja Nairobin prosessit ovat edelleen oikea kehys Kongon demokraattisen tasavallan itäosan tilanteen vakauttamiseksi pitkällä aikavälillä;

5.   kehottaa Laurent Nkundaa noudattamaan omaa ilmoitustaan, jossa hän ilmoitti tukevansa Kongon demokraattisen tasavallan itäosan rauhanprosessia Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin erityisedustajan ja Nigerian tasavallan entisen presidentin Olusegun Obasanjon kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen; kehottaa tässä yhteydessä CNDP:tä liittymään viipymättä jälleen Amanin rauhanprosessiin; toistaa tukensa Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisille pyrittäessä etsimään kriisiin poliittista ratkaisua; pitää myönteisenä Kongon demokraattisen tasavallan parlamentin jäsenten esittämää suunnitelmaa, jossa kehotetaan yleiseen mobilisointiin sotilaallisen, poliittisen ja diplomaattisen vuoropuhelun aikaansaamiseksi;

6.   katsoo, että olisi kutsuttava koolle Afrikan suurten järvien aluetta käsittelevä kansainvälinen konferenssi, jotta konfliktille voidaan löytää kestävä poliittinen ratkaisu ja edistää tervettä alueellista taloudellista integraatiota, joka hyödyttää kaikkia alueen maita;

7.   korostaa tarvetta toteuttaa lisätoimia, jotta ulkomaisten aseistettujen ryhmien ja erityisesti FDLR:n toiminta saadaan loppumaan Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa; kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan ja alueen muiden maiden hallituksia toteuttamaan tämän edellyttämät toimet; pitää myönteisenä Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan ulkoministerien ilmoittamaa mainittujen valtioiden välistä sopimusta, jonka perusteella Ruandan tiedustelupalvelu voi toimia Kongon demokraattisen tasavallan alueella ja pyrkiä yhteistyössä Kongon demokraattisen tasavallan armeijan kanssa estämään FDLR:n toiminnan alueella;

8.   kehottaa Afrikan unionia, YK:n turvallisuusneuvostoa ja tärkeimpiä kansainvälisiä toimijoita, EU, Yhdysvallat ja Kiina mukaan luettuina, tehostamaan kaikkien osapuolten painostamista rauhanprosessin jatkamiseksi, ratkaisun löytämiseksi mineraalivarojen hallintaa koskevaan ongelmaan ja pyrkimään tulitauon sijasta laajaan rauhansopimukseen, ja kehottaa mainittuja toimijoita painostamaan myös Ruandaa ja Ugandaa sitoutumaan Nkundan joukkojen vapaan liikkumisen ja toiminnan kieltämiseen niiden alueella;

9.   kehottaa kaikkia toimijoita palauttamaan voimaan oikeusvaltion periaatteet ja puuttumaan erityisesti naisten ja tyttöjen joukkoraiskausten ja lapsisotilaiden värväyksen rankaisemattomuuteen;

10.   kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan hallitusta kehittämään yhdessä Ruandan ja MONUCin kanssa suunnitelman, jonka avulla FDLR:ään kuuluvat kansanmurhan johtajat eristetään ja vangitaan, ja niille, jotka eivät ole osallistuneet kansanmurhaan ja suostuvat demobilisointiin, tarjotaan uudelleenasuttamista Kongon demokraattiseen tasavaltaan tai jälleensopeuttamista Ruandaan;

11.   kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisia lopettamaan välittömästi hallituksen sotilaiden harjoittaman ryöstelyn ja väkivallan, minkä YK:n humanitaaristen asiain koordinointitoimiston (OCHA) edustajat ovat todistaneet silminnäkijöinä;

12.   kehottaa EU:n jäsenvaltioita panemaan täytäntöön Kongon demokraattisen tasavallan luonnonvarojen laitonta hyödyntämistä käsitelleen YK:n asiantuntijaryhmän suositukset, mukaan luettuna seuraamukset henkilöille ja yrityksille, joiden osallistuminen luonnonvarojen ryöväämiseen on näytetty toteen, jotta maan tilanne voidaan vakauttaa;

13.   toteaa, että luonnonvarojen laiton hyödyntäminen Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa on kapinallisten rahoituslähde, minkä vuoksi se heikentää alueen vakautta; toistaa pitävänsä hyvin tärkeänä tällaisen laittoman hyödyntämisen, jota harjoittavat alueen kapinallisryhmät ja hallitukset, vastustamista; kehottaa tässä yhteydessä Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisia yhdessä MONUCin kanssa poistamaan kapinallisryhmien taloudellisen perustan niin, että niitä estetään käyttämästä mineraaliesiintymiä (etenkin timantteja, kolumbiitti-tantaliittia ja kultaa) ja kaupankäyntiverkkoja;

14.   kehottaa neuvostoa ja komissiota vaatimaan Kongon demokraattisen tasavallan ja sen naapurimaiden hallitusten kanssa käytävissä neuvotteluissa sellaisten tehokkaiden järjestelmien käyttöön ottamista, jotka mahdollistavat luonnonvarojen ja erityisesti kullan, kassiteriitin (tinamalmin), kolumbiitti-tantaliitin, koboltin, timanttien, pyrokloorin ja puutavaran jäljitettävyyden ja alkuperän toteamisen, mihin olisi sisällyttävä hyväksyntä sille, että ne päästävät alueelleen YK:n valtuuttamia tarkkailijoita valvomaan Kongon demokraattisesta tasavallasta tapahtuvaa luonnonvarojen tuontia sekä varmistavat näiden YK:n valtuuttamien tarkkailijoiden turvallisuuden;

15.   toistaa kehotuksensa ottaa käyttöön tehokkaat valvontamekanismit, joista esimerkkinä on Kimberleyn prosessi, jotta voidaan sertifioida EU:n markkinoille Kongon demokraattisesta tasavallasta tuotavien luonnonvarojen alkuperä;

16.   kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että eurooppalaiset yhtiöt eivät osta, myy, käsittele eivätkä tuo maahan sellaisista mineraaleista johdettuja tuotteita, joiden saantitapa hyödyttää Kongon demokraattisen tasavallan aseellisia ryhmiä, ja kehottaa asettamaan tällaisia toimia edelleen harjoittavat vastuuseen;

17.   kehottaa neuvostoa ja komissiota pyrkimään kaikin keinoin poliittiseen ratkaisuun, joka on ainoa tapa lopettaa Kongon demokraattisen tasavallan konfliktit; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komissaari Michelin aloitetta järjestää Kongon demokraattisen tasavallan presidentin ja Ruandan presidentin välinen tapaaminen Nairobissa; kehottaa komissiota olemaan yhteydessä Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisiin, jotta voitaisiin panna täytäntöön FDLR:n taistelijoiden paluuta Ruandaan koskeva sopimus; kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan tasavallan viranomaisia tehostamaan yhteistyötään Nairobissa annettujen sitoumusten täytäntöön panemiseksi ja asettamaan etusijalle vuoropuhelun ja kuulemisen kestävän rauhan saamiseksi Kongon demokraattisen tasavallan itäosaan ja alueen vakauden edistämiseksi;

18.   kehottaa nollatoleranssiin tyttöihin ja naisiin kohdistuvan seksuaalisen väkivallan suhteen, jota käytetään aseena sodassa, ja vaatii ankaria rangaistuksia näihin rikoksiin syyllistyneille; kiinnittää huomiota terveyspalvelujen saatavuuden merkitykseen konfliktitilanteissa ja pakolaisleireissä erityisesti koleran, hinku-yskän ja tuhkarokon viimeaikaisen esiintymisen vuoksi;

19.   vahvistaa tukensa MONUCille tämänhetkisessä dramaattisessa tilanteessa, jossa sen läsnäolo on puutteista huolimatta välttämätön, ja kehottaa ryhtymään kaikkiin toimiin, jotta se voisi suorittaa tehtävänsä täydellisesti ja käyttää asevoimaa uhattujen suojelemiseksi; kehottaa tässä yhteydessä neuvostoa ja erityisesti Belgiaa, Ranskaa, Italiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa omaksumaan johtavan roolin sen takaamiseksi, että Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto ja rauhanturvaosasto tukevat MONUCia lujittamalla sen toimintakapasiteettia tarvittavan välineistön ja henkilöstön avulla;

20.   pyytää neuvostolta, että se kehottaisi YK:n turvallisuusneuvostoa antamaan MONUCille mandaatin ja keinot puuttua aseistettujen ryhmien harjoittamaan mineraalien hyödyntämiseen esimerkiksi niin, että valvotaan tärkeimpiä rajanylityspaikkoja, lentokenttiä, tiettyjä kaivosalueita ja toimitusreittejä;

21.   katsoo vakaasti, että jos lisäjoukkoja lähetetään, niiden mandaatissa olisi keskityttävä siviilien suojeluun sekä mahdollisten uusien rauhansopimusten noudattamisen tukemiseen ja helpottamiseen;

22.   kehottaa neuvostoa ja komissiota laatimaan yhdessä Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen, YK:n ja tärkeimpien avunantajien kanssa uuden suunnitelman, joka koskee laajan mittakaavan aseistariisuntaa, demobilisaatiota ja yhteiskuntaan sopeuttamista (DDR-toiminta) Kongon demokraattisessa tasavallassa niin, että sen pohjana sovelletaan EU:n DDR-toiminnan tukimallia, sekä EU:n turvallisuusalan uudistuksen poliittiseen toimintakehykseen perustuvaa kyseistä valtiota koskevaa kunnianhimoista turvallisuusalan uudistusstrategiaa, joista molemmat saavat riittävän rahoituksen yhteisöltä ja YUTP-varoista;

23.   kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan hallitusta tekemään kaiken voitavansa, jotta alueella tehtyihin sotarikoksiin syyllistyneet saataisiin selvitettyä ja heidät saatettaisiin oikeuden tuomittaviksi;

24.   kehottaa neuvostoa ja komissiota panemaan välittömästi täytäntöön humanitaarisen ja lääketieteellisen avun ja uudelleenintegroimisen laajan mittakaavan ohjelmat Kongon demokraattisen tasavallan itäosien väestölle siten, että keskitytään seksuaalisten väkivaltarikosten kohteiksi joutuneiden naisten ja lasten auttamiseen, jotta voidaan täyttää välittömät tarpeet ja ennakoida tarvittavaa jälleenrakennusta; panee merkille naisten keskeisen roolin hajotettujen yhteisöjen jälleenrakentamisessa;

25.   panee kiinnostuneena merkille nimitetyn sovittelijaryhmän, johon kuuluvat Nigerian tasavallan entinen presidentti Olusegun Obasanjo ja Tansanian yhdistyneen tasavallan entinen presidentti Benjamin Mkapa; kehottaa neuvostoa tekemään yhteistyötä Afrikan suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin ja Afrikan unionin kanssa tilanteen vakauttamiseksi Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa;

26.   kehottaa neuvostoa työskentelemään kansainvälisten ja alueellisten välittäjien kanssa, jotta voidaan nimenomaisesti käsitellä sotaakäyvien osapuolten talouskysymyksiä käynnissä olevien sovittelupyrkimysten yhteydessä;

27.   kehottaa neuvostoa ja komissiota seuraamaan tiiviisti Kongon demokraattisen tasavallan itäosan humanitaarista ja turvallisuustilannetta sellaisten toimintalinjojen määrittelemiseksi yksityiskohtaisemmin, joita voidaan harkita näissä olosuhteissa;

28.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionin komission puheenjohtajalle, panafrikkalaisen parlamentin puheenjohtajalle sekä Kongon demokraattisen tasavallan ja Afrikan kehitysyhteisön hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0526.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0072.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0022.

(4)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 460.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/57

---

Eurooppalainen avaruuspolitiikka: kuinka tehdä avaruudesta maanläheinen asia

P6_TA(2008)0564

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 eurooppalaisesta avaruuspolitiikasta: kuinka tehdä avaruudesta maanläheinen asia

(2010/C 16 E/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 2008 annetun neuvoston päätöslauselman Euroopan avaruuspolitiikan edistämisestä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2008 annetun neuvoston päätöslauselman Euroopan avaruuspolitiikan edistämisestä (1),

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen valtioiden toimintaa johtavista periaatteista niiden tutkiessa ja käyttäessä ulkoavaruutta, siihen luettuna kuu ja muut taivaankappaleet (päätöslauselma 2222 (XXI) – ulkoavaruussopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen valtioiden toimintaa johtavista periaatteista niiden tutkiessa ja käyttäessä ulkoavaruutta, siihen luettuna kuu ja muut taivaankappaleet (päätöslauselma 2222 (XXI) – ulkoavaruussopimus),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman avaruudesta ja turvallisuudesta (2) ja 29. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman toimintasuunnitelmasta Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi (3) sekä teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan 16. heinäkuuta 2007 järjestämän julkisen kuulemistilaisuuden tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman avaruudesta ja turvallisuudesta (2) ja 29. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman toimintasuunnitelmasta Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi (3) sekä teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan 16. heinäkuuta 2007 järjestämän julkisen kuulemistilaisuuden tulokset,

| — | ottaa huomioon 21. toukokuuta 2007 annetun neuvoston päätöslauselman Euroopan avaruuspolitiikasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. toukokuuta 2007 annetun neuvoston päätöslauselman Euroopan avaruuspolitiikasta (4),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2008 päivätyn komission asiakirjan ”Euroopan avaruuspolitiikkaa koskeva seurantaraportti” (KOM(2008)0561), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2008 päivätyn komission asiakirjan ”Euroopan avaruuspolitiikkaa koskeva seurantaraportti” (KOM(2008)0561),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen Euroopan yhteisöjen ja Euroopan avaruusjärjestön ESAn välisen puitesopimuksen allekirjoittamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen Euroopan yhteisöjen ja Euroopan avaruusjärjestön ESAn välisen puitesopimuksen allekirjoittamisesta,

| — | ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta (SEUT) ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), sellaisena kuin se on muutettuna Lissabonin sopimuksella, sekä eurooppalaista avaruuspolitiikkaa koskevat määräykset (SEUT-sopimuksen 189 artikla), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta (SEUT) ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), sellaisena kuin se on muutettuna Lissabonin sopimuksella, sekä eurooppalaista avaruuspolitiikkaa koskevat määräykset (SEUT-sopimuksen 189 artikla),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan,

| A. | katsoo, että avaruus on erittäin merkittävä strateginen voimavara Euroopan riippumattomuudelle, turvallisuudelle ja vauraudelle ja että neuvoston yhdessä parlamentin kanssa on johdettava poliittista kehitystä tällä alalla, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että avaruus on erittäin merkittävä strateginen voimavara Euroopan riippumattomuudelle, turvallisuudelle ja vauraudelle ja että neuvoston yhdessä parlamentin kanssa on johdettava poliittista kehitystä tällä alalla,

| B. | ottaa huomioon, että unioni ja useat sen jäsenvaltiot ovat olleet rahoittamassa ja kehittämässä avaruusteknologiaa ja -tutkimusta yli 30 vuoden ajan, minkä tuloksena on kehittynyt visio eurooppalaisesta avaruuspolitiikasta, ja että ne ovat tunnustaneet hedelmällisen yhteistyön Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että unioni ja useat sen jäsenvaltiot ovat olleet rahoittamassa ja kehittämässä avaruusteknologiaa ja -tutkimusta yli 30 vuoden ajan, minkä tuloksena on kehittynyt visio eurooppalaisesta avaruuspolitiikasta, ja että ne ovat tunnustaneet hedelmällisen yhteistyön Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa,

| C. | ottaa huomioon kasvavan tarpeen siihen, että unioni ottaa vahvan ja johtavan roolin eurooppalaisessa avaruuspolitiikassa edistääkseen ympäristö-, liikenne-, tutkimus-, puolustus- ja turvallisuusalan ratkaisuja, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon kasvavan tarpeen siihen, että unioni ottaa vahvan ja johtavan roolin eurooppalaisessa avaruuspolitiikassa edistääkseen ympäristö-, liikenne-, tutkimus-, puolustus- ja turvallisuusalan ratkaisuja,

| D. | katsoo, että vahvalla eurooppalaisella avaruuspolitiikalla, etenkin sen sovelluksilla, palveluilla sekä niihin liittyvillä infrastruktuureilla, on osuutensa Euroopan unionin yhteiskunnallisen, kulttuurisen, taloudellisen sekä tieteellisen vaikutusvallan lisäämisessä ja että vahva eurooppalainen avaruuspolitiikka auttaa kehittämään unionin teollista ja tieteellistä perustaa, vaikuttaa osaltaan alueen talouskasvuun ja työllisyyteen sekä varmistaa unionin poliittisen ja teknologisen autonomian johdonmukaisella ja realistisella tavalla, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että vahvalla eurooppalaisella avaruuspolitiikalla, etenkin sen sovelluksilla, palveluilla sekä niihin liittyvillä infrastruktuureilla, on osuutensa Euroopan unionin yhteiskunnallisen, kulttuurisen, taloudellisen sekä tieteellisen vaikutusvallan lisäämisessä ja että vahva eurooppalainen avaruuspolitiikka auttaa kehittämään unionin teollista ja tieteellistä perustaa, vaikuttaa osaltaan alueen talouskasvuun ja työllisyyteen sekä varmistaa unionin poliittisen ja teknologisen autonomian johdonmukaisella ja realistisella tavalla,

| E. | katsoo, että kaikella eurooppalaisella avaruuteen liittyvällä toiminnalla kunnioitetaan täysin periaatetta, jonka mukaan ulkoavaruuden tutkiminen ja käyttäminen hyödyttää kaikkia valtioita sekä on niiden etujen mukaista, ja tunnustetaan ulkoavaruus koko ihmiskunnan yhteiseksi alueeksi ja ainoastaan rauhanomaisiin tarkoituksiin käytettäväksi, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kaikella eurooppalaisella avaruuteen liittyvällä toiminnalla kunnioitetaan täysin periaatetta, jonka mukaan ulkoavaruuden tutkiminen ja käyttäminen hyödyttää kaikkia valtioita sekä on niiden etujen mukaista, ja tunnustetaan ulkoavaruus koko ihmiskunnan yhteiseksi alueeksi ja ainoastaan rauhanomaisiin tarkoituksiin käytettäväksi,

| F. | ottaa huomioon, että unioni on sitoutunut edistämään kansainvälistä yhteistyötä ulkoavaruuden tutkimuksessa ja käytössä, ja yhtyy neuvoston näkemykseen, jonka mukaan Euroopan tulisi toteuttaa avaruustutkimuksensa osana maailmanlaajuista tutkimusohjelmaa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että unioni on sitoutunut edistämään kansainvälistä yhteistyötä ulkoavaruuden tutkimuksessa ja käytössä, ja yhtyy neuvoston näkemykseen, jonka mukaan Euroopan tulisi toteuttaa avaruustutkimuksensa osana maailmanlaajuista tutkimusohjelmaa,

| G. | katsoo, että eurooppalaisen avaruuspolitiikan kehitykselle on tärkeää vahvistaa suuren yleisön tietämystä ja tukea avaruusteknologian kehittämiseen, huolehtia siitä, että eri toimet täydentävät toisiaan, sekä maksimoida synergiavaikutukset muun kuin avaruusteknologiaan liittyvän kehitystyön kanssa, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että eurooppalaisen avaruuspolitiikan kehitykselle on tärkeää vahvistaa suuren yleisön tietämystä ja tukea avaruusteknologian kehittämiseen, huolehtia siitä, että eri toimet täydentävät toisiaan, sekä maksimoida synergiavaikutukset muun kuin avaruusteknologiaan liittyvän kehitystyön kanssa,

| H. | katsoo, että Euroopalla on strateginen tarve taata jatkuvasti riippumaton, luotettava, kestävä ja kustannustehokas pääsy avaruuteen ja että tämän toteuttamiseksi Euroopalla on oltava käytössään asianmukaisia kilpailukykyisiä maailmanluokan laukaisualustoja sekä toimiva eurooppalainen avaruuskeskus, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Euroopalla on strateginen tarve taata jatkuvasti riippumaton, luotettava, kestävä ja kustannustehokas pääsy avaruuteen ja että tämän toteuttamiseksi Euroopalla on oltava käytössään asianmukaisia kilpailukykyisiä maailmanluokan laukaisualustoja sekä toimiva eurooppalainen avaruuskeskus,

| I. | katsoo, että on tarpeen löytää asianmukaisia unionin välineitä ja rahoitussuunnitelmia eurooppalaista avaruuspolitiikkaa varten täydentämällä määrärahoja seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), jotta eri taloudelliset toimijat voisivat suunnitella toimintaansa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että on tarpeen löytää asianmukaisia unionin välineitä ja rahoitussuunnitelmia eurooppalaista avaruuspolitiikkaa varten täydentämällä määrärahoja seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), jotta eri taloudelliset toimijat voisivat suunnitella toimintaansa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä,

| J. | katsoo, että eurooppalaisen avaruuspolitiikan onnistumiseksi ja unionin, Euroopan avaruusjärjestön sekä niiden jäsenvaltioiden kunnianhimoisten tavoitteiden toteuttamiseksi on erittäin tärkeää, että avaruuspolitiikalla ja -toiminnalla on asianmukainen hallintorakenne ja että on olemassa asianmukainen sääntelykehys, joka helpottaa innovatiivisten ja kilpailukykyisten loppukäyttäjille tarjottavien palvelujen nopeaa syntymistä ottaen erityisesti huomioon, että tavoitteena on taata kaikille avaruutta hyödyntäville sovelluksille jatkuva taajuuksien saatavuus, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että eurooppalaisen avaruuspolitiikan onnistumiseksi ja unionin, Euroopan avaruusjärjestön sekä niiden jäsenvaltioiden kunnianhimoisten tavoitteiden toteuttamiseksi on erittäin tärkeää, että avaruuspolitiikalla ja -toiminnalla on asianmukainen hallintorakenne ja että on olemassa asianmukainen sääntelykehys, joka helpottaa innovatiivisten ja kilpailukykyisten loppukäyttäjille tarjottavien palvelujen nopeaa syntymistä ottaen erityisesti huomioon, että tavoitteena on taata kaikille avaruutta hyödyntäville sovelluksille jatkuva taajuuksien saatavuus,

| K. | katsoo, että on tarpeen määritellä tarkka aikataulu Galileon, EGNOSin sekä ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES), joka tunnetaan sittemmin myös nimellä Kopernikus, tavoitteiden saavuttamiselle ja että on tarpeen laatia etenemissuunnitelma eri elimille, jotka osallistuvat näiden ohjelmien toteuttamiseen, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että on tarpeen määritellä tarkka aikataulu Galileon, EGNOSin sekä ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES), joka tunnetaan sittemmin myös nimellä Kopernikus, tavoitteiden saavuttamiselle ja että on tarpeen laatia etenemissuunnitelma eri elimille, jotka osallistuvat näiden ohjelmien toteuttamiseen,

| L. | katsoo, että avaruus on nyky-yhteiskunnassa ainutlaatuinen väline, jonka avulla voidaan silmänräpäyksessä kerätä suuria määriä tietoa ja lähettää tiedot ympäri maailman ja joka on myös ratkaisevan tärkeä väline ilmastonmuutoksen ymmärtämiseksi ja seuraamiseksi, joka on ala, jolla Eurooppa on eturintamassa; kannustaa muita kansainvälisiä toimijoita suurempaan vastuuntuntoon tulevia sukupolvia kohtaan, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että avaruus on nyky-yhteiskunnassa ainutlaatuinen väline, jonka avulla voidaan silmänräpäyksessä kerätä suuria määriä tietoa ja lähettää tiedot ympäri maailman ja joka on myös ratkaisevan tärkeä väline ilmastonmuutoksen ymmärtämiseksi ja seuraamiseksi, joka on ala, jolla Eurooppa on eturintamassa; kannustaa muita kansainvälisiä toimijoita suurempaan vastuuntuntoon tulevia sukupolvia kohtaan,

| M. | katsoo, että avaruusturvallisuudessa voidaan saavuttaa merkittäviä läpimurtoja pääasiassa televiestinnän, valvonnan ja kaukokartoituksen aloilla, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että avaruusturvallisuudessa voidaan saavuttaa merkittäviä läpimurtoja pääasiassa televiestinnän, valvonnan ja kaukokartoituksen aloilla,

| N. | ottaa huomioon, että 22. toukokuuta 2007 kokoontuneen neljännen avaruusneuvoston (Euroopan unionin neuvoston ja ESA:n neuvoston yhteiskokous) päätöslauselmassa kehotetaan tehostamaan avaruusalan päätöksentekoprosessia Euroopan unionin neuvostossa ja muissa EU-toimielimissä, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että 22. toukokuuta 2007 kokoontuneen neljännen avaruusneuvoston (Euroopan unionin neuvoston ja ESA:n neuvoston yhteiskokous) päätöslauselmassa kehotetaan tehostamaan avaruusalan päätöksentekoprosessia Euroopan unionin neuvostossa ja muissa EU-toimielimissä,

| O. | katsoo, että seuraavassa rahoituskehyksessä olisi otettava huomioon tarkoituksenmukaiset unionin välineet ja rahoitussuunnitelmat, jotta mahdollistetaan pitkäaikaiset yhteisön investoinnit avaruustutkimukseen ja kestävien avaruussovellusten käyttöön Euroopan ja sen kansalaisten hyväksi, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että seuraavassa rahoituskehyksessä olisi otettava huomioon tarkoituksenmukaiset unionin välineet ja rahoitussuunnitelmat, jotta mahdollistetaan pitkäaikaiset yhteisön investoinnit avaruustutkimukseen ja kestävien avaruussovellusten käyttöön Euroopan ja sen kansalaisten hyväksi,

| P. | katsoo, että unionin on vahvistettava yhteistyötään kehitysmaiden kanssa; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että unionin on vahvistettava yhteistyötään kehitysmaiden kanssa;

1.   panee tyytyväisenä merkille 26. syyskuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät hyödyllisenä poliittisena sitoumuksena eurooppalaisen avaruuspolitiikan kehittämiseen, millä on voimakas myötävaikutus eurooppalaiseen identiteettiin, ja toistaa aikovansa olla rakentava toimija ja osallistua täysin avaruuspolitiikan toteuttamiseen ikään kuin Lissabonin sopimusluonnos olisi voimassa;

2.   on yhtä mieltä neuvoston kanssa siitä, että tämänhetkiset prioriteetit ovat Galileo- ja EGNOS-ohjelmien sekä GMES/Kopernikus-ohjelman toteuttaminen ajallaan;

3.   panee erityisen tyytyväisenä merkille toimielinten välisen Galileo-paneelin luomisen, joka voi toimia mallina eurooppalaisen avaruuspolitiikan kehittämiselle;

4.   kehottaa komissiota ja neuvostoa laatimaan tarkan aikataulun tehokkaan hallintorakenteen luomiselle GMES/Kopernikus-ohjelmaa varten ja laatimaan sille selkeän etenemissuunnitelman sen tehokkuuden parantamiseksi ja talousarviomäärärahojen määrittelemiseksi;

5.   korostaa GMES/Kopernikus-ohjelman ratkaisevaa asemaa käyttäjälähtöisenä aloitteena, jonka toteuttamisessa on ollut merkittävä osuus paikalle sijoitetuilla maapallon tilan ja avaruuden seurantainfrastruktuureilla; painottaa, että tiedonsaannin ja palveluiden jatkuvuus on välttämätöntä; on erityisesti sitä mieltä, että komission on ensin sitouduttava teettämään vaikutustenarviointi GMES/Kopernikus-ohjelman mahdollisista eduista, siitä aiheutuvista kuluista ja aloitteen pitkän aikavälin kehityksestä ja sen jälkeen annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimintasuunnitelma, joka käsittää muun muassa seuraavat seikat:

| — | GMES/Kopernikus-ohjelman lainsäädäntökehys, |
| --- | --- |

—

GMES/Kopernikus-ohjelman lainsäädäntökehys,

| — | GMES/Kopernikus-ohjelman hallinto, mukaan lukien EU-elinten ja muiden kuin EU-elinten rooli, |
| --- | --- |

—

GMES/Kopernikus-ohjelman hallinto, mukaan lukien EU-elinten ja muiden kuin EU-elinten rooli,

| — | GMES/Kopernikus-ohjelman rahoitus, |
| --- | --- |

—

GMES/Kopernikus-ohjelman rahoitus,

| — | täytäntöönpanosuunnitelma, |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanosuunnitelma,

| — | samankaltaisten, mutta täydentävien, sekä hallitustenvälisten että monenvälisten aloitteiden rooli, |
| --- | --- |

—

samankaltaisten, mutta täydentävien, sekä hallitustenvälisten että monenvälisten aloitteiden rooli,

| — | GMES/Kopernikus-ohjelman kansainväliset näkökohdat ja siten välttämätön yhteistyö; |
| --- | --- |

—

GMES/Kopernikus-ohjelman kansainväliset näkökohdat ja siten välttämätön yhteistyö;

6.   pahoittelee, että käyttäjäyhteisön selkeistä suosituksista huolimatta matalan kaltevuuden korkeudenmittaustietojen jatkuvuutta ei ole varmistettu jo maan kiertoradalla olevan Jason 2 -satelliitin toiminnan päätyttyä, ja pyytää komissiota ratkaisemaan Jason 3 -satelliitin rahoitusongelmat, jotka uhkaavat vaarantaa Kopernikus-palveluiden lyhyen aikavälin jatkuvuuden, ja raportoimaan Euroopan parlamentille tekemistään asiaa koskevista päätöksistä;

7.   kannustaa kehittämään rakenteellista vuoropuhelua Euroopan unionin instituutioiden ja hallitustenvälisten toimijoiden välillä, jotta kaikilla jäsenvaltioilla olisi avoin ja yhdenvertainen mahdollisuus nauttia eurooppalaisen avaruuspolitiikan hyödyistä;

8.   kehottaa neuvostoa ja komissiota edistämään yhteisvaikutusta avaruusalan siviili- ja turvallisuuskehitystyön välillä; toteaa, että eurooppalaiset puolustus- ja turvallisuusvoimavarat riippuvat muun muassa satelliittiperustaisten järjestelmien saatavuudesta ja että niiden käytettävyys on ratkaisevan tärkeää unionille;

9.   kehottaa neuvostoa ja komissiota etenemään kansainvälisissä suhteissa, eli kilpailussa niin kansainvälisillä kaupallisilla kuin hallituksiin liittyvillä markkinoilla, tavoitteenaan varmistaa, että Euroopan unioni puhuu yhteisellä äänellä ja noudattaa yhdessä sovittua strategiaa;

10.   on yhtä mieltä neuvoston kanssa siitä, että kansainvälisen avaruusyhteistyön on palveltava Euroopan etua ja tämän tavoitteen mukaisesti yhteistyön pitää edistää myös globaaleita aloitteita; korostaa Euroopan poliittisen, teknologisen ja operationaalisen riippumattomuuden turvaamisen tärkeyttä;

11.   muistuttaa neuvostoa ja komissiota niiden ilmaisemista aikeista antaa Euroopan parlamentille Eurooppalaisen avaruuspolitiikan käyttöönottosuunnitelman yhteydessä erityisiä suosituksia tai ehdotuksia seuraavista aiheista neljä ensisijaista aihealuetta huomioiden:

| — | avaruus ja ilmastonmuutos, |
| --- | --- |

—

avaruus ja ilmastonmuutos,

| — | eurooppalaisen avaruuspolitiikan osuus Lissabonin strategiassa, |
| --- | --- |

—

eurooppalaisen avaruuspolitiikan osuus Lissabonin strategiassa,

| — | avaruus ja turvallisuus perustuen Euroopan parlamentin 10. heinäkuuta 2008 antamaan päätöslauselmaan, |
| --- | --- |

—

avaruus ja turvallisuus perustuen Euroopan parlamentin 10. heinäkuuta 2008 antamaan päätöslauselmaan,

| — | avaruustutkimus, johon kuuluu myös ihmisen läsnäolo ja miehitetty avaruuslento; |
| --- | --- |

—

avaruustutkimus, johon kuuluu myös ihmisen läsnäolo ja miehitetty avaruuslento;

12.   pitää erittäin tärkeänä avaruuteen liittyvän teollisuuspolitiikan kehittämistä; toteaa, että tällaisessa politiikassa on keskeisellä sijalla avaruutta koskeva sääntelyjärjestelmä sekä standardointiohjelma, joka edistää uusien eurooppalaisten loppukäyttäjää lähellä olevien markkinoiden syntymistä, ja muistuttaa, että Galileo-asetuksessa vahvistetaan perusteet pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiselle eurooppalaiseen avaruuteen liittyvään teollisuuspolitiikkaan;

13.   tunnustaa avaruusohjelmien ainutlaatuisen osallisuuden ilmastonmuutoksen tutkimiseen käytettävän tärkeän tiedon keräämisessä maailmanlaajuisesti ja pitkäaikaisesti sekä ympäristöpolitiikkaa koskevien merkittävien päätösten tekemistä varten tarvittavan tietopohjan luomisessa;

14.   tunnustaa, että avaruus voi osaltaan edistää Lissabonin tavoitteiden saavuttamista siten, että unionin taloudelliset, koulutukselliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöä koskevat tavoitteet sekä kansalaisten odotukset täyttyvät;

15.   myöntää EU:n tarpeen ryhtyä käytännön toimiin, jotta Euroopan riippuvuus valikoiduista ja ratkaisevan tärkeistä avaruusteknologioista, -komponenteista ja -operaatioista vähenee;

16.   katsoo, että Euroopan tulisi kehittää yhteinen visio ja pitkän aikavälin strateginen suunnitelma avaruustutkimusta varten, jotta se voisi osallistua kansainvälisiin ohjelmiin (kuten Global Exploration Strategy), jotka käsittävät niin ihmisten kuin robottienkin tekemää tutkimusta, mukaan lukien mahdollinen miehitetty avaruuslento Marsiin;

17.   vaatii mahdollisen uuden budjettikohdan harkitsemista eurooppalaiselle avaruuspolitiikalle unionin talousarviossa, mikä heijastaisi Euroopan unionin vahvaa sitoutumista eurooppalaiseen avaruuspolitiikkaan ja lisäisi avaruustutkimustoiminnan selkeyttä ja läpinäkyvyyttä siinä tapauksessa, että Lissabonin sopimuksen avaruuspolitiikkaa koskevat määräykset tulevat voimaan;

18.   kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään investointeja avaruuteen liittyvään tutkimukseen ja teknologiaan;

19.   kehottaa komissiota tekemään tarvittavat aloitteet avaruuden käytön kehittämisestä tiedon keräämis- ja jakelutarkoituksiin ja korostaa tarvetta kannustaa teknologian kehittämiseen avaruuden tarkkailun ja havainnoinnin aloilla;

20.   kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta ulkoavaruuden saastuttamiselta vältyttäisiin;

21.   kehottaa komissiota teettämään tutkimuksen avaruusturismin vaikutuksesta ja alalla tarvittavasta suojelu-, turvallisuus- ja sääntelykehyksestä;

22.   kehottaa neuvostoa ja komissiota aloittamaan laajamittaisen pohdinnan avaruustutkimuksesta määritellen samalla vision siitä, millainen Euroopan aseman pitäisi olla tulevaisuuden maailmanlaajuisissa avaruustutkimushankkeissa ja mitä voimavaroja sen pitäisi käyttää tässä työssä; toivoo tässä yhteydessä voivansa olla läheisessä yhteydessä komission ehdottamaan tulevaan korkean tason avaruustutkimuskonferenssiin;

23.   korostaa avaruustutkimuksen merkitystä nuorten eurooppalaisten innostamisessa valitsemaan luonnontieteellisen tai teknologisen uran ja vahvistamaan näin eurooppalaista tutkimusosaamista;

24.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan avaruusjärjestölle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille.

---

(1)  EUVL C 268, 23.10.2008, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0365.

(3)  EUVL C 96 E, 21.4.2004, s. 136.

(4)  EUVL C 136, 20.6.2007, s. 1.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/61

---

Rypäleaseet

P6_TA(2008)0565

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 rypäleammuksia koskevasta yleissopimuksesta

(2010/C 16 E/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon rypäleammuksista tehdyn yleissopimuksen, jonka 107 maata hyväksyi Dublinissa 19.–30. toukokuuta 2008 pidetyssä diplomaattitason konferenssissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rypäleammuksista tehdyn yleissopimuksen, jonka 107 maata hyväksyi Dublinissa 19.–30. toukokuuta 2008 pidetyssä diplomaattitason konferenssissa,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin 30. toukokuuta 2008 esittämän viestin, jossa hän kehotti valtioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan tämän tärkeän sopimuksen viipymättä todeten odottavansa sen pikaista voimaantuloa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin 30. toukokuuta 2008 esittämän viestin, jossa hän kehotti valtioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan tämän tärkeän sopimuksen viipymättä todeten odottavansa sen pikaista voimaantuloa,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2007 antamansa päätöslauselman kaikkien rypäleammusten maailmanlaajuisesta kieltämisestä (1) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2007 antamansa päätöslauselman kaikkien rypäleammusten maailmanlaajuisesta kieltämisestä (1)

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan,

| A. | toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten 3. joulukuuta 2008 Oslossa ja sen jälkeen Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa New Yorkissa ja että se tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sen on ratifioinut 30 valtiota, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten 3. joulukuuta 2008 Oslossa ja sen jälkeen Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa New Yorkissa ja että se tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sen on ratifioinut 30 valtiota,

| B. | B toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus kieltää rypäleammusten käytön, valmistuksen, varastoinnin ja siirron koko aseluokan osalta, |
| --- | --- |

B.

B toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus kieltää rypäleammusten käytön, valmistuksen, varastoinnin ja siirron koko aseluokan osalta,

| C. | toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus edellyttää, että siihen liittyneet valtiot tuhoavat tällaisten ammusten varastot, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus edellyttää, että siihen liittyneet valtiot tuhoavat tällaisten ammusten varastot,

| D. | toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus asettaa uudet humanitaariset normit uhrien auttamiselle ja velvoittaa valtioita selkkausten jälkeen raivaamaan jäljelle jääneet räjähtämättömät rypäleammusten jäännökset; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus asettaa uudet humanitaariset normit uhrien auttamiselle ja velvoittaa valtioita selkkausten jälkeen raivaamaan jäljelle jääneet räjähtämättömät rypäleammusten jäännökset;

1.   pitää myönteisenä kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti rypäleammusten vastaisten kansalaisjärjestöjen yhteenliittymän työtä pyrittäessä estämään rypäleammusten aiheuttamat inhimilliset kärsimykset,

2.   kehottaa kaikkia valtioita allekirjoittamaan, ratifioimaan ja panemaan täytäntöön rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen ensi tilassa;

3.   kehottaa kaikkia valtioita ryhtymään kansallisen tason toimiin yleissopimuksen panemiseksi täytäntöön jo ennen sopimuksen allekirjoittamista ja ratifiointia;

4.   kehottaa kaikkia valtioita pidättäytymään rypäleammusten käyttämisestä, niihin investoimisesta, niiden varastoinnista, valmistuksesta, siirtämisestä sekä niiden viennistä ennen rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen voimaantuloa;

5.   kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltiota, joilla on rypäleammuksia, antamaan apua niistä kärsiville ihmisille, ja kehottaa komissiota kaikin käytettävissä olevin välinein lisäämään rahallista tukea yhteisöille ja ihmisille, joihin räjähtämättömät rypäleammukset vaikuttavat;

6.   kehottaa rypäleammuksia käyttäneitä EU:n jäsenvaltioita antamaan teknistä ja rahallista apua rypäleammusten jäänteiden raivaamiseen ja tuhoamiseen, ja kehottaa komissiota kaikin käytettävissä olevin välinein lisäämään rahallista tukea samaan tarkoitukseen;

7.   kehottaa EU:n jäsenvaltioita pidättäytymään kaikista toimista, joilla saatetaan kiertää tai vaarantaa yleissopimusta ja sen määräyksiä; kehottaa erityisesti kaikkia EU:n jäsenvaltioita pidättymään sellaisen tavanomaisia aseita koskevaan yleissopimukseen mahdollisesti sisältyvän pöytäkirjan hyväksymisestä tai ratifioimisesta, jolla sallittaisiin rypäleammusten käyttö rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen 1 ja 2 artiklan mukaisen kyseisiä ammuksia koskevan kiellon vastaisesti;

8.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille sekä rypäleammusten vastaiselle liitolle.

---

(1)  EUVL C 263 E, 16.10.2008, s. 648.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/62

---

HIV/aids: seulonta ja varhainen hoito

P6_TA(2008)0566

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 hi-viruksesta/aidsista: varhainen toteaminen ja varhainen hoito

(2010/C 16 E/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2007 antamansa päätöslauselman HIV:n/aidsin torjunnasta Euroopan unionissa ja unionin naapurimaissa 2006–2009 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2007 antamansa päätöslauselman HIV:n/aidsin torjunnasta Euroopan unionissa ja unionin naapurimaissa 2006–2009 (1),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 hyväksytyn Bremenin julistuksen vastuullisuudesta ja kumppanuudesta sekä yhteisestä toiminnasta hi-viruksen ja aidsin torjunnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 hyväksytyn Bremenin julistuksen vastuullisuudesta ja kumppanuudesta sekä yhteisestä toiminnasta hi-viruksen ja aidsin torjunnassa,

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman ”HI-viruksesta/aidsista: aika toimia (2)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman ”HI-viruksesta/aidsista: aika toimia (2)”,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman aidsista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman aidsista (3),

| — | ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2005 hyväksytyt neuvoston päätelmät hi-viruksen/aidsin torjunnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2005 hyväksytyt neuvoston päätelmät hi-viruksen/aidsin torjunnasta,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2005 päivätyn komission tiedonannon ”Hivin/aidsin torjunta Euroopan unionissa ja sen naapurimaissa vuosina 2006–2009” (KOM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2005 päivätyn komission tiedonannon ”Hivin/aidsin torjunta Euroopan unionissa ja sen naapurimaissa vuosina 2006–2009” (KOM(2005)0654),

| — | ottaa huomioon kumppanuudesta hiv/aids-torjunnassa Euroopassa ja Keski-Aasiassa annetun Dublinin julistuksen, joka hyväksyttiin Irlannin puheenjohtajakaudella 23. ja 24. helmikuuta 2004 järjestetyssä asiaa käsitelleessä ministerikokouksessa (Breaking the Barriers — Partnership to fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kumppanuudesta hiv/aids-torjunnassa Euroopassa ja Keski-Aasiassa annetun Dublinin julistuksen, joka hyväksyttiin Irlannin puheenjohtajakaudella 23. ja 24. helmikuuta 2004 järjestetyssä asiaa käsitelleessä ministerikokouksessa (Breaking the Barriers — Partnership to fight HIV/AIDS in Europe and Central Asia),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien hiv/aids-ohjelman (UNAIDS) ja Maailman terveysjärjestön (WHO) Euroopan aluetoimiston vuonna 2008 antaman raportin, joka koskee kumppanuudesta hiv/aids-torjunnassa Euroopassa ja Keski-Aasiassa annetun Dublinin julistuksen täytäntöönpanon etenemistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien hiv/aids-ohjelman (UNAIDS) ja Maailman terveysjärjestön (WHO) Euroopan aluetoimiston vuonna 2008 antaman raportin, joka koskee kumppanuudesta hiv/aids-torjunnassa Euroopassa ja Keski-Aasiassa annetun Dublinin julistuksen täytäntöönpanon etenemistä,

| — | ottaa huomioon hiv/aids-torjunnan tehostamisesta Euroopan unionissa ja sen naapurimaissa annetun Vilnan julistuksen, jonka Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja niiden naapurimaiden ministerit ja hallitusten edustajat hyväksyivät Vilnassa Liettuassa 16. ja 17. syyskuuta 2004 pidetyssä kokouksessa (Europe and HIV/AIDS — New Challenges, New Opportunities), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hiv/aids-torjunnan tehostamisesta Euroopan unionissa ja sen naapurimaissa annetun Vilnan julistuksen, jonka Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja niiden naapurimaiden ministerit ja hallitusten edustajat hyväksyivät Vilnassa Liettuassa 16. ja 17. syyskuuta 2004 pidetyssä kokouksessa (Europe and HIV/AIDS — New Challenges, New Opportunities),

| — | ottaa huomioon WHO:n vuonna 2006 julkistaman hiv/aids-ohjelman terveyspalveluiden yleisestä saatavuudesta vuoteen 2010 mennessä (Towards Universal Access by 2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n vuonna 2006 julkistaman hiv/aids-ohjelman terveyspalveluiden yleisestä saatavuudesta vuoteen 2010 mennessä (Towards Universal Access by 2010),

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2006 julkaistun aidsin ehkäisemistä koskevan eurobarometriselvityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2006 julkaistun aidsin ehkäisemistä koskevan eurobarometriselvityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että EuroHIVin vuoden 2006 lopun tilannetta kuvaavan raportin mukaan vuosina 1999–2006 Euroopan unionissa ilmeni 269 152 uutta hiv-tartuntaa ja Maailman terveysjärjestöön kuuluvissa Euroopan maissa uusia tapauksia ilmeni vastaavana aikana 806 258, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EuroHIVin vuoden 2006 lopun tilannetta kuvaavan raportin mukaan vuosina 1999–2006 Euroopan unionissa ilmeni 269 152 uutta hiv-tartuntaa ja Maailman terveysjärjestöön kuuluvissa Euroopan maissa uusia tapauksia ilmeni vastaavana aikana 806 258,

| B. | ottaa huomioon, että saman EuroHIVin vuoden 2006 lopun tilannetta kuvaavan raportin mukaan 11 prosenttia kaikista Euroopan unionissa ilmenneistä uusista hiv-tartunnoista koski alle 25-vuotiaita, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että saman EuroHIVin vuoden 2006 lopun tilannetta kuvaavan raportin mukaan 11 prosenttia kaikista Euroopan unionissa ilmenneistä uusista hiv-tartunnoista koski alle 25-vuotiaita,

| C. | ottaa huomioon EuroHIVin ja UNAIDSin raporteissa vahvistetut tiedot, että uusien hiv-tartuntojen määrä kasvaa edelleen huolestuttavasti Euroopan unionissa ja sen naapurimaissa ja että joissakin maissa tartunnan saaneiden arvioitu määrä on lähes kolme kertaa virallisia lukuja suurempi, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon EuroHIVin ja UNAIDSin raporteissa vahvistetut tiedot, että uusien hiv-tartuntojen määrä kasvaa edelleen huolestuttavasti Euroopan unionissa ja sen naapurimaissa ja että joissakin maissa tartunnan saaneiden arvioitu määrä on lähes kolme kertaa virallisia lukuja suurempi,

| D. | ottaa huomioon, että EuroHIVin vuoden 2006 lopun tilannetta koskevan raportin mukaan hiv-infektioiden lukumäärän lisääntymisestä huolimatta diagnosoitujen aids-tapausten tasainen lasku jatkui vuonna 2006 siten, että vuonna 2006 diagnosoitiin 40 prosenttia vähemmän tapauksia kuin vuonna 1999, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EuroHIVin vuoden 2006 lopun tilannetta koskevan raportin mukaan hiv-infektioiden lukumäärän lisääntymisestä huolimatta diagnosoitujen aids-tapausten tasainen lasku jatkui vuonna 2006 siten, että vuonna 2006 diagnosoitiin 40 prosenttia vähemmän tapauksia kuin vuonna 1999,

| E. | ottaa huomioon, että suuri osa hiv-tartunnoista jää toteamatta; ottaa huomioon, että monet eivät tiedä, ovatko he saaneet tartunnan vai eivät, ja että se selviää heille todennäköisesti vasta heidän sairastuttuaan hi-virukseen/aidsiin liittyvään sairauteen, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että suuri osa hiv-tartunnoista jää toteamatta; ottaa huomioon, että monet eivät tiedä, ovatko he saaneet tartunnan vai eivät, ja että se selviää heille todennäköisesti vasta heidän sairastuttuaan hi-virukseen/aidsiin liittyvään sairauteen,

| F. | ottaa huomioon, että hiv tarttuu huomattavasti helpommin muiden sukupuolitautien (kuten tippurin, klamydian, herpeksen ja kupan) yhteydessä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että hiv tarttuu huomattavasti helpommin muiden sukupuolitautien (kuten tippurin, klamydian, herpeksen ja kupan) yhteydessä,

| G. | ottaa huomioon, että suonensisäisten huumeiden käyttö on yksi syy hiv-tartuntojen nopeaan leviämiseen monissa Itä-Euroopan maissa, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että suonensisäisten huumeiden käyttö on yksi syy hiv-tartuntojen nopeaan leviämiseen monissa Itä-Euroopan maissa,

| H. | ottaa huomioon, että hiv/aids on tarttuva sairaus, minkä vuoksi on olemassa riski, että tartunnan saa henkilöiltä, joiden infektiota ei ole havaittu, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että hiv/aids on tarttuva sairaus, minkä vuoksi on olemassa riski, että tartunnan saa henkilöiltä, joiden infektiota ei ole havaittu,

| I. | UNAIDSin ja WHO:n Euroopan aluetoimiston raportin, joka koskee kumppanuudesta hiv/aids-torjunnassa Euroopassa ja Keski-Aasiassa annetun Dublinin julistuksen täytäntöönpanon etenemistä koskevan UNAIDSIN ja WHO:n Euroopan aluetoimiston raportin mukaan vain muutama Euroopan alueen 53 maasta on omaksunut sellaisen leimautumisen, syrjinnän ja ihmisoikeuksien loukkaamisen torjumista koskevan lähestymistavan, joka täyttää kyseisten maiden Dublinin julistukseen perustuvat sitoumukset, |
| --- | --- |

I.

UNAIDSin ja WHO:n Euroopan aluetoimiston raportin, joka koskee kumppanuudesta hiv/aids-torjunnassa Euroopassa ja Keski-Aasiassa annetun Dublinin julistuksen täytäntöönpanon etenemistä koskevan UNAIDSIN ja WHO:n Euroopan aluetoimiston raportin mukaan vain muutama Euroopan alueen 53 maasta on omaksunut sellaisen leimautumisen, syrjinnän ja ihmisoikeuksien loukkaamisen torjumista koskevan lähestymistavan, joka täyttää kyseisten maiden Dublinin julistukseen perustuvat sitoumukset,

| J. | katsoo, että ihmisoikeuksien täysimääräinen suojelu on olennaisen tärkeää kaikkien hi-viruksen torjunnan näkökohtien yhteydessä, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että ihmisoikeuksien täysimääräinen suojelu on olennaisen tärkeää kaikkien hi-viruksen torjunnan näkökohtien yhteydessä,

| K. | katsoo, että epidemian torjunta edellyttää ehdottomasti rajat ylittävää yhteistyötä, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että epidemian torjunta edellyttää ehdottomasti rajat ylittävää yhteistyötä,

| L. | katsoo, että on toteutettava tehokkaita kansanterveystoimia hi-viruksen toteamiseksi jo varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että on toteutettava tehokkaita kansanterveystoimia hi-viruksen toteamiseksi jo varhaisessa vaiheessa;

1.   kehottaa neuvostoa ja komissiota laatimaan hi-virusta koskevan strategian, jotta voidaan

| — | edistää varhaista toteamista ja vähentää testaamisen esteitä, |
| --- | --- |

—

edistää varhaista toteamista ja vähentää testaamisen esteitä,

| — | varmistaa varhainen hoito ja varhaisen hoidon eduista tiedottaminen; |
| --- | --- |

—

varmistaa varhainen hoito ja varhaisen hoidon eduista tiedottaminen;

2.   kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskus (ECDC) huolehtii asianmukaisesta seurannasta ja valvonnasta ja laatii myös tarkempia arvioita diagnosoimattomasta väestöstä (määrä, ominaispiirteet jne.) kunnioittamalla luottamuksellisuutta ja henkilötietojen suojaa;

3.   kehottaa komissiota myöntämään merkittäviä poliittisia, taloudellisia ja henkilöstövoimavaroja strategian täytäntöönpanon tukemiseksi;

4.   kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan pääsyn testeihin, joiden on pysyttävä vapaehtoisina ja anonyymeinä;

5.   kehottaa komissiota perustamaan hiv-viruksen/aidsin riskin vähentämistä koskevan strategian, jossa keskitytään haavoittuviin ryhmiin, joiden riskin tiedetään olevan suuri;

6.   kehottaa neuvostoa antamaan komissiolle ohjeet siitä, miten valmistellaan neuvoston suosituksia todisteisiin perustuvan testaamisen ja hoitoa koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanemiseksi kussakin jäsenvaltiossa;

7.   kehottaa neuvostoa antamaan komissiolle ohjeet siitä, miten varmistetaan, että edistymisen tulevaan valvontaan torjuttaessa hi-virusta/aidsia Euroopassa ja naapurimaissa sisällytetään indikaattorit, joiden mukaisesti suoraan käsitellään ja arvioidaan ihmisoikeuskysymyksiä hi-virukseen/aidsiin liittyvissä kysymyksissä;

8.   kehottaa jäsenvaltioita laatimaan säädöksiä, joilla kielletään hiv/aids-tartunnan saaneiden henkilöiden syrjintä valtioiden lainkäyttöalueella, mukaan lukien heidän liikkumisvapaudelle asetetut rajoitukset;

9.   kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tiedotus- ja koulutuskampanjoita hi-viruksen/aidsin ehkäisemisestä, testaamisesta ja hoidosta;

10.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille, YK:n pääsihteerille, Yhdistyneiden Kansakuntien hiv/aids-ohjelmalle ja Maailman terveysjärjestölle.

---

(1)  EUVL C 74 E, 20.3.2008, s. 348.

(2)  EUVL C 303 E, 13.12.2006, s. 871.

(3)  EUVL C 316 E, 20.12.2006, s. 366.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/65

---

Mehiläishoidon tilanne

P6_TA(2008)0567

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 mehiläishoitoalan tilanteesta

(2010/C 16 E/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että mehiläishoito on maailmalla ja erityisesti Euroopassa erittäin suurissa vaikeuksissa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että mehiläishoito on maailmalla ja erityisesti Euroopassa erittäin suurissa vaikeuksissa,

| B. | ottaa huomioon mehiläishoidon hyödylliset vaikutukset koko ekosysteemiin ja sen että, se on elintärkeä etenkin maatalousekosysteemille, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon mehiläishoidon hyödylliset vaikutukset koko ekosysteemiin ja sen että, se on elintärkeä etenkin maatalousekosysteemille,

| C. | ottaa huomioon välttämättömän tarpeen säilyttää biologinen monimuotoisuus, johon mehiläishoito myötävaikuttaa huomattavasti ristipölytystoiminnan ansiosta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon välttämättömän tarpeen säilyttää biologinen monimuotoisuus, johon mehiläishoito myötävaikuttaa huomattavasti ristipölytystoiminnan ansiosta,

| D. | ottaa huomioon, että mehiläishoitoa on harjoitettu Euroopassa tuhansia vuosia, ja se on oleellinen osa kulttuuri- ja maatalousperinnettä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että mehiläishoitoa on harjoitettu Euroopassa tuhansia vuosia, ja se on oleellinen osa kulttuuri- ja maatalousperinnettä,

| E. | ottaa huomioon, että mehiläishoidosta saatavista tuotteista saadaan ravinnollista ja lääkinnällistä hyötyä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että mehiläishoidosta saatavista tuotteista saadaan ravinnollista ja lääkinnällistä hyötyä,

| F. | ottaa huomioon eurooppalaisesta mehiläishoidosta saatavan hunajan ja muiden mehiläispesistä saatavien tuotteiden, kuten emoaineen, kittivahan, mehiläismyrkyn ja vahalevyn, laajan kirjon ja korkean laadun, joka on tietotaidon sekä erilaisten ilmasto-olojen ansiota, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon eurooppalaisesta mehiläishoidosta saatavan hunajan ja muiden mehiläispesistä saatavien tuotteiden, kuten emoaineen, kittivahan, mehiläismyrkyn ja vahalevyn, laajan kirjon ja korkean laadun, joka on tietotaidon sekä erilaisten ilmasto-olojen ansiota,

| G. | ottaa huomioon, että ala kärsii kolmansissa maissa tuotettujen, yhteisön markkinoille tuotavien tuotteiden aiheuttamasta vilpillisestä kilpailusta, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ala kärsii kolmansissa maissa tuotettujen, yhteisön markkinoille tuotavien tuotteiden aiheuttamasta vilpillisestä kilpailusta,

| H. | ottaa huomioon, että hunajaa voidaan tuoda eri puolilta maailmaa, mutta pölytyksen takaa vain riittävä määrä paikallisia mehiläisiä, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että hunajaa voidaan tuoda eri puolilta maailmaa, mutta pölytyksen takaa vain riittävä määrä paikallisia mehiläisiä,

| I. | ottaa huomioon, että on olemassa vakava uhka mehiläisyhdyskuntien vähenemisestä siitepöly- ja mesiresurssien voimakkaan vähenemisen seurauksena, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että on olemassa vakava uhka mehiläisyhdyskuntien vähenemisestä siitepöly- ja mesiresurssien voimakkaan vähenemisen seurauksena,

| J. | ottaa huomioon, että mehiläisyhdyskuntien määrä maailmassa on vähentynyt rajusti, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että mehiläisyhdyskuntien määrä maailmassa on vähentynyt rajusti,

| K. | ottaa huomioon, että Varroa spp. -loisten jatkuva esiintyminen mehiläispesissä, mehiläisyhdyskuntien tuhoutumishäiriö (CCD) ja Nosema ceranae'n leviäminen ovat osaltaan mehiläisten terveyskriisin takana, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Varroa spp. -loisten jatkuva esiintyminen mehiläispesissä, mehiläisyhdyskuntien tuhoutumishäiriö (CCD) ja Nosema ceranae'n leviäminen ovat osaltaan mehiläisten terveyskriisin takana,

| L. | ottaa huomioon, että 76 prosenttia ihmisten käyttöön tarkoitettujen elintarvikkeiden tuotannosta riippuu mehiläishoitoalasta, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 76 prosenttia ihmisten käyttöön tarkoitettujen elintarvikkeiden tuotannosta riippuu mehiläishoitoalasta,

| M. | ottaa huomioon, että 84 prosenttia Euroopassa viljellyistä kasveista on riippuvaisia pölytyksestä, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 84 prosenttia Euroopassa viljellyistä kasveista on riippuvaisia pölytyksestä,

| N. | ottaa huomioon, että torjunta-aineiden käytön yhteydessä annettavat ohjeet ja hyvät käytännöt jätetään liian usein huomiotta, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että torjunta-aineiden käytön yhteydessä annettavat ohjeet ja hyvät käytännöt jätetään liian usein huomiotta,

| O. | ottaa huomioon, että vielä ei ole olemassa menetelmiä, joilla voidaan poistaa tietyt mehiläissairaudet, joiden seurauksena mehiläisten vastustuskyky heikkenee ja pesiä menetetään; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vielä ei ole olemassa menetelmiä, joilla voidaan poistaa tietyt mehiläissairaudet, joiden seurauksena mehiläisten vastustuskyky heikkenee ja pesiä menetetään;

1.   pitää keskeisen tärkeänä, että mehiläishoitoa vaivaavaan terveyskriisiin reagoidaan viipymättä asianmukaisesti ja tehokkaiden välineiden avulla;

2.   katsoo, että kolmansista maista tuotavien mehiläistuotteiden aiheuttama vilpillinen kilpailu olisi torjuttava ja että se johtuu osittain alemmista tuotantokustannuksista ja erityisesti alemmista sokeri- ja työvoimakuluista;

3.   kehottaa komissiota lisäämään välittömästi mehiläisiä vaivaavia loisia ja tauteja sekä muita mahdollisia syitä, kuten geneettisen monimuotoisuuden heikkeneminen ja muuntogeeninen viljely, koskevaa tutkimusta antamalla sitä varten lisää talousarviomäärärahoja;

4.   katsoo, että on välttämätöntä asettaa velvoite, jonka perusteella mehiläishunajan tuoteselosteissa on mainittava tuotteen alkuperämaa;

5.   kehottaa komissiota toteuttamaan YMP:n ns. terveystarkastuksen yhteydessä toimia, joilla rohkaistaan ekologisten kompensaatiovyöhykkeiden luomista (kuten mehiläishoitoa varten toteutettava kesanto), erityisesti laajoilla peltokasvien viljelyalueilla; kehottaa sijoittamaan nämä vyöhykkeet viljelyoloiltaan vaikeisiin paikkoihin, joissa voitaisiin viljellä esimerkiksi aitohunajakukkaa, purasruohoa, rikkasinappia tai valkoapilaa, jotta luotaisiin mehiläisiä varten alueita, joilla on paljon mettä;

6.   kehottaa neuvostoa ja komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota mehiläisten terveyteen sekä mehiläistuotteiden markkinointimahdollisuuksiin ja taloudellisiin vaikutuksiin mehiläishoitoalalla kaikissa niissä keskusteluissaan ja tulevissa lainsäädäntövaiheissaan, jotka koskevat muuntogeenistä viljelyä Euroopan unionissa;

7.   kehottaa komissiota edistämään sellaisia tarvittavia toimia rajoittaakseen riittämättömän pölytyksen riskejä, joista olisi hyötyä sekä mehiläishoitajille että maanviljelijöille, joiden tuotanto saattaisi nousta huomattavasti;

8.   kehottaa komissiota varmistamaan pintavesien laadun valvonnan ja tarkkailun, koska mehiläiset reagoivat erittäin herkästi kaikkeen ympäristön tilan heikkenemiseen;

9.   kehottaa komissiota käynnistämään tutkimuksia, joissa tarkastellaan, onko olemassa yhteyttä mehiläiskuolemien ja kasvinsuojeluaineiden, kuten tiametoksaami, imidaklopridi, klotianidiini ja fiproniili, käytön välillä, jotta voidaan toteuttaa asianmukaisia toimia näiden tuotteiden lupien osalta;

10.   kehottaa komissiota koordinoimaan kaikki tilanteeseen liittyvät, kussakin jäsenvaltiossa tällä hetkellä käytettävissä olevat tiedot; katsoo, että komission pitäisi toimia yhteistyössä hyväksyttyjen laitosten kanssa kasvinsuojeluaineiden vaikutusta mehiläisiin koskevan tieteellisen tiedon vaihtamiseksi;

11.   katsoo, että on välttämätöntä asettaa velvoite, joka koskee tuontihunajan tutkimista mahdollisten esikotelomätäbakteerien havaitsemiseksi;

12.   kehottaa komissiota esittämään taloudellista avustusmekanismia mehiläiskuolemien vuoksi vaikeuksissa oleville tiloille;

13.   kehottaa komissiota sisällyttämään mehiläistautien tutkimuksen ja torjunnan eläinlääkintäpolitiikkaan;

14.   kehottaa komissiota vaatimaan jäsenvaltioita osoittamaan mehiläishoitoalalle välitöntä tukea;

15.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/67

---

Jäsenvaltioissa suoritettaville ympäristötarkastuksille asetettavia vähimmäis-vaatimuksia koskevan suosituksen 2001/331/EY uudelleentarkastelu

P6_TA(2008)0568

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista annetun suosituksen 2001/331/EY uudelleentarkastelusta

(2010/C 16 E/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioissa suoritettaville ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista 4. huhtikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2001/331/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioissa suoritettaville ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista 4. huhtikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2001/331/EY (1),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2007 päivätyn komission tiedonannon jäsenvaltioissa suoritettaville ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista annetun suosituksen 2001/331/EY uudelleentarkastelusta KOM(2007)0707, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2007 päivätyn komission tiedonannon jäsenvaltioissa suoritettaville ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista annetun suosituksen 2001/331/EY uudelleentarkastelusta KOM(2007)0707,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että parlamentti ja neuvosto hyväksyivät vuonna 2001 suosituksen 2001/331/EY, joka sisältää ympäristötarkastusten suunnittelua, toteuttamista, seurantaa ja raportointia koskevia perusteita, jotka eivät ole sitovia, koska oli käynyt ilmi, että jäsenvaltioiden tarkastusjärjestelmien välillä oli suuria eroja, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että parlamentti ja neuvosto hyväksyivät vuonna 2001 suosituksen 2001/331/EY, joka sisältää ympäristötarkastusten suunnittelua, toteuttamista, seurantaa ja raportointia koskevia perusteita, jotka eivät ole sitovia, koska oli käynyt ilmi, että jäsenvaltioiden tarkastusjärjestelmien välillä oli suuria eroja,

| B. | ottaa huomioon, että suosituksen tavoitteena oli parantaa yhteisön ympäristölainsäädännön noudattamista ja edistää sen johdonmukaisempaa täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa kaikissa jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että suosituksen tavoitteena oli parantaa yhteisön ympäristölainsäädännön noudattamista ja edistää sen johdonmukaisempaa täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa kaikissa jäsenvaltioissa,

| C. | ottaa huomioon, että edellä mainitussa tiedonannossa esitetään komission näkemykset suosituksen kehittämisestä edelleen, jotka perustuvat muun muassa jäsenvaltioiden toimittamiin kertomuksiin suosituksen täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että edellä mainitussa tiedonannossa esitetään komission näkemykset suosituksen kehittämisestä edelleen, jotka perustuvat muun muassa jäsenvaltioiden toimittamiin kertomuksiin suosituksen täytäntöönpanosta,

| D. | ottaa huomioon, että tiedonannossa todetaan, että jäsenvaltioiden toimittamat tiedot suosituksen täytäntöönpanosta ovat ”puutteelliset tai niitä on vaikea verrata keskenään”, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tiedonannossa todetaan, että jäsenvaltioiden toimittamat tiedot suosituksen täytäntöönpanosta ovat ”puutteelliset tai niitä on vaikea verrata keskenään”,

| E. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimittavat tiedot osoittivat, että ”vain muutamat jäsenvaltiot ovat panneet suosituksen täytäntöön täysimääräisesti” ja että ”ympäristötarkastuksia tehdään yhteisössä edelleenkin hyvin eri lailla”, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimittavat tiedot osoittivat, että ”vain muutamat jäsenvaltiot ovat panneet suosituksen täytäntöön täysimääräisesti” ja että ”ympäristötarkastuksia tehdään yhteisössä edelleenkin hyvin eri lailla”,

| F. | ottaa huomioon, että komission mukaan vaillinainen täytäntöönpano johtuu osittain siitä, että jäsenvaltiot tulkitsevat suositukseen sisältyviä määritelmiä, perusteita ja raportointiohjeita eri lailla, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komission mukaan vaillinainen täytäntöönpano johtuu osittain siitä, että jäsenvaltiot tulkitsevat suositukseen sisältyviä määritelmiä, perusteita ja raportointiohjeita eri lailla,

| G. | ottaa huomioon, että komissio tunnustaa, että suosituksen soveltamisala on riittämätön eikä siihen sisälly monia tärkeitä toimintoja, kuten Natura 2000, laittomien jätteensiirtojen valvonta, kemikaalien rekisteröinti, arviointi, lupamenettely ja rajoitukset (REACH), tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittaminen laitteissa (vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa annettu direktiivi), uhanalaisten lajien kauppa ja muuntogeenisiin organismeihin liittyvä toiminta sekä tuottajan vastuuseen perustuvat järjestelmät; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komissio tunnustaa, että suosituksen soveltamisala on riittämätön eikä siihen sisälly monia tärkeitä toimintoja, kuten Natura 2000, laittomien jätteensiirtojen valvonta, kemikaalien rekisteröinti, arviointi, lupamenettely ja rajoitukset (REACH), tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittaminen laitteissa (vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa annettu direktiivi), uhanalaisten lajien kauppa ja muuntogeenisiin organismeihin liittyvä toiminta sekä tuottajan vastuuseen perustuvat järjestelmät;

1.   ilmaisee huolensa komission päätelmästä, ettei yhteisössä voida varmistaa ympäristölainsäädännön täysimääräistä täytäntöönpanoa, koska tämä aiheuttaa sekä jatkuvaa vahinkoa ympäristölle että kilpailun vääristymistä;

2.   korostaa, että yhteisön ympäristölainsäädännön hyvä ja tasapuolinen täytäntöönpano on olennaisen tärkeää ja ettei vähempi täytä yleisön odotuksia ja heikentää yhteisön mainetta tehokkaana ympäristön suojelijana;

3.   vastustaa komission aikomusta käsitellä ongelmaa ainoastaan suosituksella, joka ei ole sitova, ja sisällyttämällä erityisiä oikeudellisesti sitovia vaatimuksia alakohtaisiin säädöksiin;

4.   kehottaa komissiota tämän sijasta esittämään ennen vuoden 2009 loppua ehdotusta ympäristötarkastuksia koskevaksi direktiiviksi, jossa selvennetään suosituksessa 2001/331/EY esitettyjä määritelmiä ja perusteita ja laajennetaan sen soveltamisalaa;

5.   pitää välttämättömänä lujittaa Euroopan unionin verkkoa ympäristölainsäädännön voimaansaattamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi (IMPEL) ja kehottaa komissiota selvittämään ennen vuoden 2009 loppua, miten sitä voidaan lujittaa, mukaan lukien mahdollisuus perustaa yhteisön ympäristötarkastusviranomainen;

6.   ehdottaa, että keskitytään enemmän tukemaan ympäristönsuojelua koskevaa tiedotusta ja ympäristökasvatusta, jonka täsmällinen sisältö olisi määritettävä paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla kullakin alueella havaittujen tarpeiden ja ongelmien perusteella;

7.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 118, 27.4.2001, s. 41.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/68

---

Somalia

P6_TA(2008)0569

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 Somaliasta

(2010/C 16 E/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon muun muassa Somalian tilanteesta antamansa päätöslauselmat sekä erityisesti 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Somaliasta (1) ja 19. kesäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman siviilien murhien arkipäiväistymisestä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muun muassa Somalian tilanteesta antamansa päätöslauselmat sekä erityisesti 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Somaliasta (1) ja 19. kesäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman siviilien murhien arkipäiväistymisestä (2),

| — | ottaa huomioon Amnesty Internationalin 1. marraskuuta 2008 julkistaman raportin maailman ihmisoikeustilanteesta (”The State of the World's Human Rights”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amnesty Internationalin 1. marraskuuta 2008 julkistaman raportin maailman ihmisoikeustilanteesta (”The State of the World's Human Rights”),

| — | ottaa huomioon aseellisiin konflikteihin osallistuvien lasten asioita käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan Radhika Coomaraswamyn 8. marraskuuta 2008 antaman lausunnon, jossa hän tuomitsi 13-vuotiaan Aisha Ibrahim Duhulowin kivittämisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aseellisiin konflikteihin osallistuvien lasten asioita käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan Radhika Coomaraswamyn 8. marraskuuta 2008 antaman lausunnon, jossa hän tuomitsi 13-vuotiaan Aisha Ibrahim Duhulowin kivittämisen,

| — | ottaa huomioon useat erilaiset alueelliset ihmisoikeuksia koskevat asiakirjat sekä erityisesti vuonna 1981 hyväksytyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan ja vuonna 2003 hyväksytyn valinnaisen pöytäkirjan naisten oikeuksista Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon useat erilaiset alueelliset ihmisoikeuksia koskevat asiakirjat sekä erityisesti vuonna 1981 hyväksytyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan ja vuonna 2003 hyväksytyn valinnaisen pöytäkirjan naisten oikeuksista Afrikassa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 27. lokakuuta 2008 kivitettiin Somaliassa kuoliaaksi Aisha Ibrahim Duhulow -niminen 13-vuotias tyttö, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 27. lokakuuta 2008 kivitettiin Somaliassa kuoliaaksi Aisha Ibrahim Duhulow -niminen 13-vuotias tyttö,

| B. | ottaa huomioon, että kuoliaaksi kivittämisen toteutti 50 miehen muodostama joukko maan eteläosassa sijaitsevan Kismayon satamakaupungin stadionilla noin tuhannen katsojan todistaessa tapahtumaa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kuoliaaksi kivittämisen toteutti 50 miehen muodostama joukko maan eteläosassa sijaitsevan Kismayon satamakaupungin stadionilla noin tuhannen katsojan todistaessa tapahtumaa,

| C. | ottaa huomioon, että tyttöä syytettiin ja hänet tuomittiin aviorikoksesta islamilaisen lain mukaisesti, mutta tosiasiassa kolme miestä raiskasi hänet, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tyttöä syytettiin ja hänet tuomittiin aviorikoksesta islamilaisen lain mukaisesti, mutta tosiasiassa kolme miestä raiskasi hänet,

| D. | ottaa huomioon, että Kismayota hallussaan pitävät al-Shabab-miliisit pidättivät Aisha Ibrahim Duhulowin ja tuomitsivat hänet kivityskuolemaan eivätkä pidättäneet tai ottaneet kiinni miehiä, joita syytettiin hänen raiskaamisestaan, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Kismayota hallussaan pitävät al-Shabab-miliisit pidättivät Aisha Ibrahim Duhulowin ja tuomitsivat hänet kivityskuolemaan eivätkä pidättäneet tai ottaneet kiinni miehiä, joita syytettiin hänen raiskaamisestaan,

| E. | ottaa huomioon, että miliisin jäsenet avasivat tulen, kun eräät kivitystä henkilöt stadionilla yrittivät pelastaa Aisha Ibrahim Duholowin hengen, ja surmasivat tapahtumaa sivusta seuranneen pojan, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että miliisin jäsenet avasivat tulen, kun eräät kivitystä henkilöt stadionilla yrittivät pelastaa Aisha Ibrahim Duholowin hengen, ja surmasivat tapahtumaa sivusta seuranneen pojan,

| F. | ottaa huomioon, että uskottavien kertomusten mukaan Kismayon ihmisoikeusaktivistit ovat saaneet tappouhkauksia al-Shabab-miliisiltä, joka syyttää heitä väärien tietojen levittämisestä tapauksesta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että uskottavien kertomusten mukaan Kismayon ihmisoikeusaktivistit ovat saaneet tappouhkauksia al-Shabab-miliisiltä, joka syyttää heitä väärien tietojen levittämisestä tapauksesta,

| G. | ottaa huomioon, että Somalian vaikean tilanteen ja eräiden Somalian jälleenvapautusta kannattavaan liittoon kuuluvien ja Somalian laillisen hallituksen kaatamiseen pyrkivien ryhmien (niin kutsutut islamilaiset tuomioistuimet) laajamittaisesti harjoittaman väkivallan vuoksi Somaliassa rikotaan räikeästi ihmisoikeuksia päivittäin, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Somalian vaikean tilanteen ja eräiden Somalian jälleenvapautusta kannattavaan liittoon kuuluvien ja Somalian laillisen hallituksen kaatamiseen pyrkivien ryhmien (niin kutsutut islamilaiset tuomioistuimet) laajamittaisesti harjoittaman väkivallan vuoksi Somaliassa rikotaan räikeästi ihmisoikeuksia päivittäin,

| H. | ottaa huomioon, että näiden ihmisoikeusloukkausten joukkoon kuuluvat myös kahden italialaisen roomalaiskatolisen nunnan sieppaaminen Keniasta ja heidän viemisensä Somaliaan sekä lisääntyneet itsemurhaiskut, joissa on kuollut viime viikkoina vähintään 30 ihmistä maan pohjoisosassa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että näiden ihmisoikeusloukkausten joukkoon kuuluvat myös kahden italialaisen roomalaiskatolisen nunnan sieppaaminen Keniasta ja heidän viemisensä Somaliaan sekä lisääntyneet itsemurhaiskut, joissa on kuollut viime viikkoina vähintään 30 ihmistä maan pohjoisosassa,

| I. | ottaa huomioon, että eräiden maassa toimivien kansainvälisten järjestöjen työntekijät ovat viime aikoina olleet väkivallantekojen ja murhien kohteina ja että aseellisten oppositioryhmien, kuten al-Shabab-miliisin ja ”islamilaisten tuomioistuinten” jäseniä pidetään syyllisinä useimpiin kyseisistä teoista, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että eräiden maassa toimivien kansainvälisten järjestöjen työntekijät ovat viime aikoina olleet väkivallantekojen ja murhien kohteina ja että aseellisten oppositioryhmien, kuten al-Shabab-miliisin ja ”islamilaisten tuomioistuinten” jäseniä pidetään syyllisinä useimpiin kyseisistä teoista,

| J. | ottaa huomioon, että islamilaiset kapinalliset ovat järjestäneet julkisia ruoskimisia pääkaupungissa Mogadishussa ja ovat siten yrittäneet osoittaa valtansa kasvaneen, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että islamilaiset kapinalliset ovat järjestäneet julkisia ruoskimisia pääkaupungissa Mogadishussa ja ovat siten yrittäneet osoittaa valtansa kasvaneen,

| K. | katsoo, että nämä brutaalit tosiasiat osoittavat, mitä menetelmiä kyseiset miliisit käyttävät ja laajemmin, mitä riskejä ihmisoikeuksien kunnioittamisen suhteen liittyy siihen mahdollisuuteen, että ne saavat haltuunsa yhä suuremman osan maasta, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että nämä brutaalit tosiasiat osoittavat, mitä menetelmiä kyseiset miliisit käyttävät ja laajemmin, mitä riskejä ihmisoikeuksien kunnioittamisen suhteen liittyy siihen mahdollisuuteen, että ne saavat haltuunsa yhä suuremman osan maasta,

| L. | ottaa huomioon, että Somalian siirtymäkauden liittovaltiohallitus (TFG) ja Somalian jälleenvapautusta kannattava liitto (ARS) allekirjoittivat 26. lokakuuta 2008 Djiboutissa asiakirjat vihollisuuksien lopettamisesta ja että Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestö (IGAD) esitti Somalian rauhansuunnitelman Nairobissa pidetyssä erityisessä huippukokouksessa 28. ja 29. lokakuuta 2008, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Somalian siirtymäkauden liittovaltiohallitus (TFG) ja Somalian jälleenvapautusta kannattava liitto (ARS) allekirjoittivat 26. lokakuuta 2008 Djiboutissa asiakirjat vihollisuuksien lopettamisesta ja että Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestö (IGAD) esitti Somalian rauhansuunnitelman Nairobissa pidetyssä erityisessä huippukokouksessa 28. ja 29. lokakuuta 2008,

| M. | katsoo olevan olennaisen tärkeää tukea Somalian siirtymäkauden liittovaltiohallitusta ja maan presidenttiä Abdullahi Yusufia; |
| --- | --- |

M.

katsoo olevan olennaisen tärkeää tukea Somalian siirtymäkauden liittovaltiohallitusta ja maan presidenttiä Abdullahi Yusufia;

1.   tuomitsee voimakkaasti Aisha Ibrahim Duhulowin kivittämisen ja teloittamisen ja on kauhistunut 13-vuotiaaseen raiskausuhriin kohdistuneen barbaarisen teon johdosta;

2.   vaatii Somalian hallitusta tuomitsemaan teloituksen ja ryhtymään toimiin kyseisenlaisten raakalaismaisten teloitusten ehkäisemiseksi vastaisuudessa;

3.   kehottaa Somalian hallitusta laatimaan asiakirjoja ja antamaan lausuntoja Aisha Ibrahim Duhulowin kunnian palauttamiseksi postuumisti;

4.   tukee Somalian laillisen hallituksen pyrkimyksiä saada Kismayon satamakaupunki valvontaansa ja vaatii Aisha Ibrahim Duhulowin raiskauksesta syytettyjen miesten tuomista oikeuden eteen asianmukaista oikeudenkäyntiä varten;

5.   kehottaa EU:ta antamaan kaiken tarpeellisen tuen pysyvän demokraattisen hallinnon aikaansaamiseksi Somaliaan sekä tukemaan edelleen Somalian hallitusta sen pyrkiessä ottamaan koko maa haltuunsa ja vakiinnuttamaan oikeusvaltion kansainvälisten ihmisoikeusvelvollisuuksiensa mukaisesti, mikä ehkäisi kyseisenlaiset teloitukset tulevaisuudessa;

6.   kehottaa painokkaasti Afrikan unionin Somalian operaatiota (AMISOM) soveltamaan täysimääräisesti toimivaltuuksiaan siviilien ja etenkin naisten ja lasten suojelemiseksi, ja pyytää valtuuttamaan operaatio seuraamaan ja tutkimaan ihmisoikeusrikkomuksia ja raportoimaan niistä;

7.   kehottaa sekä Somalian että Kenian viranomaisia tekemään kaikkensa ja käynnistämään kaikki mahdolliset poliittiset ja diplomaattiset aloitteet kahden italialaisen roomalaiskatolisen nunnan vapauttamiseksi;

8.   tukee voimakkaasti TFG:n ja ARS:n välistä Djiboutin-sopimusta, jolla pyritään lopettamaan vuosia kestäneet vihollisuudet Somaliassa ja rakentamaan kestävä ratkaisu rauhan palauttamiseksi ja tässä päätöslauselmassa tarkoitettujen väärinkäytösten lopettamiseksi;

9.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioille ja Yhdistyneiden Kansakuntien sekä Afrikan unionin pääsihteereille, IGAD-maiden hallituksille, AMISOMille sekä Somalian hallitukselle.

---

(1)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 479.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0313.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/71

---

Kuolemanrangaistus Nigeriassa

P6_TA(2008)0570

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 kuolemanrangaistuksesta Nigeriassa

(2010/C 16 E/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Nigerian ihmisoikeusloukkauksista aiemmin antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nigerian ihmisoikeusloukkauksista aiemmin antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon kuolemanrangaistuksen käytön keskeyttämisen, jonka Nigerian liittohallitus on määrännyt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuolemanrangaistuksen käytön keskeyttämisen, jonka Nigerian liittohallitus on määrännyt,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 29. lokakuuta 1993, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 29. lokakuuta 1993,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 tehdyn ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, jonka Nigeria on ratifioinut 22. kesäkuuta 1983, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 tehdyn ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, jonka Nigeria on ratifioinut 22. kesäkuuta 1983,

| — | ottaa huomioon vuonna 1990 tehdyn lapsen oikeuksien ja hyvinvoinnin afrikkalaisen peruskirjan, jonka Nigeria on ratifioinut 23. heinäkuuta 2001, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1990 tehdyn lapsen oikeuksien ja hyvinvoinnin afrikkalaisen peruskirjan, jonka Nigeria on ratifioinut 23. heinäkuuta 2001,

| — | ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 28. heinäkuuta 2001, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 28. heinäkuuta 2001,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 13. kesäkuuta 1985, ja sen vuonna 1999 tehdyn valinnaisen pöytäkirjan, jonka Nigeria on ratifioinut 22. marraskuuta 2004, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 13. kesäkuuta 1985, ja sen vuonna 1999 tehdyn valinnaisen pöytäkirjan, jonka Nigeria on ratifioinut 22. marraskuuta 2004,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyn yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 19. huhtikuuta 1991, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyn yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 19. huhtikuuta 1991,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Nigerian vankiloissa on 720 miestä ja 11 naista, jotka on tuomittu kuolemaan, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Nigerian vankiloissa on 720 miestä ja 11 naista, jotka on tuomittu kuolemaan,

| B. | ottaa huomioon, että kuolemanrangaistusta tutkiva Nigerian kansallinen tutkimusryhmä ja presidentin asettama oikeudenkäytön uudistamista käsittelevä komitea ovat todenneet, että melkein kaikki kuolemaan tuomitut vangit ovat köyhiä eikä heillä ole asianajajaa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kuolemanrangaistusta tutkiva Nigerian kansallinen tutkimusryhmä ja presidentin asettama oikeudenkäytön uudistamista käsittelevä komitea ovat todenneet, että melkein kaikki kuolemaan tuomitut vangit ovat köyhiä eikä heillä ole asianajajaa,

| C. | ottaa huomioon, että vaikka kansainvälinen oikeus kieltää lapsirikollisten tuomitsemisen kuolemaan, ainakin 40 kuolemaan tuomittua vankia on ollut väitetyn rikoksensa tekoaikana 13–17-vuotiaita, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vaikka kansainvälinen oikeus kieltää lapsirikollisten tuomitsemisen kuolemaan, ainakin 40 kuolemaan tuomittua vankia on ollut väitetyn rikoksensa tekoaikana 13–17-vuotiaita,

| D. | ottaa huomioon, että islamilaiset sharia-tuomioistuimet ovat toimivaltaisia rikosasioissa 12:ssa Nigerian yhteensä 36 osavaltiosta; ottaa huomioon, että kyseiset tuomioistuimet langettavat edelleen kuolemanrangaistuksia sekä ruoskimis- ja amputointituomioita, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että islamilaiset sharia-tuomioistuimet ovat toimivaltaisia rikosasioissa 12:ssa Nigerian yhteensä 36 osavaltiosta; ottaa huomioon, että kyseiset tuomioistuimet langettavat edelleen kuolemanrangaistuksia sekä ruoskimis- ja amputointituomioita,

| E. | ottaa huomioon, että 47 prosenttia kuolemaan tuomituista vangeista odottaa ratkaisua muutoksenhakuunsa, neljäsosan muutoksenhakumenettely on kestänyt viisi vuotta, kuusi prosenttia vangeista, joiden muutoksenhakumenettely on kesken, on odottanut yli 20 vuotta, ja yksi vanki on viettänyt 24 vuotta kuolemaan tuomittujen osastolla, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 47 prosenttia kuolemaan tuomituista vangeista odottaa ratkaisua muutoksenhakuunsa, neljäsosan muutoksenhakumenettely on kestänyt viisi vuotta, kuusi prosenttia vangeista, joiden muutoksenhakumenettely on kesken, on odottanut yli 20 vuotta, ja yksi vanki on viettänyt 24 vuotta kuolemaan tuomittujen osastolla,

| F. | ottaa huomioon, että Nigerian rikosoikeusjärjestelmää jäytää korruptio, välinpitämättömyys ja merkittävä resurssien puute, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Nigerian rikosoikeusjärjestelmää jäytää korruptio, välinpitämättömyys ja merkittävä resurssien puute,

| G. | ottaa huomioon, että kidutusta tapahtuu päivittäin, vaikka se on kielletty Nigeriassa, ja että lähes 80 prosenttia Nigerian vankiloiden vangeista kertoo, että heitä on hakattu, uhattu aseella tai kidutettu poliisin pidätysselleissä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kidutusta tapahtuu päivittäin, vaikka se on kielletty Nigeriassa, ja että lähes 80 prosenttia Nigerian vankiloiden vangeista kertoo, että heitä on hakattu, uhattu aseella tai kidutettu poliisin pidätysselleissä,

| H. | ottaa huomioon, että poliisit kiristävät monia oikeudenkäyntiä odottavia, kuolemaan tuomittuja vankeja ja vaativat näiltä rahaa vankilasta vapauttamista vastaan, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että poliisit kiristävät monia oikeudenkäyntiä odottavia, kuolemaan tuomittuja vankeja ja vaativat näiltä rahaa vankilasta vapauttamista vastaan,

| I. | I ottaa huomioon, että yli puolelle maan 40 000 vangista ei ole järjestetty oikeudenkäyntiä eikä heitä ole tuomittu, |
| --- | --- |

I.

I ottaa huomioon, että yli puolelle maan 40 000 vangista ei ole järjestetty oikeudenkäyntiä eikä heitä ole tuomittu,

| J. | ottaa huomioon, että vankiloissa esiintyy myös kroonisia mutta ennalta ehkäistävissä olevia viruksia ja sairauksia, kuten HI-virus, malaria, tuberkuloosi, influenssa ja keuhkokuume, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vankiloissa esiintyy myös kroonisia mutta ennalta ehkäistävissä olevia viruksia ja sairauksia, kuten HI-virus, malaria, tuberkuloosi, influenssa ja keuhkokuume,

| K. | ottaa huomioon, että Nigerian viranomaiset ovat yrittäneet käsitellä maan oikeusjärjestelmän puutteita; ottaa huomioon, että kuolemanrangaistusta tutkiva Nigerian kansallinen tutkimusryhmä (2004) ja presidentin asettama oikeudenkäytön uudistamista käsittelevä komitea (2007) ovat ilmaisseet epäilevänsä, auttaako kuolemanrangaistus vähentämään Nigerian rikollisuuden määrää ja laajuutta; ottaa huomioon, että liittohallitus ja osavaltioiden hallitukset eivät kuitenkaan ole ryhtyneet toimenpiteisiin puuttuakseen näiden kahden tutkimusryhmän esille tuomiin kiireellisiin ongelmiin, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Nigerian viranomaiset ovat yrittäneet käsitellä maan oikeusjärjestelmän puutteita; ottaa huomioon, että kuolemanrangaistusta tutkiva Nigerian kansallinen tutkimusryhmä (2004) ja presidentin asettama oikeudenkäytön uudistamista käsittelevä komitea (2007) ovat ilmaisseet epäilevänsä, auttaako kuolemanrangaistus vähentämään Nigerian rikollisuuden määrää ja laajuutta; ottaa huomioon, että liittohallitus ja osavaltioiden hallitukset eivät kuitenkaan ole ryhtyneet toimenpiteisiin puuttuakseen näiden kahden tutkimusryhmän esille tuomiin kiireellisiin ongelmiin,

| L. | ottaa huomioon, että Nigeria ei ole vuodesta 2002 lähtien ilmoittanut virallisesti yhdestäkään teloituksesta, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Nigeria ei ole vuodesta 2002 lähtien ilmoittanut virallisesti yhdestäkään teloituksesta,

| M. | ottaa huomioon, että Afrikan unionin 53 jäsenvaltiosta ainoastaan 7 valtion tiedetään panneen kuolemanrangaistuksia täytäntöön vuonna 2007, kun taas 13 Afrikan maata on lainsäädännössään lakkauttanut kuolemanrangaistuksen ja 22 muuta maata on lakkauttanut kuolemanrangaistuksen käytännössä, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Afrikan unionin 53 jäsenvaltiosta ainoastaan 7 valtion tiedetään panneen kuolemanrangaistuksia täytäntöön vuonna 2007, kun taas 13 Afrikan maata on lainsäädännössään lakkauttanut kuolemanrangaistuksen ja 22 muuta maata on lakkauttanut kuolemanrangaistuksen käytännössä,

| N. | ottaa huomioon, että vuonna 1977 ainoastaan 16 maata oli lakkauttanut kuolemanrangaistuksen kaikkien rikosten osalta; ottaa huomioon, että tällä hetkellä 137 valtiota YK:n 192 jäsenvaltiosta on lakkauttanut kuolemanrangaistuksen lainsäädännössään tai käytännössä, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vuonna 1977 ainoastaan 16 maata oli lakkauttanut kuolemanrangaistuksen kaikkien rikosten osalta; ottaa huomioon, että tällä hetkellä 137 valtiota YK:n 192 jäsenvaltiosta on lakkauttanut kuolemanrangaistuksen lainsäädännössään tai käytännössä,

1.   kehottaa Nigerian liittohallitusta ja osavaltioiden hallituksia lakkauttamaan kuolemanrangaistuksen;

2.   kehottaa Nigerian liittohallitusta ja osavaltioiden hallituksia kuolemanrangaistuksen lakkauttamista odotettaessa määräämään kaikkien kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon keskeytettäväksi välittömästi YK:n yleiskokouksen 26. helmikuuta 2008 antaman päätöslauselman 62/149 mukaisesti ja muuttamaan kaikki kuolemanrangaistukset viipymättä vankeudeksi;

3.   kehottaa Nigerian liittohallitusta ja osavaltioiden hallituksia luomaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan rikollisuuteen ja selittämään, miten rikollisuustilanteeseen puututaan;

4.   vaatii Nigerian liittohallitusta ja osavaltioiden hallituksia poistamaan niin liittovaltion kuin osavaltioidenkin lainsäädännöstä kaikki sellaiset säännökset, joissa säädetään kuolemanrangaistus henkilöille, jotka ovat väitetyn rikoksen tekoaikana olleet alle 18-vuotiaita;

5.   kehottaa Nigerian liittohallitusta ja osavaltioiden hallituksia varmistamaan, että käsiteltäessä rikoksia, joista saattaa seurata kuolemanrangaistus, noudatetaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin tiukkoja, kansainvälisesti tunnustettuja ja perustuslaillisia normeja erityisesti kysymyksissä, jotka liittyvät köyhien vankien puutteelliseen oikeusapuun, väkivallalla, pakottamalla tai kiduttamalla saatuihin tunnustuksiin tai todistajankertomuksiin, oikeudenkäynnin ja muutoksenhakumenettelyn epätavallisen pitkään kestoon taikka alaikäisten tuomitsemiseen;

6.   kehottaa Nigerian liittohallitusta ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuonna 1989 tehdyn toisen valinnaisen pöytäkirjan ja kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen vuonna 2002 tehdyn valinnaisen pöytäkirjan;

7.   vaatii Nigerian osavaltioiden hallituksia poistamaan kaikki pakollista kuolemanrangaistusta koskevat säännökset;

8.   kehottaa Nigerian liittohallitusta ja osavaltioiden hallituksia toteuttamaan kuolemanrangaistusta tutkivan Nigerian kansallisen tutkimusryhmän (2004) ja presidentin asettaman oikeudenkäytön uudistamista käsittelevän komitean (2007) antamat suositukset ja erityisesti keskeyttämään kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon ja muuttamaan kaikki kuolemanrangaistukset vankeudeksi;

9.   kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan Nigerian viranomaisille teknistä apua sellaisen lainsäädännön tarkistamiseksi, jossa säädetään kuolemanrangaistuksesta, kuolemanrangaistuksen lakkauttamiseksi sekä Nigerian poliisiin kohdistuvien tutkintamenettelyjen parantamiseksi;

10.   pyytää tukemaan Afrikan ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia käsittelevän komitean kuolemanrangaistusta käsittelevän työryhmän toimintaa laatimalla luonnoksen Afrikan peruskirjan pöytäkirjaksi, jolla kielletään kuolemanrangaistus ja tehdään sen palauttaminen mahdottomaksi;

11.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisölle (ECOWAS), Nigerian liittohallitukselle ja parlamentille, Afrikan unionille ja yleisafrikkalaiselle parlamentille.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/73

---

al-Kurdin perheen tapaus

P6_TA(2008)0571

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 al-Kurdin perheen tapauksesta

(2010/C 16 E/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Lähi-idästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Lähi-idästä,

| — | ottaa huomioon Israeliin ja palestiinalaisalueille (30. toukokuuta-2. kesäkuuta 2008) lähetetyn tilapäisen valtuuskunnan raportin ja sen johtopäätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Israeliin ja palestiinalaisalueille (30. toukokuuta-2. kesäkuuta 2008) lähetetyn tilapäisen valtuuskunnan raportin ja sen johtopäätökset,

| — | ottaa huomioon neljännen Geneven sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännen Geneven sopimuksen,

| — | ottaa huomioon asiaa koskevat Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaa koskevat Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Israelin välisen assosiaatiosopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Israelin välisen assosiaatiosopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon puheenjohtajavaltion 10. marraskuuta 2008 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman talojen tuhoamisesta Itä-Jerusalemissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajavaltion 10. marraskuuta 2008 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman talojen tuhoamisesta Itä-Jerusalemissa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että sunnuntaiyönä 9. marraskuuta 2008 Israelin poliisin ja armeijan joukkojen jäsenet häätivät al-Kurdin perheen kodistaan Sheikh Jarrahin korttelissa Itä-Jerusalemissa, jossa he olivat asuneet yli 50 vuotta; ottaa huomioon, että välittömästi tämän jälkeen he sallivat uudisasukkaiden asettua perheen taloon ja eristivät alueen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sunnuntaiyönä 9. marraskuuta 2008 Israelin poliisin ja armeijan joukkojen jäsenet häätivät al-Kurdin perheen kodistaan Sheikh Jarrahin korttelissa Itä-Jerusalemissa, jossa he olivat asuneet yli 50 vuotta; ottaa huomioon, että välittömästi tämän jälkeen he sallivat uudisasukkaiden asettua perheen taloon ja eristivät alueen;

| B. | ottaa huomioon, että tämä häätö toteutettiin Israelin korkeimman oikeuden 16. heinäkuuta 2008 antaman määräyksen perusteella, joka oli seurausta pitkistä ja ristiriitaisista kiistanalaista omistusoikeutta koskevista oikeuskäsittelyistä Israelin tuomioistuimissa ja viranomaisissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tämä häätö toteutettiin Israelin korkeimman oikeuden 16. heinäkuuta 2008 antaman määräyksen perusteella, joka oli seurausta pitkistä ja ristiriitaisista kiistanalaista omistusoikeutta koskevista oikeuskäsittelyistä Israelin tuomioistuimissa ja viranomaisissa;

| C. | ottaa huomioon, että YK:n Palestiinan pakolaisten avustus- ja työelin (UNRWA) julisti, että se jatkaa edelleen perheen tukemista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että YK:n Palestiinan pakolaisten avustus- ja työelin (UNRWA) julisti, että se jatkaa edelleen perheen tukemista;

| D. | korostaa, että häätö tapahtui kansainvälisestä vastustuksesta huolimatta; ottaa huomioon, että Yhdysvallat on ottanut asian esiin Israelin viranomaisten kanssa; ottaa huomioon, että päätös voi tasoittaa tien 26 muun talon valtaukselle Sheikh Jarrahin korttelissa Itä-Jerusalemissa, jolloin häädön kohteeksi joutuu 26 muuta perhettä; ottaa huomioon asian poliittiset sivuvaikutukset Itä-Jerusalemin tulevaa asemaa ajatellen; |
| --- | --- |

D.

korostaa, että häätö tapahtui kansainvälisestä vastustuksesta huolimatta; ottaa huomioon, että Yhdysvallat on ottanut asian esiin Israelin viranomaisten kanssa; ottaa huomioon, että päätös voi tasoittaa tien 26 muun talon valtaukselle Sheikh Jarrahin korttelissa Itä-Jerusalemissa, jolloin häädön kohteeksi joutuu 26 muuta perhettä; ottaa huomioon asian poliittiset sivuvaikutukset Itä-Jerusalemin tulevaa asemaa ajatellen;

| E. | kiinnittää huomion asiaa koskeviin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin ja siihen, että kansainvälinen yhteisö ei ole tunnustanut Israelin suvereniteettia Itä-Jerusalemissa; |
| --- | --- |

E.

kiinnittää huomion asiaa koskeviin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin ja siihen, että kansainvälinen yhteisö ei ole tunnustanut Israelin suvereniteettia Itä-Jerusalemissa;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin valtuuskunta vieraili Sheikh Jarrahin korttelissa, ja sillä oli tilaisuus tavata al-Kurdin perhe 3. marraskuuta 2008; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin valtuuskunta vieraili Sheikh Jarrahin korttelissa, ja sillä oli tilaisuus tavata al-Kurdin perhe 3. marraskuuta 2008;

1.   ilmaisee syvän huolestuneisuutensa al-Kurdin perheen häädöstä, Israelin viranomaisten useilla Itä-Jerusalemin alueilla äskettäin tuhoamista palestiinalaisperheiden taloista sekä tällaisten toimien mahdollisista vakavista seurauksista;

2.   huomauttaa, että nämä toimet, jotka vaikuttavat vakavasti kyseisten kortteleiden asukkaiden elämään, ovat kansainvälisen oikeuden vastaisia, ja kehottaa Israelin viranomaisia lopettamaan ne mahdollisimman pian;

3.   toteaa, että vaikka onkin kunnioitettava Israelin oikeuslaitoksen riippumattomuutta Israelin valtion kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisäpuolella, kansainvälisen oikeuden mukaan Itä-Jerusalem ei kuulu Israelin tuomioistuinten tuomivaltaan;

4.   kehottaa neuvostoa, komissiota ja kansainvälistä yhteisöä, Lähi-idän kvartetti mukaan luettuna, ryhtymään kaikkiin mahdollisiin ponnisteluihin Palestiinan asukkaiden suojelemiseksi Sheikh Jarrahissa ja muilla Itä-Jerusalemin alueilla, ja kehottaa kvartettia toimimaan aktiivisemmin tämänsuuntaisesti;

5.   toistaa Israelin viranomaisille antamansa kehotuksen, jonka mukaan niiden on välittömästi lopetettava siirtokuntien laajentaminen sekä suojamuurin rakentaminen vuoden 1967 rajojen ulkopuolelle, sillä ne ovat kansainvälisen oikeuden vastaisia ja heikentävät rauhanpyrkimyksiä;

6.   toteaa, että tällaiset toimet voivat vain haitata mahdollisuuksia saavuttaa rauhansopimus palestiinalaisten ja israelilaisten välillä; kehottaa Israelia pidättymään kaikista yksipuolisista toimista, joilla pyritään vaikuttamaan pysyvää asemaa koskevien neuvottelujen tuloksiin, erityisesti Jerusalemin osalta;

7.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Lähi-idän kvartetin erityisedustajalle, Israelin hallitukselle ja knessetille, palestiinalaishallinnon presidentille ja Palestiinan lakia säätävälle neuvostolle.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN JA LAITOSTEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 18. marraskuuta 2008

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/76

---

Frank Vanhecken parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

P6_TA(2008)0537

Euroopan parlamentin päätös 18. marraskuuta 2008 Frank Vanhecken parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2008/2092(IMM))

(2010/C 16 E/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Belgian kuningaskunnan oikeusministeriön Dendermonden yleisen syyttäjän pyynnöstä välittämän pyynnön Frank Vanhecken parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, josta ilmoitettiin täysistunnossa 10. huhtikuuta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Belgian kuningaskunnan oikeusministeriön Dendermonden yleisen syyttäjän pyynnöstä välittämän pyynnön Frank Vanhecken parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, josta ilmoitettiin täysistunnossa 10. huhtikuuta 2008,

| — | kuultuaan Frank Vanheckea työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

kuultuaan Frank Vanheckea työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 10 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 10 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Belgian perustuslain 58 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Belgian perustuslain 58 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0421/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0421/2008),

1.   päättää pidättää Frank Vanhecken parlamentaarisen koskemattomuuden;

2.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Belgian kuningaskunnan asiasta vastaaville viranomaisille.

---

(1)  Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, Kok. 1964, s. 383, Kok. Ep. I, s. 203, ja asia 149/85, Wybot v. Faure ym., Kok. 1986, s. 2391, Kok. Ep. VIII, s. 729.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/77

---

Massimo D'Aleman parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

P6_TA(2008)0538

Euroopan parlamentin päätös 18. marraskuuta 2008 Massimo D'Aleman parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2008/2298(IMM))

(2010/C 16 E/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Milanon syyttäjänviraston välittämän 30. toukokuuta 2008 päivätyn pyynnön Massimo D'Aleman parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, josta ilmoitettiin täysistunnossa 16. kesäkuuta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Milanon syyttäjänviraston välittämän 30. toukokuuta 2008 päivätyn pyynnön Massimo D'Aleman parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, josta ilmoitettiin täysistunnossa 16. kesäkuuta 2008,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 10 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 10 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 6 ja 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 ja 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0422/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0422/2008),

1.   päättää olla sallimatta kyseessä olevien salakuunneltujen puhelinkeskustelujen käyttöä ja säilyttää Massimo D'Aleman parlamentaarisen koskemattomuuden;

2.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Italian tasavallan toimivaltaisille viranomaisille.

---

(1)  Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, Kok. 1964, s. 383, Kok. Ep. I, s. 203, ja asia 149/85, Wybot v. Faure ym., Kok. 1986, s. 2391, Kok. Ep. VIII, s. 729.

---

III Valmistavat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 18. marraskuuta 2008

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/78

---

EY:n ja Kazakstanin kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekeminen Bulgarian ja Romanian EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi *

P6_TA(2008)0528

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston ja komission päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kazakstanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (KOM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS))

(2010/C 16 E/21)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston ja komission päätökseksi (KOM(2007)0105), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston ja komission päätökseksi (KOM(2007)0105),

| — | ottaa huomioon Kazakstanin tasavallan kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kazakstanin tasavallan kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 44 artiklan 2 kohdan, 47 artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen, 55 artiklan, 57 artiklan 2 kohdan, 71 artiklan, 80 artiklan 2 kohdan, 93 artiklan, 94 artiklan, 133 artiklan, 181 a artiklan ja 300 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 44 artiklan 2 kohdan, 47 artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen, 55 artiklan, 57 artiklan 2 kohdan, 71 artiklan, 80 artiklan 2 kohdan, 93 artiklan, 94 artiklan, 133 artiklan, 181 a artiklan ja 300 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 101 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 101 artiklan,

| — | ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0328/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0328/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, 83 artiklan 7 kohdan ja 43 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, 83 artiklan 7 kohdan ja 43 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A6-0416/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A6-0416/2008);

1.   hyväksyy pöytäkirjan tekemisen;

2.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/79

---

Yhteisyrityksen perustaminen uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi *

P6_TA(2008)0529

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisesta (KOM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS))

(2010/C 16 E/22)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0483), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0483),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 171 ja 172 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0305/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 171 ja 172 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0305/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan ja 43 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan ja 43 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A6-0439/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A6-0439/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen;

2.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

3.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

4.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/79

---

Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen lakisääteiset merkinnät (kodifioitu toisinto) *** I

P6_TA(2008)0530

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen lakisääteisistä merkinnöistä (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD))

(2010/C 16 E/23)

(Yhteispäätösmenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0318), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0318),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0205/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0205/2008),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0382/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0382/2008),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

2.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/80

---

Yhdenmiehen rajavastuuyhtiöt (kodifioitu toisinto) *** I

P6_TA(2008)0531

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD))

(2010/C 16 E/24)

(Kuulemismenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0344), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0344),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 44 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0217/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 44 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0217/2008),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0383/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0383/2008),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

2.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/81

---

Pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden kuljettajan istuin (kodifioitu toisinto) *** I

P6_TA(2008)0532

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden kuljettajan istuimesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD))

(2010/C 16 E/25)

(Kuulemismenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0351), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0351),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0243/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0243/2008),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0384/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0384/2008),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

2.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/82

---

Takuurahaston perustaminen ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (kodifioitu toisinto) *

P6_TA(2008)0533

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (kodifioitu toisinto) (KOM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS))

(2010/C 16 E/26)

(Kuulemismenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0365), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0365),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0273/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0273/2008),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0387/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0387/2008),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

2.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/82

---

Tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa siviili- ja kauppaoikeuden alalla koskeva yleissopimus ***

P6_TA(2008)0534

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa siviili- ja kauppaoikeuden alalla koskevan yleissopimuksen tekemisestä (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC))

(2010/C 16 E/27)

(Hyväksyntämenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (9196/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (9196/2008),

| — | ottaa huomioon neuvoston EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 61 artiklan c alakohdan mukaisesti esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta (C6-0215/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 61 artiklan c alakohdan mukaisesti esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta (C6-0215/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 75 artiklan ja 83 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 artiklan ja 83 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen (A6-0428/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen (A6-0428/2008);

1.   antaa puoltavan lausunnon yleissopimuksen tekemisestä;

2.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/83

---

Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä yhteisössä *** I

P6_TA(2008)0535

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta komissiolle siirretyn toimivallan osalta (KOM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD))

(2010/C 16 E/28)

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0776), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0776),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 285 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0452/2007), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 285 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0452/2007),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0376/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0376/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen;

2.   pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

3.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/84

---

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto

P6_TA(2008)0536

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI))

(2010/C 16 E/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2),

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0430/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0430/2008),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädännölliset ja talousarviota koskevat välineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädännölliset ja talousarviota koskevat välineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille,

| B. | katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista, ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17. heinäkuuta 2008 pidetyissä neuvotteluissa hyväksytyn yhteisen lausuman mukaisesti, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista, ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17. heinäkuuta 2008 pidetyissä neuvotteluissa hyväksytyn yhteisen lausuman mukaisesti,

| C. | ottaa huomioon, että Italia on pyytänyt tukea neljässä asiassa, jotka koskevat irtisanomisia tekstiiliteollisuudessa (Sardinia, Piemonte, Lombardia ja Toscana) (3); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Italia on pyytänyt tukea neljässä asiassa, jotka koskevat irtisanomisia tekstiiliteollisuudessa (Sardinia, Piemonte, Lombardia ja Toscana) (3);

1.   kehottaa asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin rahaston varojen käyttöönoton nopeuttamiseksi edellä mainitun yhteisen lausuman mukaisesti, jonka hyväksymisellä Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio vahvistavat olevan tärkeää varmistaa, että menettely päätöksen tekemiseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta tapahtuu nopeasti 17. toukokuuta 2006 tehty toimielinten välinen sopimus asiamukaisesti huomioon ottaen;

2.   hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

3.   kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

4.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGR/2007/005 IT/Sardinia, EGR/2007/006 IT/Piemonte, EGR/2007/007 IT/Lombardia ja EGR/2008/001 IT/Toscana.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS EUROOPAN GLOBALISAATIORAHASTON VAROJEN KÄYTTÖÖNOTOSTA TALOUSARVIOTA KOSKEVASTA KURINALAISUUDESTA JA MOITTEETTOMASTA VARAINHOIDOSTA 17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 2006 TEHDYN EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION VÄLISEN TOIMIELINTEN SOPIMUKSEN 28 KOHDAN MUKAISESTI

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ”rahasto”, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi irtisanotuille työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakennemuutosten seurauksista, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ”rahasto”, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi irtisanotuille työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakennemuutosten seurauksista, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

| (2) | Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(2)

Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

| (3) | Italia on tehnyt neljä hakemusta rahaston varojen käyttöön ottamiseksi asioissa, joissa on kyse irtisanomisista tekstiiliteollisuudessa: 9. elokuuta 2007 Sardinia, 10. elokuuta 2007 Piemonte, 17. elokuuta 2007 Lombardia ja 12. helmikuuta 2008 Toscana. Hakemukset ovat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

(3)

Italia on tehnyt neljä hakemusta rahaston varojen käyttöön ottamiseksi asioissa, joissa on kyse irtisanomisista tekstiiliteollisuudessa: 9. elokuuta 2007 Sardinia, 10. elokuuta 2007 Piemonte, 17. elokuuta 2007 Lombardia ja 12. helmikuuta 2008 Toscana. Hakemukset ovat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukaisia.

| (4) | Tämän vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja hakemusten mukaisesti; |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja hakemusten mukaisesti;

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön 35 158 075 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2008 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Strasbourgissa ... marraskuuta 2008.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/86

---

Valmisteveroa koskeva yleinen järjestelmä *

P6_TA(2008)0541

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi valmisteveroa koskevasta yleisestä järjestelmästä (KOM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS))

(2010/C 16 E/30)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0078), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0078),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0099/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A6-0417/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A6-0417/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

3.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

4.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

5.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1


  Ehdotus direktiiviksi


  Johdanto-osan 2 a kappale (uusi) |
| | (2 a) | Sisämarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi olisi toteutettava lisäponnisteluja, jotta saavutetaan valmisteveron asteittainen yhdenmukaistaminen Euroopan unionissa samalla, kun otetaan huomioon tietyt seikat kuten kansanterveys, ympäristönsuojelu ja talousarvionäkökohdat. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

(2 a)

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| (4) | Valmisteveron alaisista tavaroista voidaan erityistarkoituksissa kantaa myös muita välillisiä veroja. Tällaisessa tapauksessa ja jottei vaaranneta välillisiä veroja koskevien yhteisön sääntöjen hyödyllistä vaikutusta, jäsenvaltioiden olisi kuitenkin noudatettava kyseisten sääntöjen tiettyjä keskeisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(4)

Valmisteveron alaisista tavaroista voidaan erityistarkoituksissa kantaa myös muita välillisiä veroja. Tällaisessa tapauksessa ja jottei vaaranneta välillisiä veroja koskevien yhteisön sääntöjen hyödyllistä vaikutusta, jäsenvaltioiden olisi kuitenkin noudatettava kyseisten sääntöjen tiettyjä keskeisiä vaatimuksia.

| (4) | Valmisteveron alaisista tavaroista voidaan erityistarkoituksissa kantaa myös muita välillisiä veroja. Tällaisessa tapauksessa ja jottei vaaranneta välillisiä veroja koskevien yhteisön sääntöjen hyödyllistä vaikutusta, jäsenvaltioiden olisi kuitenkin noudatettava kyseisten sääntöjen tiettyjä keskeisiä vaatimuksia,
  nimittäin niitä, jotka koskevat veron perustetta, sen laskentaa sekä verovaateen täytäntöönpanokelpoisuutta ja valvontaa
  . |
| --- | --- |

(4)

Valmisteveron alaisista tavaroista voidaan erityistarkoituksissa kantaa myös muita välillisiä veroja. Tällaisessa tapauksessa ja jottei vaaranneta välillisiä veroja koskevien yhteisön sääntöjen hyödyllistä vaikutusta, jäsenvaltioiden olisi kuitenkin noudatettava kyseisten sääntöjen tiettyjä keskeisiä vaatimuksia,
  nimittäin niitä, jotka koskevat veron perustetta, sen laskentaa sekä verovaateen täytäntöönpanokelpoisuutta ja valvontaa
  .

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| (4 a) | Jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä täytäntöön pannessaan otettava huomioon tarve varmistaa ihmisten terveyden suojelun korkea taso. |
| --- | --- |

(4 a)

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 kappale

| (9) | Koska valmistevero on tiettyjen tavaroiden kulutuksesta kannettava vero, sitä ei saisi kantaa sellaisista valmisteveron alaisista tavaroista, jotka ovat tuhoutuneet tai lopullisesti menetetty riippumatta siitä, missä olosuhteissa tuhoutuminen tai menettäminen on tapahtunut. |
| --- | --- |

(9)

Koska valmistevero on tiettyjen tavaroiden kulutuksesta kannettava vero, sitä ei saisi kantaa sellaisista valmisteveron alaisista tavaroista, jotka ovat tuhoutuneet tai lopullisesti menetetty riippumatta siitä, missä olosuhteissa tuhoutuminen tai menettäminen on tapahtunut.

| (9) | Koska valmistevero on tiettyjen tavaroiden kulutuksesta kannettava vero, sitä ei saisi kantaa sellaisista valmisteveron alaisista tavaroista, jotka ovat
  kiistattomasti
  tuhoutuneet tai lopullisesti menetetty riippumatta siitä, missä olosuhteissa tuhoutuminen tai menettäminen on tapahtunut. |
| --- | --- |

(9)

Koska valmistevero on tiettyjen tavaroiden kulutuksesta kannettava vero, sitä ei saisi kantaa sellaisista valmisteveron alaisista tavaroista, jotka ovat
  kiistattomasti
  tuhoutuneet tai lopullisesti menetetty riippumatta siitä, missä olosuhteissa tuhoutuminen tai menettäminen on tapahtunut.

Tarkistus 57

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 kappale

| (14) | Olisi määriteltävä selkeästi tilanteet, joissa sallitaan veroton myynti
  yhteisön alueelta poistuville matkustajille. |
| --- | --- |

(14)

Olisi määriteltävä selkeästi tilanteet, joissa sallitaan veroton myynti
  yhteisön alueelta poistuville matkustajille.

| (14) | Verottoman myynnin
  yhteisön alueelta
  maateitse
  poistuville matkustajille
  olisi pysyttävä sallittuna, jos yhteisön rajoilla sijaitsevat verovapaat myymälät voivat taata jäsenvaltioille, että ne noudattavat kaikkia niitä vaatimuksia, joilla estetään kaikenlaiset veropetokset, veron kiertäminen tai muut väärinkäytökset
  . |
| --- | --- |

(14)

Verottoman myynnin
  yhteisön alueelta
  maateitse
  poistuville matkustajille
  olisi pysyttävä sallittuna, jos yhteisön rajoilla sijaitsevat verovapaat myymälät voivat taata jäsenvaltioille, että ne noudattavat kaikkia niitä vaatimuksia, joilla estetään kaikenlaiset veropetokset, veron kiertäminen tai muut väärinkäytökset
  .

Tarkistus 58

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| (14 a) | Kolmannelle alueelle tai kolmanteen maahan lentäen tai meritse matkustava matkustaja, jolla on hallussaan kuljetusasiakirja, jossa mainitaan lopullisena määräpaikkana kolmannella alueella tai kolmannessa maassa sijaitseva lentoasema tai satama, olisi vapautettava valmisteveron maksamisesta, kun kyseessä ovat verovapaiden myymälöiden luovuttamat valmisteveron alaiset tavarat. |
| --- | --- |

(14 a)

Tarkistus 59

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 19 a kappale (uusi)

| (19 a) | Valmisteveron alaisten tavaroiden siirtoa väliaikaisesti valmisteverottomina koskevilla säännöillä olisi mahdollistettava tietyin edellytyksin, että kokonaisvakuus annetaan summalle, josta valmistevero on vähennetty, tai että vakuutta ei anneta. |
| --- | --- |

(19 a)

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| (21 a) | Tietokoneistetun järjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi otettava kansallisissa sovelluksissaan käyttöön yhdenmukainen tietoaineisto ja -rakenne, jotta talouden toimijoille tarjotaan luotettava liittymä. |
| --- | --- |

(21 a)

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 24 kappale

| (24) | On tarpeen määritellä menettelyt, joita noudatetaan tilanteissa, joissa tietokoneistettu järjestelmä ei ole käytettävissä. |
| --- | --- |

(24)

On tarpeen määritellä menettelyt, joita noudatetaan tilanteissa, joissa tietokoneistettu järjestelmä ei ole käytettävissä.

| (24) | On tarpeen määritellä menettelyt, joita noudatetaan tilanteissa, joissa tietokoneistettu järjestelmä ei ole käytettävissä
  syistä, jotka eivät johdu valmisteveron alaisten tavaroiden siirrossa osallisina olevista toimijoista tai ovat heistä riippumattomia
  . |
| --- | --- |

(24)

On tarpeen määritellä menettelyt, joita noudatetaan tilanteissa, joissa tietokoneistettu järjestelmä ei ole käytettävissä
  syistä, jotka eivät johdu valmisteveron alaisten tavaroiden siirrossa osallisina olevista toimijoista tai ovat heistä riippumattomia
  .

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 a kappale (uusi)

| (28 a) | Yksityishenkilöiden henkilökohtaiseen käyttöönsä hankkimien ja itse kuljettamiensa valmisteveron alaisten tuotteiden määrä on vahvistettava erikseen. |
| --- | --- |

(28 a)

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 36 kappale

| (36) | Jotta jäsenvaltioilla olisi aikaa mukautua tavaroiden väliaikaisesti valmisteverottomien siirtojen sähköisen valvontajärjestelmän käyttöönottoon, niillä pitäisi olla mahdollisuus hyödyntää siirtymäkautta, jonka aikana tällaiset siirrot voivat jatkua direktiivissä 92/12/ETY säädettyjä muodollisuuksia noudattaen. |
| --- | --- |

(36)

Jotta jäsenvaltioilla olisi aikaa mukautua tavaroiden väliaikaisesti valmisteverottomien siirtojen sähköisen valvontajärjestelmän käyttöönottoon, niillä pitäisi olla mahdollisuus hyödyntää siirtymäkautta, jonka aikana tällaiset siirrot voivat jatkua direktiivissä 92/12/ETY säädettyjä muodollisuuksia noudattaen.

| (36) | Jotta jäsenvaltioilla olisi aikaa mukautua tavaroiden väliaikaisesti valmisteverottomien siirtojen sähköisen valvontajärjestelmän käyttöönottoon, niillä pitäisi olla mahdollisuus hyödyntää siirtymäkautta, jonka aikana tällaiset siirrot voivat jatkua direktiivissä 92/12/ETY säädettyjä muodollisuuksia noudattaen.
  Tämän siirtymäkauden kesto olisi määritettävä ottaen huomioon todelliset mahdollisuudet tietokoneistetun järjestelmän käyttöönottoon kussakin jäsenvaltiossa
  . |
| --- | --- |

(36)

Jotta jäsenvaltioilla olisi aikaa mukautua tavaroiden väliaikaisesti valmisteverottomien siirtojen sähköisen valvontajärjestelmän käyttöönottoon, niillä pitäisi olla mahdollisuus hyödyntää siirtymäkautta, jonka aikana tällaiset siirrot voivat jatkua direktiivissä 92/12/ETY säädettyjä muodollisuuksia noudattaen.
  Tämän siirtymäkauden kesto olisi määritettävä ottaen huomioon todelliset mahdollisuudet tietokoneistetun järjestelmän käyttöönottoon kussakin jäsenvaltiossa
  .

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla — 4 a kohta (uusi)

| 4 a) | ”valmisteveron alaisten tavaroiden tuonnilla” valmisteveron alaisten tuotteiden saapumista yhteisön alueelle, paitsi jos tavaroihin sovelletaan niiden yhteisön alueelle saapumisen yhteydessä tullisuspensiomenettelyä tai -järjestelmää, tai niiden luovuttamista tullisuspensiomenettelystä tai -järjestelmästä; |
| --- | --- |

4 a)

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla — 4 b kohta (uusi)

| 4 b) | ”rekisteröidyllä vastaanottajalla” sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolle määräjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaminsa edellytyksin myöntäneet luvan vastaanottaa toisesta jäsenvaltiosta lähetettyjä väliaikaisesti valmisteverottomina siirtyviä valmisteveron alaisia tavaroita; |
| --- | --- |

4 b)

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla — 4 c kohta (uusi)

| 4 c) | ”rekisteröidyllä lähettäjällä” sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolle määräjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaminsa edellytyksin myöntäneet luvan lähettää väliaikaisesti valmisteverottomina siirtyviä valmisteveron alaisia tavaroita yhteisön tullikoodeksista (uudistettu tullikoodeksi) 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 450/2008 (1) mukaisesti; |
| --- | --- |

4 c)

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla — 4 d kohta (uusi)

| 4 d) | ”valtuutetulla varastonpitäjällä” sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolle jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat myöntäneet luvan tuottaa, valmistaa, vastaanottaa tai lähettää tavanomaisessa toiminnassaan väliaikaisesti valmisteverottomina siirtyviä valmisteveron alaisia tavaroita; |
| --- | --- |

4 d)

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla — 4 e kohta (uusi)

| 4 e) | ”verottomalla varastolla” paikkaa, jossa valtuutettu varastonpitäjä tuottaa, säilyttää, vastaanottaa tai lähettää väliaikaisesti valmisteverottomia valmisteveron alaisia tavaroita tavanomaisessa toiminnassaan tietyin edellytyksin, jotka verottoman varaston sijaintijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset vahvistavat; |
| --- | --- |

4 e)

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla — 4 f kohta (uusi)

| 4 f) | ”tuontipaikalla” paikkaa, jossa tavarat ovat silloin, kun ne luovutetaan vapaaseen liikkeeseen asetuksen (EY) N:o 450/2008 mukaisesti. |
| --- | --- |

4 f)

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

7 artikla — 2 kohta — 1 alakohta — c alakohta

| c) | valmisteveron alaisten tavaroiden tuontia. |
| --- | --- |

c)

valmisteveron alaisten tavaroiden tuontia.

| c) | valmisteveron alaisten tavaroiden tuontia,
  sääntöjenvastainen tuonti mukaan lukien, paitsi jos valmisteveron alaiset tavarat asetetaan välittömästi väliaikaisen verottomuuden järjestelmään
  . |
| --- | --- |

c)

valmisteveron alaisten tavaroiden tuontia,
  sääntöjenvastainen tuonti mukaan lukien, paitsi jos valmisteveron alaiset tavarat asetetaan välittömästi väliaikaisen verottomuuden järjestelmään
  .

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

7 artikla — 4 kohta

| 4. | Valmisteveron alaisten tavaroiden täydellistä tuhoutumista tai lopullista menettämistä, mukaan lukien kyseisten tavaroiden luonteesta johtuvat menetykset, ei pidetä kulutukseen luovutuksena. |
| --- | --- |

4.

| 4. | Kyseisten tavaroiden täydellinen tuhoutuminen tai lopullinen menettäminen on näytettävä toteen toimivaltaisia viranomaisia tyydyttävällä tavalla jäsenvaltiossa, jossa tavarat tuhoutuivat täydellisesti tai ne menetettiin lopullisesti. |
| --- | --- |

4.

Kyseisten tavaroiden tuhoutuminen tai menettäminen on näytettävä toteen toimivaltaisia viranomaisia tyydyttävällä tavalla.

Jos väliaikaisesti verottomissa siirroissa ei voida määritellä, missä täydellinen tuhoutuminen tai lopullinen menettäminen tapahtui, sen katsotaan tapahtuneen havaitsemisjäsenvaltiossa.

Ensimmäisessä alakohdassa tavaroiden lopullisella menettämisellä tarkoitetaan sitä, ettei kukaan voi enää käyttää niitä.

Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että toimivaltaiset viranomaiset antavat ennakolta luvan väliaikaisen verottomuuden järjestelmässä olevien tavaroiden tarkoitukselliseen tuhoamiseen.

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla — 1 kohta

| 1. | Jos väliaikaisesti valmisteverottoman siirron aikana on tapahtunut sääntöjenvastaisuus, joka johtaa valmisteveron alaisten tavaroiden luovutukseen kulutukseen, ja jos ei ole mahdollista määrittää, missä luovutus kulutukseen tapahtui, sen katsotaan tapahtuneen lähtöjäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

1.

Jos väliaikaisesti valmisteverottoman siirron aikana on tapahtunut sääntöjenvastaisuus, joka johtaa valmisteveron alaisten tavaroiden luovutukseen kulutukseen, ja jos ei ole mahdollista määrittää, missä luovutus kulutukseen tapahtui, sen katsotaan tapahtuneen lähtöjäsenvaltiossa.

| 1. | Jos väliaikaisesti valmisteverottoman siirron aikana on tapahtunut sääntöjenvastaisuus, joka johtaa valmisteveron alaisten tavaroiden luovutukseen kulutukseen
  7 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti
  , ja jos ei ole mahdollista määrittää, missä luovutus kulutukseen tapahtui, sen katsotaan tapahtuneen lähtöjäsenvaltiossa
  ja sääntöjenvastaisuuden havaitsemishetkellä
  . |
| --- | --- |

1.

Jos väliaikaisesti valmisteverottoman siirron aikana on tapahtunut sääntöjenvastaisuus, joka johtaa valmisteveron alaisten tavaroiden luovutukseen kulutukseen
  7 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti
  , ja jos ei ole mahdollista määrittää, missä luovutus kulutukseen tapahtui, sen katsotaan tapahtuneen lähtöjäsenvaltiossa
  ja sääntöjenvastaisuuden havaitsemishetkellä
  .

Jos väliaikaisesti valmisteverottomasti siirretyt valmisteveron alaiset tavarat eivät saavu määränpäähänsä, eikä sääntöjenvastaisuutta, joka johtaa 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyyn kulutukseen luovutukseen, ole havaittu, kulutukseen luovutuksen katsotaan tapahtuneen valmisteveron alaisten tavaroiden havaitsemisen ajankohtana siinä jäsenvaltiossa, jossa ne on havaittu.

Jos kolmen vuoden kuluessa 19 artiklan 1 kohdan mukaisesta siirron alkamispäivästä saadaan selville, missä jäsenvaltiossa kulutukseen luovutus tosiasiassa tapahtui,
  kyseisen jäsenvaltion
  on ilmoitettava asiasta lähtöjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

Jos kolmen vuoden kuluessa 19 artiklan 1 kohdan mukaisesta siirron alkamispäivästä saadaan selville, missä jäsenvaltiossa kulutukseen luovutus tosiasiassa tapahtui,
  sen katsotaan tapahtuneen siinä jäsenvaltiossa
  , jonka on ilmoitettava asiasta
  havaitsemis- tai
  lähtöjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

Jos lähtöjäsenvaltio on kantanut valmisteveron, se on palautettava tai peruutettava heti, kun on esitetty näyttö siitä, että toinen jäsenvaltio on
  kantanut veron
  .

Jos
  havaitsemis- tai
  lähtöjäsenvaltio on kantanut valmisteveron, se on palautettava tai peruutettava heti, kun on esitetty näyttö siitä, että toinen jäsenvaltio
  on luovuttanut tavarat kulutukseen
  .

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla — 1 a kohta (uusi)

| 1 a. | Jos on mahdollista asianmukaisten todisteiden avulla osoittaa riittävän varmasti, missä väliaikaisesti valmisteverottoman siirron aikana on tapahtunut sääntöjenvastaisuus, joka johtaa valmisteveron alaisten tavaroiden luovutukseen kulutukseen, valmistevero on kannettava jäsenvaltiossa, jossa sääntöjenvastaisuus tapahtui. |
| --- | --- |

1 a.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Jos voidaan todistaa, että sääntöjenvastaisuus, joka johtaa valmisteveron alaisten sellaisten tavaroiden luovutukseen kulutukseen, joissa on määräjäsenvaltion valmisteveromerkit, on tapahtunut toisessa jäsenvaltiossa, valmistevero kannetaan jäsenvaltiossa, jossa sääntöjenvastaisuus tapahtui, vasta sen jälkeen, kun määräjäsenvaltio on palauttanut valmisteveron talouden toimijalle. |
| --- | --- |

2 a.

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla — 2 b kohta (uusi)

| 2 b. | Sellaisissa sääntöjenvastaisuustapauksissa, joissa määräjäsenvaltio ei kanna valmisteveroa valmisteveromerkkejä käyttämällä, jäsenvaltion, jossa sääntöjenmukaisuus tapahtui, on kannettava valmistevero välittömästi. |
| --- | --- |

2 b.

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla — 3 kohta

| 3. | Edellä 1 kohdassa sääntöjenvastaisuudella tarkoitetaan tilannetta, jossa siirto ei ole päättynyt 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 kohdassa sääntöjenvastaisuudella tarkoitetaan tilannetta, jossa siirto ei ole päättynyt 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| 3. | Edellä 1 kohdassa sääntöjenvastaisuudella tarkoitetaan tilannetta, jossa siirto
  tai osa siirrosta
  ei ole päättynyt 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  mutta joka ei ole kuitenkaan sama kuin 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tilanne
  . |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 kohdassa sääntöjenvastaisuudella tarkoitetaan tilannetta, jossa siirto
  tai osa siirrosta
  ei ole päättynyt 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  mutta joka ei ole kuitenkaan sama kuin 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tilanne
  .

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla — 1 kohta — e a alakohta (uusi)

| e a) | luovutettaviksi hyväksytylle tutkimus- ja kehityslaitokselle, laboratoriolle, valtionhallinnon yksikölle tai muulle hyväksytylle osapuolelle laaduntestausta, markkinoille saattamista edeltävää tutkimusta ja mahdollisten väärennösten toteamista varten, edellyttäen että kyseisiä tuotteita ei katsota olevan kaupallisia määriä, ja tällöin: |
| --- | --- |

e a)

| (i) | jäsenvaltiot voivat määrittää ”kaupallisten määrien” tasot ja |
| --- | --- |

(i)

| (ii) | jäsenvaltiot voivat vahvistaa yksinkertaistettuja menetelmiä tässä kohdassa tarkoitettujen tavaroiden liikkumisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

(ii)

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla — 2 kohta

| 2. | Vapautuksiin on sovellettava vastaanottavan jäsenvaltion vahvistamia edellytyksiä ja rajoituksia. Jäsenvaltiot voivat myöntää vapautuksen valmisteveron palautuksena. |
| --- | --- |

2.

Vapautuksiin on sovellettava vastaanottavan jäsenvaltion vahvistamia edellytyksiä ja rajoituksia. Jäsenvaltiot voivat myöntää vapautuksen valmisteveron palautuksena.

| 2. | Vapautuksiin on sovellettava vastaanottavan jäsenvaltion vahvistamia edellytyksiä ja rajoituksia. Jäsenvaltiot voivat myöntää vapautuksen valmisteveron palautuksena.
  Jäsenvaltioiden vahvistamat veronpalautuksen ehdot eivät saa tehdä vapautuksen hyödyntämisestä liian vaivalloista
  . |
| --- | --- |

2.

Vapautuksiin on sovellettava vastaanottavan jäsenvaltion vahvistamia edellytyksiä ja rajoituksia. Jäsenvaltiot voivat myöntää vapautuksen valmisteveron palautuksena.
  Jäsenvaltioiden vahvistamat veronpalautuksen ehdot eivät saa tehdä vapautuksen hyödyntämisestä liian vaivalloista
  .

Tarkistus 54

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Valmistevero, maaöljyn valmistevero mukaan lukien, voidaan palauttaa tai peruuttaa kunkin jäsenvaltion vahvistamaa menettelyä noudattaen. Jäsenvaltioiden on sovellettava samaa menettelyä kansallisiin ja muista jäsenvaltioista lähtöisin oleviin tavaroihin. |
| --- | --- |

2 a.

Tarkistus 63/rev.

Ehdotus direktiiviksi

13 artikla — 1 kohta

| 1. | Jäsenvaltiot voivat vapauttaa valmisteverosta sellaiset verovapaiden myymälöiden luovuttamat valmisteveron alaiset tavarat, jotka lentäen
  tai
  meritse kolmannelle alueelle tai kolmanteen maahan matkustava matkustaja kuljettaa henkilökohtaisissa matkatavaroissaan. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat vapauttaa valmisteverosta sellaiset verovapaiden myymälöiden luovuttamat valmisteveron alaiset tavarat, jotka lentäen
  tai
  meritse kolmannelle alueelle tai kolmanteen maahan matkustava matkustaja kuljettaa henkilökohtaisissa matkatavaroissaan.

| 1. | Jäsenvaltiot voivat vapauttaa valmisteverosta sellaiset verovapaiden myymälöiden luovuttamat valmisteveron alaiset tavarat, jotka lentäen, meritse
  tai maitse
  kolmannelle alueelle tai kolmanteen maahan matkustava matkustaja kuljettaa henkilökohtaisissa matkatavaroissaan. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat vapauttaa valmisteverosta sellaiset verovapaiden myymälöiden luovuttamat valmisteveron alaiset tavarat, jotka lentäen, meritse
  tai maitse
  kolmannelle alueelle tai kolmanteen maahan matkustava matkustaja kuljettaa henkilökohtaisissa matkatavaroissaan.

Tarkistus 65/rev.

Ehdotus direktiiviksi

13 artikla — 4 kohta

| 4. | Tässä artiklassa tarkoitetaan: |
| --- | --- |

4.

Tässä artiklassa tarkoitetaan:

| 4. | Tässä artiklassa tarkoitetaan: |
| --- | --- |

4.

Tässä artiklassa tarkoitetaan:

| (a) | ”kolmannella alueella” 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja alueita; |
| --- | --- |

(a)

”kolmannella alueella” 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja alueita;

| (a) | ”kolmannella alueella” 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja alueita; |
| --- | --- |

(a)

”kolmannella alueella” 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja alueita;

| (b) | ”verovapaalla myymälällä” lentoasemalla tai satamassa sijaitsevaa liikettä, joka täyttää toimivaltaisten viranomaisten erityisesti 3 kohdan mukaisesti vahvistamat edellytykset; |
| --- | --- |

(b)

”verovapaalla myymälällä” lentoasemalla tai satamassa sijaitsevaa liikettä, joka täyttää toimivaltaisten viranomaisten erityisesti 3 kohdan mukaisesti vahvistamat edellytykset;

| (b) | ”verovapaalla myymälällä” lentoasemalla tai satamassa
  taikka kolmannen maan tai kolmannen alueen vastaisella ulkorajalla
  sijaitsevaa liikettä, joka täyttää toimivaltaisten viranomaisten erityisesti 3 kohdan mukaisesti vahvistamat edellytykset; |
| --- | --- |

(b)

”verovapaalla myymälällä” lentoasemalla tai satamassa
  taikka kolmannen maan tai kolmannen alueen vastaisella ulkorajalla
  sijaitsevaa liikettä, joka täyttää toimivaltaisten viranomaisten erityisesti 3 kohdan mukaisesti vahvistamat edellytykset;

| (c) | ”kolmannelle alueelle tai kolmanteen maahan matkustavalla matkustajalla” matkustajaa, jolla on hallussaan ilma- tai merikuljetusasiakirja, jossa mainitaan
  välittömänä
  määräpaikkana kolmannella alueella tai kolmannessa maassa sijaitseva lentoasema tai satama. |
| --- | --- |

(c)

”kolmannelle alueelle tai kolmanteen maahan matkustavalla matkustajalla” matkustajaa, jolla on hallussaan ilma- tai merikuljetusasiakirja, jossa mainitaan
  välittömänä
  määräpaikkana kolmannella alueella tai kolmannessa maassa sijaitseva lentoasema tai satama.

| (c) | ”kolmannelle alueelle tai kolmanteen maahan matkustavalla matkustajalla” matkustajaa, jolla on hallussaan ilma- tai merikuljetusasiakirja, jossa mainitaan
  lopullisena
  määräpaikkana kolmannella alueella tai kolmannessa maassa sijaitseva lentoasema tai satama,
  sekä yhteisön alueelta maateitse poistuvaa matkustajaa
  . |
| --- | --- |

(c)

”kolmannelle alueelle tai kolmanteen maahan matkustavalla matkustajalla” matkustajaa, jolla on hallussaan ilma- tai merikuljetusasiakirja, jossa mainitaan
  lopullisena
  määräpaikkana kolmannella alueella tai kolmannessa maassa sijaitseva lentoasema tai satama,
  sekä yhteisön alueelta maateitse poistuvaa matkustajaa
  .

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

14 artikla — 2 kohta

| 2. | Valmisteveron
  alaisten tavaroiden tuotannon, jalostuksen ja hallussapidon katsotaan tapahtuvan väliaikaisesti valmisteverotta vain, jos kyseinen toiminta tapahtuu tiloissa, joille on myönnetty 3 kohdan mukainen lupa
  . |
| --- | --- |

2.

Valmisteveron
  alaisten tavaroiden tuotannon, jalostuksen ja hallussapidon katsotaan tapahtuvan väliaikaisesti valmisteverotta vain, jos kyseinen toiminta tapahtuu tiloissa, joille on myönnetty 3 kohdan mukainen lupa
  .

| 2. | Valmisteveron
  alaiset tuotteet, joista valmisteveroa ei ole maksettu, on tuotettava, valmistettava ja pidettävä hallussa verottomassa varastossa
  . |
| --- | --- |

2.

Valmisteveron
  alaiset tuotteet, joista valmisteveroa ei ole maksettu, on tuotettava, valmistettava ja pidettävä hallussa verottomassa varastossa
  .

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

14 artikla — 3 kohta

| 3. | Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on annettava lupa toimia ”verottomina varastoina” tiloille, joita käytetään valmisteveron alaisten tavaroiden tuotantoon, jalostukseen ja hallussapitoon sekä niiden vastaanottamiseen ja lähettämiseen väliaikaisen verottomuuden järjestelmässä. |
| --- | --- |

3.

Poistetaan.

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

15 artikla — 1 kohta — 2 ja 3 alakohta

Lupaa ei voida evätä pelkästään sillä perusteella, että luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on sijoittautunut toiseen jäsenvaltioon ja aikoo pitää verotonta varastoa lupajäsenvaltioon sijoittautuneen edustajan tai sivuliikkeen välityksellä.

Lupa edellyttää viranomaisten veronkierron tai väärinkäytön estämiseksi mahdollisesti vahvistamien edellytysten täyttämistä
  . Lupaa ei voida
  kuitenkaan
  evätä pelkästään sillä perusteella, että luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on sijoittautunut toiseen jäsenvaltioon.

Lupaan on sisällyttävä 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu toiminnat.

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla — 1 kohta — johdanto-osa

| 1. | Valmisteveron alaisia tavaroita voidaan siirtää väliaikaisesti valmisteverottomina
  yhteisön alueella
  : |
| --- | --- |

1.

Valmisteveron alaisia tavaroita voidaan siirtää väliaikaisesti valmisteverottomina
  yhteisön alueella
  :

| 1. | Valmisteveron alaisia tavaroita voidaan siirtää väliaikaisesti valmisteverottomina
  kahden yhteisössä sijaitsevan paikan välillä myös kolmannen maan kautta tai kolmannessa maassa sijaitsevan alueen kautta
  . |
| --- | --- |

1.

Valmisteveron alaisia tavaroita voidaan siirtää väliaikaisesti valmisteverottomina
  kahden yhteisössä sijaitsevan paikan välillä myös kolmannen maan kautta tai kolmannessa maassa sijaitsevan alueen kautta
  .

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla — 1 kohta — a alakohta — ii alakohta

| (ii) | sellaiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, jolle määräjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaminsa edellytyksin myöntäneet luvan vastaanottaa toisesta jäsenvaltiosta lähetettyjä väliaikaisesti valmisteverottomina siirtyviä valmisteveron alaisia tavaroita, jäljempänä ”rekisteröity vastaanottaja”; |
| --- | --- |

(ii)

| (ii) | rekisteröidyn vastaanottajan tiloihin; |
| --- | --- |

(ii)

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla — 1 kohta — b alakohta

| b) | tuontipaikasta johonkin a alakohdassa tarkoitettuun määräpaikkaan, jos kyseisten tavaroiden lähettäjänä on
  luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jolle tuontijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaiset ovat vahvistaminsa edellytyksin myöntäneet luvan kyseiseen toimintaan, jäljempänä
  ”rekisteröity lähettäjä”. |
| --- | --- |

b)

tuontipaikasta johonkin a alakohdassa tarkoitettuun määräpaikkaan, jos kyseisten tavaroiden lähettäjänä on
  luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jolle tuontijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaiset ovat vahvistaminsa edellytyksin myöntäneet luvan kyseiseen toimintaan, jäljempänä
  ”rekisteröity lähettäjä”.

| b) | tuontipaikasta johonkin a alakohdassa tarkoitettuun määräpaikkaan
  tai vastaanottajille
  , jos kyseisten tavaroiden lähettäjänä on rekisteröity lähettäjä. |
| --- | --- |

b)

tuontipaikasta johonkin a alakohdassa tarkoitettuun määräpaikkaan
  tai vastaanottajille
  , jos kyseisten tavaroiden lähettäjänä on rekisteröity lähettäjä.

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

17 artikla — 1 kohta — johdanto-osa

| 1. | Lähtöjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on itse vahvistaminsa edellytyksin vaadittava, että väliaikaisesti valmisteverottomaan siirtoon liittyvät riskit on katettava vakuudella, jonka voi antaa yksi tai useampi seuraavista henkilöistä: |
| --- | --- |

1.

Lähtöjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on itse vahvistaminsa edellytyksin vaadittava, että väliaikaisesti valmisteverottomaan siirtoon liittyvät riskit on katettava vakuudella, jonka voi antaa yksi tai useampi seuraavista henkilöistä:

| 1. | Lähtöjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on itse vahvistaminsa edellytyksin vaadittava, että väliaikaisesti valmisteverottomaan siirtoon liittyvät riskit on katettava vakuudella, jonka voi antaa yksi tai useampi seuraavista henkilöistä
  tai joka voidaan antaa seuraavien henkilöiden puolesta
  : |
| --- | --- |

1.

Lähtöjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on itse vahvistaminsa edellytyksin vaadittava, että väliaikaisesti valmisteverottomaan siirtoon liittyvät riskit on katettava vakuudella, jonka voi antaa yksi tai useampi seuraavista henkilöistä
  tai joka voidaan antaa seuraavien henkilöiden puolesta
  :

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

17 artikla — 2 kohta — 1 alakohta

| 2. | Vakuus on voimassa kaikkialla yhteisössä. |
| --- | --- |

2.

Vakuus on voimassa kaikkialla yhteisössä.

| 2. | Vakuus on voimassa kaikkialla yhteisössä
  ja sen voi antaa |
| --- | --- |

2.

Vakuus on voimassa kaikkialla yhteisössä
  ja sen voi antaa

| a) | luottolaitos, jolle on annettu lupa harjoittaa liiketoimintaa luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (2) mukaisesti, tai |
| --- | --- |

a)

| b) | yritys, jolle on annettu lupa harjoittaa vakuutusliikettä muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/49/ETY (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

17 a artikla (uusi)

17 a artikla

1.
     
  Edellä 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun henkilön pyynnöstä lähtöjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat itse vahvistaminsa edellytyksin sallia, että kokonaisvakuus annetaan määrästä, josta valmistevero on vähennetty, tai että vakuutta ei anneta, jos henkilö, jolla on kuljetusvastuu, vastaa myös kuljetuksen verovastuusta.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettu lupa myönnetään ainoastaan henkilöille:

| a) | jotka ovat sijoittautuneet yhteisön tullialueelle; |
| --- | --- |

a)

jotka ovat sijoittautuneet yhteisön tullialueelle;

| b) | joilla on asianmukainen osoitus vakuuksista, jotka koskevat valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesti valmisteverotonta siirtoa; ja |
| --- | --- |

b)

joilla on asianmukainen osoitus vakuuksista, jotka koskevat valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesti valmisteverotonta siirtoa; ja

| c) | jotka antavat säännöllisesti vakuuksia valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesta valmisteverottomasta siirrosta tai joiden tulliviranomaiset katsovat kykenevän täyttämään näihin menettelyihin liittyvät velvoitteensa. |
| --- | --- |

c)

jotka antavat säännöllisesti vakuuksia valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesta valmisteverottomasta siirrosta tai joiden tulliviranomaiset katsovat kykenevän täyttämään näihin menettelyihin liittyvät velvoitteensa.

3.
     
  Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen lupien myöntämismenettelyä koskevat toimenpiteet hyväksytään 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

18 artikla — 2 kohta — 2 alakohta — johdanto-osa

Ensimmäisen alakohdan mukaisen luvan saaneen rekisteröidyn vastaanottajan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Ensimmäisen alakohdan mukaisen luvan saaneen
  tilapäisesti
  rekisteröidyn vastaanottajan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

19 artikla — 1 kohta

| 1. | Valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesti valmisteverottoman siirron katsotaan alkavan, kun tavarat poistuvat lähettävästä verottomasta varastosta tai tuontipaikasta. |
| --- | --- |

1.

Valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesti valmisteverottoman siirron katsotaan alkavan, kun tavarat poistuvat lähettävästä verottomasta varastosta tai tuontipaikasta.

| 1. | Valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesti valmisteverottoman siirron katsotaan alkavan, kun tavarat poistuvat lähettävästä verottomasta varastosta tai tuontipaikasta.
  Tavaroiden katsotaan poistuvan verottomasta varastosta tai tuontipaikasta hetkellä, jolloin valtuutettu varastonpitäjä tai valtuutettu lähettäjä lähettää viipymättä asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle lisätiedon
  . |
| --- | --- |

1.

Valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesti valmisteverottoman siirron katsotaan alkavan, kun tavarat poistuvat lähettävästä verottomasta varastosta tai tuontipaikasta.
  Tavaroiden katsotaan poistuvan verottomasta varastosta tai tuontipaikasta hetkellä, jolloin valtuutettu varastonpitäjä tai valtuutettu lähettäjä lähettää viipymättä asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle lisätiedon
  .

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

19 artikla — 2 kohta

| 2. | Valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesti
  valmisteverottoman siirron katsotaan päättyvän, kun vastaanottaja on vastaanottanut tavarat tai, kun kyse on 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitetusta tapauksesta, kun tavarat ovat poistuneet yhteisön alueelta
  . |
| --- | --- |

2.

Valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesti
  valmisteverottoman siirron katsotaan päättyvän, kun vastaanottaja on vastaanottanut tavarat tai, kun kyse on 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitetusta tapauksesta, kun tavarat ovat poistuneet yhteisön alueelta
  .

| 2. | Valmisteveron alaisten tavaroiden
  siirto
  väliaikaisesti
  valmisteverottomina päättyy
  : |
| --- | --- |

2.

Valmisteveron alaisten tavaroiden
  siirto
  väliaikaisesti
  valmisteverottomina päättyy
  :

| — | kun vastaanottaja on vastaanottanut tavarat. Tavaroiden vastaanottoajankohdaksi määritellään hetki, jolloin vastaanottaja lähettää välittömästi tavaroiden saavuttua määräpaikkaansa toimivaltaiselle viranomaiselle asiasta lisäviestin; |
| --- | --- |

—

| — | kun kyse on 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitetusta tapauksesta, kun tavarat ovat poistuneet yhteisön alueelta tai ne on asetettu tullisuspensiomenettelyyn tai -järjestelmään. |
| --- | --- |

—

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

19 a artikla (uusi)

19 a artikla

Valmisteveron alaisten tavaroiden siirtoa väliaikaisesti valmisteverottomina koskevat säännöt mahdollistavat lähtöjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten vahvistamin edellytyksin, että kokonaisvakuus annetaan määrästä, josta valmistevero on vähennetty, tai että vakuutta ei anneta, jos henkilö, jolla on kuljetusvastuu, vastaa myös kuljetuksen verovastuusta.

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

20 artikla — 1 kohta

| 1. | Valmisteveron alaisten tavaroiden siirron katsotaan tapahtuvan väliaikaisesti valmisteverotta vain, jos se tapahtuu 2 ja 3 kohdan mukaisesti laadittua sähköistä hallinnollista asiakirjaa käyttäen. |
| --- | --- |

1.

Valmisteveron alaisten tavaroiden siirron katsotaan tapahtuvan väliaikaisesti valmisteverotta vain, jos se tapahtuu 2 ja 3 kohdan mukaisesti laadittua sähköistä hallinnollista asiakirjaa käyttäen.

| 1. | Valmisteveron alaisten tavaroiden siirron katsotaan tapahtuvan väliaikaisesti valmisteverotta vain, jos se tapahtuu 2 ja 3 kohdan mukaisesti laadittua sähköistä hallinnollista asiakirjaa käyttäen.
  Jäsenvaltioiden ja komission on toteutettava asianmukaiset toimet mahdollistaakseen kansallisella tasolla julkisen avaimen infrastruktuurin käyttöönoton ja taatakseen avainten yhteentoimivuuden
  . |
| --- | --- |

1.

Valmisteveron alaisten tavaroiden siirron katsotaan tapahtuvan väliaikaisesti valmisteverotta vain, jos se tapahtuu 2 ja 3 kohdan mukaisesti laadittua sähköistä hallinnollista asiakirjaa käyttäen.
  Jäsenvaltioiden ja komission on toteutettava asianmukaiset toimet mahdollistaakseen kansallisella tasolla julkisen avaimen infrastruktuurin käyttöönoton ja taatakseen avainten yhteentoimivuuden
  .

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

20 artikla — 6 kohta

| 6. | Lähettäjän on ilmoitettava hallinnollinen viitekoodi tavaroiden mukana seuraavalle henkilölle. |
| --- | --- |

6.

| 6. | Lähetykseen liitetään saateasiakirja, jonka avulla lähetys voidaan siirron aikana tunnistaa. |
| --- | --- |

6.

Koodin on oltava käytettävissä koko väliaikaisesti valmisteverottoman siirron ajan.

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

22 artikla

Lähtöjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia kyseisen jäsenvaltion vahvistamin edellytyksin, että tietokoneistettua järjestelmää käyttävä lähettäjä jakaa energiatuotteiden väliaikaisesti valmisteverottoman siirron kahdeksi tai useammaksi siirroksi, kunhan valmisteveron alaisten tavaroiden kokonaismäärä ei muutu.

Lähtöjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia kyseisen jäsenvaltion vahvistamin edellytyksin, että lähettäjä jakaa energiatuotteiden väliaikaisesti valmisteverottoman siirron kahdeksi tai useammaksi siirroksi, kunhan:

| a) | valmisteveron alaisten tavaroiden kokonaismäärä ei muutu
  sekä |
| --- | --- |

a)

valmisteveron alaisten tavaroiden kokonaismäärä ei muutu
  sekä

| b) | jakaminen suoritetaan tällaisen menettelyn sallivan jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltiot voivat myös säätää, ettei tällaista jakamista saa suorittaa niiden alueella.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, sallivatko ne siirron jakamisen niiden alueella ja millaisin edellytyksin. Komissio toimittaa kyseiset tiedot edelleen muille jäsenvaltioille.

Tarkistus 41

Ehdotus direktiiviksi

23 artikla — 1 kohta — 1 alakohta

| 1. | Vastaanotetuttaan valmisteveronalaiset tavarat jossakin 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iv alakohdassa tai 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa määräpaikassa vastaanottajan on
  viipymättä
  annettava tietokoneistettua järjestelmää käyttäen määräjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille raportti tavaroiden vastaanottamisesta, jäljempänä ”vastaanottoraportti”. |
| --- | --- |

1.

Vastaanotetuttaan valmisteveronalaiset tavarat jossakin 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iv alakohdassa tai 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa määräpaikassa vastaanottajan on
  viipymättä
  annettava tietokoneistettua järjestelmää käyttäen määräjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille raportti tavaroiden vastaanottamisesta, jäljempänä ”vastaanottoraportti”.

| 1. | Vastaanotetuttaan valmisteveronalaiset tavarat jossakin 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iv alakohdassa tai 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa määräpaikassa vastaanottajan on
  viimeistään niiden vastaanottamista seuraavana työpäivänä
  annettava tietokoneistettua järjestelmää käyttäen määräjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille raportti tavaroiden vastaanottamisesta, jäljempänä ”vastaanottoraportti”. |
| --- | --- |

1.

Vastaanotetuttaan valmisteveronalaiset tavarat jossakin 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iv alakohdassa tai 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa määräpaikassa vastaanottajan on
  viimeistään niiden vastaanottamista seuraavana työpäivänä
  annettava tietokoneistettua järjestelmää käyttäen määräjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille raportti tavaroiden vastaanottamisesta, jäljempänä ”vastaanottoraportti”.

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

24 artikla — 3 kohta

| 3. | Lähtöjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vientiraportti lähettäjälle. |
| --- | --- |

3.

Lähtöjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vientiraportti lähettäjälle.

| 3. | Lähtöjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vientiraportti lähettäjälle
  viimeistään sen todistuksen vastaanottamista seuraavana työpäivänä, jossa todistetaan, että valmisteveron alaiset tavarat ovat poistuneet yhteisön alueelta
  . |
| --- | --- |

3.

Lähtöjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vientiraportti lähettäjälle
  viimeistään sen todistuksen vastaanottamista seuraavana työpäivänä, jossa todistetaan, että valmisteveron alaiset tavarat ovat poistuneet yhteisön alueelta
  .

Tarkistus 43

Ehdotus direktiiviksi

26 artikla — 1 kohta — 2 ja 3 alakohta

Kun
  järjestelmä
  on
  taas
  käytettävissä, lähettäjän on toimitettava sähköisen hallinnollisen asiakirjan luonnos viipymättä. Kyseinen asiakirja korvaa ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun paperille laaditun asiakirjan heti, kun se on käsitelty 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja siinä yhteydessä noudatetaan sähköistä hallinnollista asiakirjaa koskevaa menettelyä
  .

Siirtojen – niiden päättäminen mukaan luettuna – yhteydessä jatketaan varajärjestelyn käyttöä, vaikka sähköinen
  järjestelmä
  saataisiin siirron aikana
  taas
  käyttöön
  .

Siirron katsotaan tapahtuvan väliaikaisesti valmisteverotta paperille laadittua asiakirjaa käyttäen, kunnes sähköinen hallinnollinen asiakirja on käsitelty 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 44

Ehdotus direktiiviksi

26 artikla — 2 kohta — 1 alakohta

| 2. | Jos tietokoneistettu järjestelmä ei ole käytössä, valtuutettu varastonpitäjä tai rekisteröity lähettäjä voivat toimittaa 20 artiklan 8 kohdassa tai 22 artiklassa tarkoitetut tiedot muita käytettävissä olevia viestintäkeinoja käyttäen. Henkilön on tällöin ilmoitettava lähtöjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, että määräpaikan muutos tai siirron jakaminen on pantu vireille. |
| --- | --- |

2.

Jos tietokoneistettu järjestelmä ei ole käytössä, valtuutettu varastonpitäjä tai rekisteröity lähettäjä voivat toimittaa 20 artiklan 8 kohdassa tai 22 artiklassa tarkoitetut tiedot muita käytettävissä olevia viestintäkeinoja käyttäen. Henkilön on tällöin ilmoitettava lähtöjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, että määräpaikan muutos tai siirron jakaminen on pantu vireille.

| 2. | Jos tietokoneistettu järjestelmä ei ole käytössä, valtuutettu varastonpitäjä tai rekisteröity lähettäjä voivat toimittaa 20 artiklan 8 kohdassa tai 22 artiklassa tarkoitetut tiedot muita
  jäsenvaltioiden määrittämiä
  käytettävissä olevia viestintäkeinoja käyttäen. Henkilön on tällöin ilmoitettava lähtöjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, että määräpaikan muutos tai siirron jakaminen on pantu vireille. |
| --- | --- |

2.

Jos tietokoneistettu järjestelmä ei ole käytössä, valtuutettu varastonpitäjä tai rekisteröity lähettäjä voivat toimittaa 20 artiklan 8 kohdassa tai 22 artiklassa tarkoitetut tiedot muita
  jäsenvaltioiden määrittämiä
  käytettävissä olevia viestintäkeinoja käyttäen. Henkilön on tällöin ilmoitettava lähtöjäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, että määräpaikan muutos tai siirron jakaminen on pantu vireille.

Tarkistus 45

Ehdotus direktiiviksi

28 artikla

Jäsenvaltiot voivat vahvistaa sellaisia väliaikaisesti valmisteverottomia siirtoja koskevia yksinkertaistettuja menettelyjä, jotka tapahtuvat kokonaisuudessaan niiden alueella.

Jäsenvaltiot voivat vahvistaa sellaisia väliaikaisesti valmisteverottomia siirtoja koskevia yksinkertaistettuja menettelyjä, jotka tapahtuvat kokonaisuudessaan niiden alueella,
  mukaan lukien mahdollisuus olla säätämättä tällaisten siirtojen sähköistä valvontaa pakolliseksi
  .

Tarkistus 46

Ehdotus direktiiviksi

29 artikla — 3 a kohta (uusi)

| 3 a) | edellä 11 artiklan 1 kohdan e a alakohdan mukaiset tavaroiden siirrot. |
| --- | --- |

3 a)

Tarkistus 47

Ehdotus direktiiviksi

30 artikla — 1 kohta — 2 alakohta

Yksityishenkilöiden hankkimiin muihin valmisteveron alaisiin tavaroihin kuin tupakkaan sovelletaan ensimmäistä alakohtaa myös tapauksissa, joissa tavarat on kuljetettu heidän puolestaan.

Poistetaan.

Tarkistus 48

Ehdotus direktiiviksi

30 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Jäsenvaltiot voivat 2 kohdan e alakohdan soveltamiseksi vahvistaa yksinomaan näyttöä varten ohjetasot. Näiden ohjetasojen on oltava vähintään seuraavat: |
| --- | --- |

2 a.

| a) | Tupakkatuotteiden osalta |
| --- | --- |

a)

| — | savukkeet: 400 kpl |
| --- | --- |

—

| — | pikkusikarit (sikarit, joiden enimmäispaino on 3 grammaa kappaleelta): 200 kpl |
| --- | --- |

—

| — | sikarit: 100 kpl |
| --- | --- |

—

| — | piippu- ja savuketupakka: 0,5 kg. |
| --- | --- |

—

| b) | Alkoholijuomien osalta |
| --- | --- |

b)

| — | väkevät alkoholijuomat: 5 l |
| --- | --- |

—

| — | keskivahvat alkoholijuomat: 10 l |
| --- | --- |

—

| — | viinit: 45 l (joista enintään 30 l kuohuviinejä) |
| --- | --- |

—

| — | oluet: 55 l. |
| --- | --- |

—

Tarkistus 49

Ehdotus direktiiviksi

30 artikla — 2 b kohta (uusi)

| 2 b. | Jäsenvaltiot voivat myös säätää, että hankittaessa kivennäisöljyjä, jotka on jo luovutettu kulutukseen toisessa jäsenvaltiossa, valmisteverosaatava syntyy jäsenvaltiossa, jossa kulutus tapahtuu, jos yksityishenkilöt tai muut näiden puolesta kuljettavat nämä tuotteet poikkeuksellisilla kuljetustavoilla. Poikkeuksellisiin kuljetustapoihin voi kuulua moottoripolttoaineiden kuljetus muutoin kuin ajoneuvojen polttoainesäiliöissä tai asianmukaisissa varapolttoainesäiliöissä sekä nestemäisten lämmityspolttoaineiden kuljetus muutoin kuin kaupallisten elinkeinonharjoittajien puolesta käytettävissä säiliöautoissa. |
| --- | --- |

2 b.

Tarkistus 50

Ehdotus direktiiviksi

34 artikla — 4 kohta — a alakohta

| (a) | rekisteröidyttävä sen jäsenvaltion veroviranomaisten rekisteriin, josta valmisteveron alaiset tavarat lähetetään; |
| --- | --- |

(a)

rekisteröidyttävä sen jäsenvaltion veroviranomaisten rekisteriin, josta valmisteveron alaiset tavarat lähetetään;

| a) | rekisteröidyttävä sen jäsenvaltion veroviranomaisten rekisteriin, josta valmisteveron alaiset tavarat lähetetään,
  ja hankittava kyseisiltä veroviranomaisilta rekisteröintiasiakirja
  ; |
| --- | --- |

a)

rekisteröidyttävä sen jäsenvaltion veroviranomaisten rekisteriin, josta valmisteveron alaiset tavarat lähetetään,
  ja hankittava kyseisiltä veroviranomaisilta rekisteröintiasiakirja
  ;

Tarkistukset 51 ja 52

Ehdotus direktiiviksi

37 artikla

| 1. | Jäsenvaltiot voivat vaatia, että valmisteveron alaisiin tavaroihin on kiinnitetty veromerkki
  tai
  verotustarkoituksessa käytettävä kansallinen tunnistemerkki, kun tavarat luovutetaan kulutukseen niiden alueella, tai 31 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 34 artiklan 1 kohdassa säädetyissä tapauksissa, kun tavarat saapuvat niiden alueelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 1 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat vaatia, että valmisteveron alaisiin tavaroihin on kiinnitetty veromerkki
  tai
  verotustarkoituksessa käytettävä kansallinen tunnistemerkki, kun tavarat luovutetaan kulutukseen niiden alueella, tai 31 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 34 artiklan 1 kohdassa säädetyissä tapauksissa, kun tavarat saapuvat niiden alueelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 1 kohdan soveltamista.

| 1. | Jäsenvaltiot voivat vaatia, että valmisteveron alaisiin tavaroihin on kiinnitetty veromerkki, verotustarkoituksessa käytettävä kansallinen tunnistemerkki
  tai muu sarja- tai todennusmerkki
  , kun tavarat luovutetaan kulutukseen niiden alueella, tai 31 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 34 artiklan 1 kohdassa säädetyissä tapauksissa, kun tavarat saapuvat niiden alueelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 1 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat vaatia, että valmisteveron alaisiin tavaroihin on kiinnitetty veromerkki, verotustarkoituksessa käytettävä kansallinen tunnistemerkki
  tai muu sarja- tai todennusmerkki
  , kun tavarat luovutetaan kulutukseen niiden alueella, tai 31 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 34 artiklan 1 kohdassa säädetyissä tapauksissa, kun tavarat saapuvat niiden alueelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 1 kohdan soveltamista.

| 2. | Jäsenvaltion, joka vaatii, että 1 kohdassa tarkoitettuja veromerkkejä
  tai
  kansallisia tunnistemerkkejä on käytettävä, on saatettava ne muiden jäsenvaltioiden valtuutettujen varastonpitäjien käyttöön. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltion, joka vaatii, että 1 kohdassa tarkoitettuja veromerkkejä
  tai
  kansallisia tunnistemerkkejä on käytettävä, on saatettava ne muiden jäsenvaltioiden valtuutettujen varastonpitäjien käyttöön.

| 2. | Jäsenvaltion, joka vaatii, että 1 kohdassa tarkoitettuja veromerkkejä, kansallisia tunnistemerkkejä
  tai muita sarja- tai todennusmerkkejä
  on käytettävä, on saatettava ne muiden jäsenvaltioiden valtuutettujen varastonpitäjien käyttöön. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltion, joka vaatii, että 1 kohdassa tarkoitettuja veromerkkejä, kansallisia tunnistemerkkejä
  tai muita sarja- tai todennusmerkkejä
  on käytettävä, on saatettava ne muiden jäsenvaltioiden valtuutettujen varastonpitäjien käyttöön.

| 3. | Rajoittamatta sellaisten säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat säätää tämän artiklan asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja veropetosten, veron kiertämisen ja muiden väärinkäytösten estämiseksi, jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä merkit eivät haittaa valmisteveron alaisten tavaroiden vapaata liikkuvuutta. |
| --- | --- |

3.

Rajoittamatta sellaisten säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat säätää tämän artiklan asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja veropetosten, veron kiertämisen ja muiden väärinkäytösten estämiseksi, jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä merkit eivät haittaa valmisteveron alaisten tavaroiden vapaata liikkuvuutta.

| 3. | Rajoittamatta sellaisten säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat säätää tämän artiklan asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja veropetosten, veron kiertämisen ja muiden väärinkäytösten estämiseksi, jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä merkit eivät haittaa valmisteveron alaisten tavaroiden vapaata liikkuvuutta. |
| --- | --- |

3.

Rajoittamatta sellaisten säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat säätää tämän artiklan asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja veropetosten, veron kiertämisen ja muiden väärinkäytösten estämiseksi, jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä merkit eivät haittaa valmisteveron alaisten tavaroiden vapaata liikkuvuutta.

Kun tällaiset merkit kiinnitetään valmisteveron alaisiin tavaroihin, merkit myöntäneen jäsenvaltion on palautettava, peruttava tai vapautettava niiden hankkimiseksi maksetut summat tai annetut vakuudet, jos valmisteverosaatava on syntynyt ja kannettu toisessa jäsenvaltiossa.

Kun tällaiset merkit kiinnitetään valmisteveron alaisiin tavaroihin, merkit myöntäneen jäsenvaltion on palautettava, peruttava tai vapautettava niiden hankkimiseksi maksetut summat tai annetut vakuudet, jos valmisteverosaatava on syntynyt ja kannettu toisessa jäsenvaltiossa.

Merkit myöntänyt jäsenvaltio voi kuitenkin asettaa niiden hankkimiseksi maksettujen summien tai annettujen vakuuksien palauttamisen, peruuttamisen tai vapauttamisen ehdoksi näytön siitä, että kyseiset merkit on poistettu tai tuhottu.

| 4. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen veromerkkien
  tai
  tunnistemerkkien on oltava voimassa ainoastaan siinä jäsenvaltiossa, joka on ne antanut. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vastavuoroisesti tunnustaa näitä merkkejä. |
| --- | --- |

4.

Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen veromerkkien
  tai
  tunnistemerkkien on oltava voimassa ainoastaan siinä jäsenvaltiossa, joka on ne antanut. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vastavuoroisesti tunnustaa näitä merkkejä.

| 4. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen veromerkkien,
  kansallisten
  tunnistemerkkien
  tai muiden sarja- tai todennusmerkkien
  on oltava voimassa ainoastaan siinä jäsenvaltiossa, joka on ne antanut. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vastavuoroisesti tunnustaa näitä merkkejä. |
| --- | --- |

4.

Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen veromerkkien,
  kansallisten
  tunnistemerkkien
  tai muiden sarja- tai todennusmerkkien
  on oltava voimassa ainoastaan siinä jäsenvaltiossa, joka on ne antanut. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vastavuoroisesti tunnustaa näitä merkkejä.

Tarkistus 53

Ehdotus direktiiviksi

39 artikla

Jäsenvaltioiden on pidettävä voimassa vesi- ja ilma-alusten varastoja koskevat kansalliset säännöksensä, kunnes neuvosto on antanut yhteisön säännökset asiasta.

Jäsenvaltioiden on pidettävä voimassa vesi- ja ilma-alusten varastoja koskevat kansalliset säännöksensä, kunnes neuvosto on antanut yhteisön säännökset asiasta.
  Nämä kansalliset säännökset on tiedotettava muille jäsenvaltioille, jotta niiden taloudelliset toimijat voivat hyötyä niistä
  .

---

(1)  

  EUVL L 145, 4.6.2008, s. 1.

(2)  

  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

(3)  

  EYVL L 228, 11.8.1992, s. 1.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/103

---

Kouluhedelmäjärjestelmä *

P6_TA(2008)0542

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1290/2005 sekä maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) muuttamisesta kouluhedelmäjärjestelmän käyttöönottamiseksi (KOM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS))

(2010/C 16 E/31)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0442), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0442),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0315/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0315/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A6-0391/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A6-0391/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

3.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

4.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

5.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1


  Ehdotus asetukseksi — muutossäädös


  Johdanto-osan 2 kappale |
| (2) | Perustamissopimuksen 33 artiklassa vahvistettuja YMP:n tavoitteita ovat markkinoiden vakauttaminen, tarvikkeiden saatavuuden varmistaminen ja kohtuullisten kuluttajahintojen takaaminen. Kouluhedelmäjärjestelmässä myönnettävä yhteisön tuki hedelmä-, vihannes- ja banaanituotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille täyttäisi nämä tavoitteet. Järjestelmän uskotaan myös parantavan hedelmien ja vihannesten arvostusta nuorten kuluttajien keskuudessa ja
  lisäävän
  tällä tavoin näiden tuotteiden kulutusta tulevaisuudessa, jolloin maataloudesta saatavat ansiot paranevat, mikä on myös yksi YMP:n tavoitteista. Lisäksi perustamissopimuksen 35 artiklan b alakohdassa määrätään, että yhteisessä maatalouspolitiikassa voidaan edistää joidenkin tuotteiden kulutusta yhteisin toimin, kuten kouluhedelmäjärjestelmän avulla. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 2 kappale

(2)

Perustamissopimuksen 33 artiklassa vahvistettuja YMP:n tavoitteita ovat markkinoiden vakauttaminen, tarvikkeiden saatavuuden varmistaminen ja kohtuullisten kuluttajahintojen takaaminen. Kouluhedelmäjärjestelmässä myönnettävä yhteisön tuki hedelmä-, vihannes- ja banaanituotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille täyttäisi nämä tavoitteet. Järjestelmän uskotaan myös parantavan hedelmien ja vihannesten arvostusta nuorten kuluttajien keskuudessa ja
  lisäävän
  tällä tavoin näiden tuotteiden kulutusta tulevaisuudessa, jolloin maataloudesta saatavat ansiot paranevat, mikä on myös yksi YMP:n tavoitteista. Lisäksi perustamissopimuksen 35 artiklan b alakohdassa määrätään, että yhteisessä maatalouspolitiikassa voidaan edistää joidenkin tuotteiden kulutusta yhteisin toimin, kuten kouluhedelmäjärjestelmän avulla.

| (2) | Perustamissopimuksen 33 artiklassa vahvistettuja YMP:n tavoitteita ovat markkinoiden vakauttaminen, tarvikkeiden saatavuuden varmistaminen ja kohtuullisten kuluttajahintojen takaaminen. Kouluhedelmäjärjestelmässä myönnettävä yhteisön tuki
  Euroopan unionista peräisin olevien mahdollisimman tuoreiden, sesongin mukaisten ja edullisten
  hedelmä-, vihannes- ja banaanituotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille täyttäisi nämä tavoitteet.
  Jäsenvaltioiden olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti voitava määrittää kohderyhmä riittävän joustavasti, jotta ne voivat omien tarpeidensa mukaan toimittaa kouluhedelmiä mahdollisimman laajalle käyttäjäkunnalle
  . Järjestelmän uskotaan myös parantavan hedelmien ja vihannesten arvostusta nuorten kuluttajien keskuudessa ja
  vaikuttavan
  tällä tavoin
  erittäin myönteisesti kansanterveyteen ja lasten köyhyyden torjuntaan sekä lisäävän
  näiden tuotteiden kulutusta tulevaisuudessa
  sekä synnyttävän kerrannaisvaikutuksia, kun oppilaat, vanhemmat ja opettajat otetaan mukaan
  , jolloin maataloudesta saatavat ansiot paranevat, mikä on myös yksi YMP:n tavoitteista. Lisäksi perustamissopimuksen 35 artiklan b alakohdassa määrätään, että yhteisessä maatalouspolitiikassa voidaan edistää joidenkin tuotteiden kulutusta yhteisin toimin, kuten kouluhedelmäjärjestelmän avulla,
  ja yhdistää niihin myös terveys- ja ravitsemuskasvatukseen liittyviä näkökohtia sekä edistää ja kannustaa alueellisten tuottajien toimintaa, erityisesti vuoristoalueilla
  . |
| --- | --- |

(2)

Perustamissopimuksen 33 artiklassa vahvistettuja YMP:n tavoitteita ovat markkinoiden vakauttaminen, tarvikkeiden saatavuuden varmistaminen ja kohtuullisten kuluttajahintojen takaaminen. Kouluhedelmäjärjestelmässä myönnettävä yhteisön tuki
  Euroopan unionista peräisin olevien mahdollisimman tuoreiden, sesongin mukaisten ja edullisten
  hedelmä-, vihannes- ja banaanituotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille täyttäisi nämä tavoitteet.
  Jäsenvaltioiden olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti voitava määrittää kohderyhmä riittävän joustavasti, jotta ne voivat omien tarpeidensa mukaan toimittaa kouluhedelmiä mahdollisimman laajalle käyttäjäkunnalle
  . Järjestelmän uskotaan myös parantavan hedelmien ja vihannesten arvostusta nuorten kuluttajien keskuudessa ja
  vaikuttavan
  tällä tavoin
  erittäin myönteisesti kansanterveyteen ja lasten köyhyyden torjuntaan sekä lisäävän
  näiden tuotteiden kulutusta tulevaisuudessa
  sekä synnyttävän kerrannaisvaikutuksia, kun oppilaat, vanhemmat ja opettajat otetaan mukaan
  , jolloin maataloudesta saatavat ansiot paranevat, mikä on myös yksi YMP:n tavoitteista. Lisäksi perustamissopimuksen 35 artiklan b alakohdassa määrätään, että yhteisessä maatalouspolitiikassa voidaan edistää joidenkin tuotteiden kulutusta yhteisin toimin, kuten kouluhedelmäjärjestelmän avulla,
  ja yhdistää niihin myös terveys- ja ravitsemuskasvatukseen liittyviä näkökohtia sekä edistää ja kannustaa alueellisten tuottajien toimintaa, erityisesti vuoristoalueilla
  .

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| (2 a) | Kouluhedelmäjärjestelmä olisi selkeästi yksilöitävä Euroopan unionin aloitteeksi, jonka tarkoituksena on torjua nuorten lihavuutta ja kehittää heidän mieltymyksiinsä hedelmien ja vihannesten suhteen. Järjestelmän yhteydessä olisi myös voitava aiheellisin opetusohjelmin tarjota lapsille tietoa vuodenaikojen vaihtelusta. Opetusviranomaisten olisi tämän vuoksi huolehdittava ensisijaisesti siitä, että varmistetaan sesongin mukaisten hedelmien jakelu, ja asetettava etusijalle hedelmävalikoiman monipuolisuus, jotta lapset voivat tutustua erilaisiin makuihin. |
| --- | --- |

(2 a)

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 3 kappale

| (3) | Perustamissopimuksen 152 artiklan 1 kohdassa edellytetään niin ikään, että kaikkien yhteisön politiikkojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Kouluhedelmäjärjestelmästä saatava selkeä terveydellinen hyöty on näkökohta, joka olisi otettava huomioon YMP:n täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(3)

Perustamissopimuksen 152 artiklan 1 kohdassa edellytetään niin ikään, että kaikkien yhteisön politiikkojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Kouluhedelmäjärjestelmästä saatava selkeä terveydellinen hyöty on näkökohta, joka olisi otettava huomioon YMP:n täytäntöönpanossa.

| (3) | Perustamissopimuksen 152 artiklan 1 kohdassa edellytetään niin ikään, että kaikkien yhteisön politiikkojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Kouluhedelmäjärjestelmästä saatava selkeä terveydellinen hyöty on näkökohta, joka olisi otettava huomioon
  EU:n politiikoissa yleisesti ja
  YMP:n täytäntöönpanossa
  erityisesti
  . |
| --- | --- |

(3)

Perustamissopimuksen 152 artiklan 1 kohdassa edellytetään niin ikään, että kaikkien yhteisön politiikkojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Kouluhedelmäjärjestelmästä saatava selkeä terveydellinen hyöty on näkökohta, joka olisi otettava huomioon
  EU:n politiikoissa yleisesti ja
  YMP:n täytäntöönpanossa
  erityisesti
  .

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| (3 a) | Luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista maataloutta koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa ehdotetaan, että käynnistetään monivuotinen EU:n laajuinen tiedotus- ja menekinedistämiskampanja, jonka tarkoituksena on tiedottaa kouluille luonnonmukaisen maatalouden hyvistä puolista sekä lisätä kuluttajien tietoisuutta luomutuotteista ja parantaa luomutuotteiden sekä EU:n luomutunnuksen tunnistamista. Kouluhedelmäjärjestelmän olisi tuettava näitä tavoitteita etenkin luomuhedelmien osalta, ja liitännäistoimenpiteisiin olisi sisällytettävä luonnonmukaista maataloutta koskeva tiedotus. |
| --- | --- |

(3 a)

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 6 kappale

| (6) | Sen vuoksi olisi säädettävä yhteisön tuesta, jolla
  osarahoitetaan
  eräiden terveellisten
  hedelmä- ja vihannesalan
  ,
  hedelmä- ja vihannesjalostealan
  sekä banaanialan tuotteiden toimittamista koulujen oppilaille
  samoin kuin
  eräitä asiaan liittyviä logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, viestintä-, seuranta- ja arviointikustannuksia. Komission olisi vahvistettava järjestelmää koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi olisi säädettävä yhteisön tuesta, jolla
  osarahoitetaan
  eräiden terveellisten
  hedelmä- ja vihannesalan
  ,
  hedelmä- ja vihannesjalostealan
  sekä banaanialan tuotteiden toimittamista koulujen oppilaille
  samoin kuin
  eräitä asiaan liittyviä logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, viestintä-, seuranta- ja arviointikustannuksia. Komission olisi vahvistettava järjestelmää koskevat vaatimukset.

| (6) | Sen vuoksi olisi säädettävä yhteisön tuesta, jolla
  rahoitetaan
  eräiden terveellisten
  hedelmiä ja vihanneksia koskevan
  alan sekä banaanialan tuotteiden toimittamista koulujen oppilaille, eräitä asiaan liittyviä logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, viestintä-, seuranta- ja arviointikustannuksia
  samoin kuin liitännäistoimenpiteet, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta
  . Komission olisi vahvistettava järjestelmää koskevat vaatimukset.
  Ohjelmaan sisältyvien tuotteiden laatu- ja kestävyysvaatimuksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota, ja niiden on täytettävä erittäin ankarat ehdot ja oltava mieluiten sesongin mukaisia tuotteita ja mahdollisuuksien mukaan paikallista tuotantoa tai peräisin Euroopan unionista
  . |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi olisi säädettävä yhteisön tuesta, jolla
  rahoitetaan
  eräiden terveellisten
  hedelmiä ja vihanneksia koskevan
  alan sekä banaanialan tuotteiden toimittamista koulujen oppilaille, eräitä asiaan liittyviä logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, viestintä-, seuranta- ja arviointikustannuksia
  samoin kuin liitännäistoimenpiteet, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta
  . Komission olisi vahvistettava järjestelmää koskevat vaatimukset.
  Ohjelmaan sisältyvien tuotteiden laatu- ja kestävyysvaatimuksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota, ja niiden on täytettävä erittäin ankarat ehdot ja oltava mieluiten sesongin mukaisia tuotteita ja mahdollisuuksien mukaan paikallista tuotantoa tai peräisin Euroopan unionista
  .

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 7 kappale

| (7) | Kouluhedelmäjärjestelmän asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi jäsenvaltioiden, jotka haluavat hyödyntää sitä, olisi laadittava ennakolta kansallisen tai alueellisen tason strategia. Niiden olisi myös säädettävä liitännäistoimenpiteistä, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta. |
| --- | --- |

(7)

Kouluhedelmäjärjestelmän asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi jäsenvaltioiden, jotka haluavat hyödyntää sitä, olisi laadittava ennakolta kansallisen tai alueellisen tason strategia. Niiden olisi myös säädettävä liitännäistoimenpiteistä, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta.

| (7) | Kouluhedelmäjärjestelmän asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi jäsenvaltioiden, jotka haluavat hyödyntää sitä, olisi laadittava ennakolta kansallisen tai alueellisen tason strategia,
  joka sisältää myös kohderyhmien valistuksen
  . Niiden olisi myös säädettävä
  valistukseen ja logistiikkaan liittyvistä
  liitännäistoimenpiteistä, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta,
  ja komission olisi annettava suuntaviivoja tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten. Jäsenvaltiot voivat sisällyttää nämä toimenpiteet koulutuksen osana terveyttä ja ravitsemusta koskeviin koulujen opetuskokonaisuuksiin
  . |
| --- | --- |

(7)

Kouluhedelmäjärjestelmän asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi jäsenvaltioiden, jotka haluavat hyödyntää sitä, olisi laadittava ennakolta kansallisen tai alueellisen tason strategia,
  joka sisältää myös kohderyhmien valistuksen
  . Niiden olisi myös säädettävä
  valistukseen ja logistiikkaan liittyvistä
  liitännäistoimenpiteistä, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta,
  ja komission olisi annettava suuntaviivoja tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten. Jäsenvaltiot voivat sisällyttää nämä toimenpiteet koulutuksen osana terveyttä ja ravitsemusta koskeviin koulujen opetuskokonaisuuksiin
  .

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 8 kappale

| (8) | Jotteivät vastaavien kansallisten toimenpiteiden kokonaisvaikutukset heikkenisi,
  jäsenvaltioiden
  pitäisi lisäksi
  voida myöntää
  kansallista lisätukea tuotteiden toimittamiseen, asiaan liittyviin kustannuksiin ja liitännäistoimenpiteisiin, ja yhteisön kouluhedelmäjärjestelmä ei saisi rajoittaa erillisten yhteisön lainsäädännön mukaisten kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien soveltamista. Yhteisön järjestelmän käytännön vaikutusten varmistamiseksi
  sen
  ei kuitenkaan
  pitäisi
  korvata olemassa olevien kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien tai muiden, hedelmiä sisältävien koulujakelujärjestelmien nykyistä rahoitusta. |
| --- | --- |

(8)

Jotteivät vastaavien kansallisten toimenpiteiden kokonaisvaikutukset heikkenisi,
  jäsenvaltioiden
  pitäisi lisäksi
  voida myöntää
  kansallista lisätukea tuotteiden toimittamiseen, asiaan liittyviin kustannuksiin ja liitännäistoimenpiteisiin, ja yhteisön kouluhedelmäjärjestelmä ei saisi rajoittaa erillisten yhteisön lainsäädännön mukaisten kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien soveltamista. Yhteisön järjestelmän käytännön vaikutusten varmistamiseksi
  sen
  ei kuitenkaan
  pitäisi
  korvata olemassa olevien kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien tai muiden, hedelmiä sisältävien koulujakelujärjestelmien nykyistä rahoitusta.

| (8) | Jotteivät vastaavien kansallisten toimenpiteiden kokonaisvaikutukset heikkenisi,
  jäsenvaltioita
  pitäisi lisäksi
  kannustaa myöntämään
  kansallista lisätukea tuotteiden toimittamiseen, asiaan liittyviin kustannuksiin ja liitännäistoimenpiteisiin, ja yhteisön kouluhedelmäjärjestelmä ei saisi rajoittaa erillisten yhteisön lainsäädännön mukaisten kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien soveltamista. Yhteisön järjestelmän käytännön vaikutusten varmistamiseksi
  se
  ei kuitenkaan
  saa
  korvata olemassa olevien
  monivuotisten
  kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien tai muiden, hedelmiä sisältävien koulujakelujärjestelmien nykyistä
  kansallista
  rahoitusta.
  Yhteisön rahoituksen olisi oltava luonteeltaan täydentävää, ja se varataan uusiin järjestelmiin tai olemassa olevien järjestelmien laajentamiseen
  . |
| --- | --- |

(8)

Jotteivät vastaavien kansallisten toimenpiteiden kokonaisvaikutukset heikkenisi,
  jäsenvaltioita
  pitäisi lisäksi
  kannustaa myöntämään
  kansallista lisätukea tuotteiden toimittamiseen, asiaan liittyviin kustannuksiin ja liitännäistoimenpiteisiin, ja yhteisön kouluhedelmäjärjestelmä ei saisi rajoittaa erillisten yhteisön lainsäädännön mukaisten kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien soveltamista. Yhteisön järjestelmän käytännön vaikutusten varmistamiseksi
  se
  ei kuitenkaan
  saa
  korvata olemassa olevien
  monivuotisten
  kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien tai muiden, hedelmiä sisältävien koulujakelujärjestelmien nykyistä
  kansallista
  rahoitusta.
  Yhteisön rahoituksen olisi oltava luonteeltaan täydentävää, ja se varataan uusiin järjestelmiin tai olemassa olevien järjestelmien laajentamiseen
  .

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 9 kappale

| (9) | Moitteettoman budjettihallinnon varmistamiseksi olisi määriteltävä yhteisön tuen vahvistettu enimmäismäärä ja yhteisrahoituksen enimmäisosuudet, ja yhteisön rahoitusosuus järjestelmään olisi lisättävä yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun luetteloon toimenpiteistä, joille voidaan myöntää maataloustukirahaston rahoitusta. |
| --- | --- |

(9)

Moitteettoman budjettihallinnon varmistamiseksi olisi määriteltävä yhteisön tuen vahvistettu enimmäismäärä ja yhteisrahoituksen enimmäisosuudet, ja yhteisön rahoitusosuus järjestelmään olisi lisättävä yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun luetteloon toimenpiteistä, joille voidaan myöntää maataloustukirahaston rahoitusta.

| (9) | Moitteettoman budjettihallinnon varmistamiseksi olisi määriteltävä yhteisön tuen vahvistettu enimmäismäärä ja yhteisrahoituksen enimmäisosuudet, ja yhteisön rahoitusosuus järjestelmään olisi lisättävä yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun luetteloon toimenpiteistä, joille voidaan myöntää maataloustukirahaston rahoitusta.
  Jos yksi tai useampi jäsenvaltio ei hyödynnä yhteisön rahoitusta, varat voidaan siirtää käytettäviksi muissa jäsenvaltioissa
  . |
| --- | --- |

(9)

Moitteettoman budjettihallinnon varmistamiseksi olisi määriteltävä yhteisön tuen vahvistettu enimmäismäärä ja yhteisrahoituksen enimmäisosuudet, ja yhteisön rahoitusosuus järjestelmään olisi lisättävä yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun luetteloon toimenpiteistä, joille voidaan myöntää maataloustukirahaston rahoitusta.
  Jos yksi tai useampi jäsenvaltio ei hyödynnä yhteisön rahoitusta, varat voidaan siirtää käytettäviksi muissa jäsenvaltioissa
  .

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 10 kappale

| (10) | Jotta järjestelmän sujuvalle täytäntöönpanolle jäisi riittävästi aikaa, sitä olisi sovellettava kouluvuodesta 2009/2010 alkaen.
  Siitä
  olisi toimitettava kertomus kolmen vuoden kuluttua. |
| --- | --- |

(10)

Jotta järjestelmän sujuvalle täytäntöönpanolle jäisi riittävästi aikaa, sitä olisi sovellettava kouluvuodesta 2009/2010 alkaen.
  Siitä
  olisi toimitettava kertomus kolmen vuoden kuluttua.

| (10) | Jotta järjestelmän sujuvalle täytäntöönpanolle jäisi riittävästi aikaa, sitä olisi sovellettava kouluvuodesta 2009/2010 alkaen.
  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava ohjelman täytäntöönpanoa ja vaikutusta koskeva vuotuinen arviointi, ja komission
  olisi toimitettava kertomus
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  kolmen vuoden kuluttua.
  Ainoastaan pitkäkestoisella ohjelmalla on pitkällä aikavälillä myönteisiä vaikutuksia, joten on tarpeen varmistaa ohjelman seuranta ja arviointi, jotta sen tehokkuutta voidaan mitata ja ehdottaa mahdollisia parannuksia
  . |
| --- | --- |

(10)

Jotta järjestelmän sujuvalle täytäntöönpanolle jäisi riittävästi aikaa, sitä olisi sovellettava kouluvuodesta 2009/2010 alkaen.
  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava ohjelman täytäntöönpanoa ja vaikutusta koskeva vuotuinen arviointi, ja komission
  olisi toimitettava kertomus
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  kolmen vuoden kuluttua.
  Ainoastaan pitkäkestoisella ohjelmalla on pitkällä aikavälillä myönteisiä vaikutuksia, joten on tarpeen varmistaa ohjelman seuranta ja arviointi, jotta sen tehokkuutta voidaan mitata ja ehdottaa mahdollisia parannuksia
  .

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 11 kappale

| (11) | Järjestelmän tehostamiseksi yhteisön olisi voitava rahoittaa tiedotus-, seuranta- ja arviointitoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta kouluhedelmäjärjestelmästä, sekä järjestelmään ja sen tavoitteisiin liittyviä verkottumistoimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa 17 päivänä joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 mukaisia yhteisön valtuuksia osarahoittaa tarvittavia liitännäistoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta hedelmien ja vihannesten myönteisistä terveysvaikutuksista. |
| --- | --- |

(11)

Järjestelmän tehostamiseksi yhteisön olisi voitava rahoittaa tiedotus-, seuranta- ja arviointitoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta kouluhedelmäjärjestelmästä, sekä järjestelmään ja sen tavoitteisiin liittyviä verkottumistoimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa 17 päivänä joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 mukaisia yhteisön valtuuksia osarahoittaa tarvittavia liitännäistoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta hedelmien ja vihannesten myönteisistä terveysvaikutuksista.

| (11) | Järjestelmän tehostamiseksi yhteisön olisi voitava rahoittaa tiedotus-, seuranta- ja arviointitoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta kouluhedelmäjärjestelmästä, sekä järjestelmään ja sen tavoitteisiin liittyviä verkottumistoimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa 17 päivänä joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 mukaisia yhteisön valtuuksia osarahoittaa tarvittavia liitännäistoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta hedelmien ja vihannesten myönteisistä terveysvaikutuksista.
  On ehdottoman välttämätöntä, että komissio toteuttaa järjestelmää koskevan laajan tiedotuskampanjan koko Euroopan unionin alueella
  . |
| --- | --- |

(11)

Järjestelmän tehostamiseksi yhteisön olisi voitava rahoittaa tiedotus-, seuranta- ja arviointitoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta kouluhedelmäjärjestelmästä, sekä järjestelmään ja sen tavoitteisiin liittyviä verkottumistoimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa 17 päivänä joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 mukaisia yhteisön valtuuksia osarahoittaa tarvittavia liitännäistoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta hedelmien ja vihannesten myönteisistä terveysvaikutuksista.
  On ehdottoman välttämätöntä, että komissio toteuttaa järjestelmää koskevan laajan tiedotuskampanjan koko Euroopan unionin alueella
  .

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

2 artikla — 1 kohta — a alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

103 g a artikla — 1 kohta

| 1. | Yhteisön tukea myönnetään komission myöhemmin määrittelemien edellytysten mukaisesti kouluvuodesta 2009/2010 alkaen komission myöhemmin
  määrittelemien eräiden hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan ja
  banaanialan tuotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille, ja sitä
  voidaan myöntää
  myös eräisiin asiaan liittyviin logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, viestintä-, seuranta- ja arviointi-kustannuksiin. |
| --- | --- |

1.

Yhteisön tukea myönnetään komission myöhemmin määrittelemien edellytysten mukaisesti kouluvuodesta 2009/2010 alkaen komission myöhemmin
  määrittelemien eräiden hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan ja
  banaanialan tuotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille, ja sitä
  voidaan myöntää
  myös eräisiin asiaan liittyviin logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, viestintä-, seuranta- ja arviointi-kustannuksiin.

| 1. | Yhteisön tukea myönnetään komission myöhemmin määrittelemien edellytysten mukaisesti kouluvuodesta 2009/2010 alkaen
  eräiden
  komission
  valitsemien ja jäsenvaltioiden
  myöhemmin
  lähemmin yksilöimien EU:ssa tuotettujen hedelmä- ja vihannesalan sekä
  banaanialan tuotteiden toimittamiseen koulujen
  ja esikoulujen
  oppilaille, ja sitä
  myönnetään
  myös eräisiin asiaan liittyviin logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, viestintä-, seuranta- ja arviointikustannuksiin
  samoin kuin sellaisten liitännäistoimenpiteiden rahoittamiseen, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta
  . |
| --- | --- |

1.

Yhteisön tukea myönnetään komission myöhemmin määrittelemien edellytysten mukaisesti kouluvuodesta 2009/2010 alkaen
  eräiden
  komission
  valitsemien ja jäsenvaltioiden
  myöhemmin
  lähemmin yksilöimien EU:ssa tuotettujen hedelmä- ja vihannesalan sekä
  banaanialan tuotteiden toimittamiseen koulujen
  ja esikoulujen
  oppilaille, ja sitä
  myönnetään
  myös eräisiin asiaan liittyviin logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, viestintä-, seuranta- ja arviointikustannuksiin
  samoin kuin sellaisten liitännäistoimenpiteiden rahoittamiseen, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta
  .

Komissio ja jäsenvaltiot valitsevat mahdollisimman tuoreet, sesongin mukaiset ja edulliset hedelmät ja vihannekset terveysperusteiden, kuten mahdollisimman vähäisen keinotekoisten ja epäterveellisten lisäaineiden määrän, mukaisesti.

Ensisijaisesti olisi käytettävä paikallisia tuotteita tarpeettoman pitkien kuljetusten ja niistä aiheutuvien saasteiden välttämiseksi.

Luonnonmukaisesti viljellyt ja paikalliset hedelmät ja vihannekset on otettava erityisesti huomioon, jos niitä on saatavilla.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

2 artikla — 1 kohta — a alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

103 g a artikla — 2 kohta

| 2. | Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään, on laadittava ennakolta kansallisen tai alueellisen tason strategia sen täytäntöönpanoa varten.
  Niiden
  on myös
  säädettävä liitännäistoimenpiteistä
  , jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään, on laadittava ennakolta kansallisen tai alueellisen tason strategia sen täytäntöönpanoa varten.
  Niiden
  on myös
  säädettävä liitännäistoimenpiteistä
  , jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta.

| 2. | Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään, on laadittava ennakolta kansallisen tai alueellisen tason strategia sen täytäntöönpanoa varten
  ottaen huomioon hedelmä- ja vihannestuotannon maaperä- ja ilmasto-olot. Tässä yhteydessä on varmistettava yhteisön etuuskohtelu kyseisten tuotteiden osalta. Jäsenvaltioiden
  on myös
  annettava täytäntöönpanoa varten tarvittavat yhteisön ja kansalliset määrärahat sekä toteutettava liitännäistoimenpiteet
  , jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta,
  ja asetettava etusijalle esiopetuksessa ja ensimmäisen asteen koulutuksessa olevat lapset, joille hedelmiä toimitetaan päivittäin ja maksutta
  . |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään, on laadittava ennakolta kansallisen tai alueellisen tason strategia sen täytäntöönpanoa varten
  ottaen huomioon hedelmä- ja vihannestuotannon maaperä- ja ilmasto-olot. Tässä yhteydessä on varmistettava yhteisön etuuskohtelu kyseisten tuotteiden osalta. Jäsenvaltioiden
  on myös
  annettava täytäntöönpanoa varten tarvittavat yhteisön ja kansalliset määrärahat sekä toteutettava liitännäistoimenpiteet
  , jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta,
  ja asetettava etusijalle esiopetuksessa ja ensimmäisen asteen koulutuksessa olevat lapset, joille hedelmiä toimitetaan päivittäin ja maksutta
  .

Jäsenvaltiot päättävät strategiassa muiden muassa

| — | toimitettavista tuotteista, ottaen huomioon, että tuotteet ovat sesongin mukaisia ja paikallisia, |
| --- | --- |

—

| — | järjestelmän piiriin kuuluvien oppilaiden ikäryhmistä, |
| --- | --- |

—

| — | järjestelmään osallistuvista oppilaitoksista. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden on puolueettomien valintaperusteiden mukaisesti annettava etusija paikallisesti tuotetuille, perinteisille hedelmille ja vihanneksille sekä tuettava pieniä tiloja järjestelmän täytäntöönpanossa.

Liitännäistoimenpiteisiin on sisällytettävä terveyttä ja ruokavaliota koskeva neuvonta, hedelmien terveyshyötyjä koskeva tiedotus, jossa otetaan huomioon oppilaiden ikä, sekä luonnonmukaisen maatalouden erityispiirteitä koskeva tiedotus.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

2 artikla — 1 alakohta — a alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

103 g a artikla — 3 kohta — a alakohta

| a) | se saa olla enintään
  90 miljoonaa
  euroa kouluvuotta kohden; |
| --- | --- |

a)

se saa olla enintään
  90 miljoonaa
  euroa kouluvuotta kohden;

| a) | se saa olla enintään
  500 miljoonaa
  euroa kouluvuotta kohden; |
| --- | --- |

a)

se saa olla enintään
  500 miljoonaa
  euroa kouluvuotta kohden;

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

2 artikla — 1 alakohta — a alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

103 g a artikla — 3 kohta — b alakohta

| b) | se saa olla enintään
  50 prosenttia
  1 kohdassa
  tarkoitetuista toimituskustannuksista ja muista asiaan liittyvistä kustannuksista, tai 75 prosenttia tällaisista kustannuksista lähentymistavoitealueilla
  ; |
| --- | --- |

b)

se saa olla enintään
  50 prosenttia
  1 kohdassa
  tarkoitetuista toimituskustannuksista ja muista asiaan liittyvistä kustannuksista, tai 75 prosenttia tällaisista kustannuksista lähentymistavoitealueilla
  ;

| b) | se saa olla enintään
  yhtä suuri kuin
  1 kohdassa
  tarkoitetut toimituskustannukset, muut asiaan liittyvät kustannukset ja liitännäistoimenpiteiden kustannukset
  ; |
| --- | --- |

b)

se saa olla enintään
  yhtä suuri kuin
  1 kohdassa
  tarkoitetut toimituskustannukset, muut asiaan liittyvät kustannukset ja liitännäistoimenpiteiden kustannukset
  ;

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

2 artikla — 1 alakohta — a alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

103 g a artikla — 3 kohta — c alakohta

| c) | se ei saa kattaa muita kustannuksia kuin 1 kohdassa tarkoitetut toimituskustannukset
  ja
  muut asiaan liittyvät kustannukset; ja |
| --- | --- |

c)

se ei saa kattaa muita kustannuksia kuin 1 kohdassa tarkoitetut toimituskustannukset
  ja
  muut asiaan liittyvät kustannukset; ja

| c) | se ei saa kattaa muita kustannuksia kuin 1 kohdassa tarkoitetut toimituskustannukset, muut asiaan liittyvät kustannukset
  ja niiden liitännäistoimenpiteiden kustannukset, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta
  ; ja |
| --- | --- |

c)

se ei saa kattaa muita kustannuksia kuin 1 kohdassa tarkoitetut toimituskustannukset, muut asiaan liittyvät kustannukset
  ja niiden liitännäistoimenpiteiden kustannukset, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta
  ; ja

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

2 artikla — 1 kohta — a alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

103 g a artikla — 3 kohta — d alakohta

| d) | sitä ei saa käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien tai muiden, hedelmiä sisältävien koulujakelujärjestelmien nykyistä rahoitusta. |
| --- | --- |

d)

sitä ei saa käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien tai muiden, hedelmiä sisältävien koulujakelujärjestelmien nykyistä rahoitusta.

| d) | sitä ei saa käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien tai muiden, hedelmiä sisältävien koulujakelujärjestelmien nykyistä
  julkista
  rahoitusta. |
| --- | --- |

d)

sitä ei saa käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien tai muiden, hedelmiä sisältävien koulujakelujärjestelmien nykyistä
  julkista
  rahoitusta.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

2 artikla — 1 kohta — a alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

103 g a artikla — 5 kohta

| 5. | Yhteisön kouluhedelmäjärjestelmä ei saa rajoittaa erillisten yhteisön lainsäädännön mukaisten kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien soveltamista. |
| --- | --- |

5.

Yhteisön kouluhedelmäjärjestelmä ei saa rajoittaa erillisten yhteisön lainsäädännön mukaisten kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien soveltamista.

| 5. | Yhteisön kouluhedelmäjärjestelmä ei saa rajoittaa erillisten yhteisön lainsäädännön mukaisten kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien soveltamista.
  Kokeilumielessä vain muutamissa kouluissa rajoitetun ajan toteutettuja pilottihankkeita ei pidetä 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettuina kansallisina järjestelminä
  . |
| --- | --- |

5.

Yhteisön kouluhedelmäjärjestelmä ei saa rajoittaa erillisten yhteisön lainsäädännön mukaisten kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien soveltamista.
  Kokeilumielessä vain muutamissa kouluissa rajoitetun ajan toteutettuja pilottihankkeita ei pidetä 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettuina kansallisina järjestelminä
  .

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

2 artikla — 3 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

184 artikla — 6 kohta

| 6) | ennen 31 päivää elokuuta 2012 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 103 g a artiklassa säädetyn kouluhedelmäjärjestelmän soveltamisesta; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia. Kertomuksessa käsitellään erityisesti sitä, missä määrin järjestelmä on edistänyt moitteettomasti toimivien kouluhedelmäjärjestelmien käyttöönottoa jäsenvaltioissa ja miten järjestelmä on vaikuttanut lasten ruokailutottumusten paranemiseen. |
| --- | --- |

6)

ennen 31 päivää elokuuta 2012 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 103 g a artiklassa säädetyn kouluhedelmäjärjestelmän soveltamisesta; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia. Kertomuksessa käsitellään erityisesti sitä, missä määrin järjestelmä on edistänyt moitteettomasti toimivien kouluhedelmäjärjestelmien käyttöönottoa jäsenvaltioissa ja miten järjestelmä on vaikuttanut lasten ruokailutottumusten paranemiseen.

| 6) | ennen 31 päivää elokuuta 2012 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 103 g a artiklassa säädetyn kouluhedelmäjärjestelmän soveltamisesta; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia. Kertomuksessa käsitellään erityisesti |
| --- | --- |

6)

ennen 31 päivää elokuuta 2012 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 103 g a artiklassa säädetyn kouluhedelmäjärjestelmän soveltamisesta; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia. Kertomuksessa käsitellään erityisesti

| — | sitä, missä määrin järjestelmä on edistänyt moitteettomasti toimivien kouluhedelmäjärjestelmien käyttöönottoa jäsenvaltioissa ja miten järjestelmä on vaikuttanut lasten ruokailutottumusten paranemiseen, |
| --- | --- |

—

sitä, missä määrin järjestelmä on edistänyt moitteettomasti toimivien kouluhedelmäjärjestelmien käyttöönottoa jäsenvaltioissa ja miten järjestelmä on vaikuttanut lasten ruokailutottumusten paranemiseen,

| — | sitä, missä määrin vanhempien osallistumiseen perustuvan kansallisen osarahoituksen valinta on tai ei ole vaikuttanut järjestelmän vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen, |
| --- | --- |

—

| — | kansallisten liitännäistoimenpiteiden merkitystä ja vaikutusta, erityisesti sitä, miten tuoreita hedelmiä sisältävä kouluhedelmäjärjestelmä ja terveellistä ruokavaliota koskevat täydentävät tiedot on sisällytetty kansalliseen opetussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

—

---

Keskiviikko 19. marraskuuta 2008

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/111

---

Kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevat yhteisön tilastot *** II

P6_TA(2008)0546

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD))

(2010/C 16 E/32)

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (9815/3/2008 — C6-0343/2008) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (9815/3/2008 — C6-0343/2008) (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0046), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0046),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A6-0425/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A6-0425/2008);

1.   hyväksyy yhteisen kannan;

2.   toteaa, että säädös annetaan yhteisen kannan mukaisesti;

3.   kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa EY:n perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

4.   kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

5.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 280 E, 4.11.2008, s. 1.

(2)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 109.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/112

---

Tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteet *** I

P6_TA(2008)0547

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivien 68/151/ETY ja 89/666/ETY muuttamisesta tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteiden osalta (KOM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD))

(2010/C 16 E/33)

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0194), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0194),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 44 artiklan 2 kohdan g alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0171/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 44 artiklan 2 kohdan g alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0171/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0400/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0400/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

3.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

P6_TC1-COD(2008)0083

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/.../EY antamiseksi neuvoston direktiivien 68/151/ETY, 77/91/ETY ja 89/666/ETY muuttamisesta tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 44 artiklan 2 kohdan g alakohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen ║,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto sopi 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2007 pidetyssä kokouksessaan, että yrityksille aiheutuvia hallinnollisia rasitteita olisi vähennettävä 25 prosenttia vuoteen 2012 mennessä yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi yhteisössä. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto sopi 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2007 pidetyssä kokouksessaan, että yrityksille aiheutuvia hallinnollisia rasitteita olisi vähennettävä 25 prosenttia vuoteen 2012 mennessä yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi yhteisössä.

| (2) | Yhtiöoikeus on havaittu yhdeksi alaksi, jolla yrityksille on asetettu useita tietojenantovelvoitteita, joista osa vaikuttaa vanhentuneilta tai liiallisilta. |
| --- | --- |

(2)

Yhtiöoikeus on havaittu yhdeksi alaksi, jolla yrityksille on asetettu useita tietojenantovelvoitteita, joista osa vaikuttaa vanhentuneilta tai liiallisilta.

| (3) | Näitä tietojenantovelvoitteita on tarkasteltava uudelleen, jotta yrityksille yhteisössä aiheutuvaa hallinnollista rasitusta vähennettäisiin mahdollisimman paljon varmistaen samalla, että muiden sidosryhmien edut suojataan. |
| --- | --- |

(3)

Näitä tietojenantovelvoitteita on tarkasteltava uudelleen, jotta yrityksille yhteisössä aiheutuvaa hallinnollista rasitusta vähennettäisiin mahdollisimman paljon varmistaen samalla, että muiden sidosryhmien edut suojataan.

| (4) | Niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi, 9 päivänä maaliskuuta 1968 annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 68/151/ETY (3) nojalla rajavastuuyhtiöiden on ilmoitettava julkaisemalla tietyt tiedot, jotka on merkitty jäsenvaltioiden keskusrekisteriin, kaupparekisteriin tai yhtiörekisteriin. Tällainen julkaiseminen on useissa jäsenvaltioissa tehtävä kansallisessa virallisessa julkaisussa ja joskus tämän lisäksi kansallisissa tai alueellisissa sanomalehdissä. |
| --- | --- |

(4)

Niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi, 9 päivänä maaliskuuta 1968 annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 68/151/ETY (3) nojalla rajavastuuyhtiöiden on ilmoitettava julkaisemalla tietyt tiedot, jotka on merkitty jäsenvaltioiden keskusrekisteriin, kaupparekisteriin tai yhtiörekisteriin. Tällainen julkaiseminen on useissa jäsenvaltioissa tehtävä kansallisessa virallisessa julkaisussa ja joskus tämän lisäksi kansallisissa tai alueellisissa sanomalehdissä.

| (5) | Useimmissa tapauksissa julkaisuvelvoitteet merkitsevät yrityksille lisäkustannuksia tuomatta todellista lisäarvoa, kun otetaan huomioon, että yritysrekisteristä nämä tiedot saa internetin kautta. Aloitteet,
  kuten tuleva eurooppalainen sähköisen oikeuden portaali
  , joiden tarkoituksena on helpottaa yhteisönlaajuista pääsyä tällaisiin rekistereihin, vähentävät entisestään tarvetta julkaista tiedot kansallisessa virallisessa julkaisussa tai muussa painetussa tiedotusvälineessä. |
| --- | --- |

(5)

Useimmissa tapauksissa julkaisuvelvoitteet merkitsevät yrityksille lisäkustannuksia tuomatta todellista lisäarvoa, kun otetaan huomioon, että yritysrekisteristä nämä tiedot saa internetin kautta. Aloitteet,
  kuten tuleva eurooppalainen sähköisen oikeuden portaali
  , joiden tarkoituksena on helpottaa yhteisönlaajuista pääsyä tällaisiin rekistereihin, vähentävät entisestään tarvetta julkaista tiedot kansallisessa virallisessa julkaisussa tai muussa painetussa tiedotusvälineessä.

| (6) | Jotta tietojen julkaiseminen olisi kustannustehokasta ja tietojen käyttäjät saisivat tiedot helposti, jäsenvaltioiden olisi tehtävä sähköisen keskusjärjestelmän käytöstä pakollista.
  Tämän järjestelmän olisi joko sisällettävä kaikki tiedot, joiden julkistamista edellytetään, tai annettava pääsy tällaisiin yhtiön elektronisissa tiedostoissa jäsenvaltioissa oleviin tietoihin. Jäsenvaltioiden
  olisi lisäksi varmistettava, että
  kaikki maksut, joita yrityksiltä veloitetaan tällaisesta julkaisemisesta, sisällytetään yhteen maksuun yhdessä
  niiden maksujen
  kanssa, jotka veloitetaan
  merkinnästä rekisteriin,
  jos sellaisia on. Mahdolliset jäsenvaltioissa voimassa olevat julkaisuvelvoitteet eivät saisi aiheuttaa erityisiä lisämaksuja. Tämä ei kuitenkaan saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden vapauteen siirtää keskusjärjestelmän perustamiseen ja toimintaan, myös asiakirjojen formatointiin, liittyviä kustannuksia yritysten maksettaviksi, mikä tapahtuu joko sisällyttämällä kustannukset rekisteröintimaksuihin tai perimällä yrityksiltä pakollinen kausittainen maksu
  . |
| --- | --- |

(6)

Jotta tietojen julkaiseminen olisi kustannustehokasta ja tietojen käyttäjät saisivat tiedot helposti, jäsenvaltioiden olisi tehtävä sähköisen keskusjärjestelmän käytöstä pakollista.
  Tämän järjestelmän olisi joko sisällettävä kaikki tiedot, joiden julkistamista edellytetään, tai annettava pääsy tällaisiin yhtiön elektronisissa tiedostoissa jäsenvaltioissa oleviin tietoihin. Jäsenvaltioiden
  olisi lisäksi varmistettava, että
  kaikki maksut, joita yrityksiltä veloitetaan tällaisesta julkaisemisesta, sisällytetään yhteen maksuun yhdessä
  niiden maksujen
  kanssa, jotka veloitetaan
  merkinnästä rekisteriin,
  jos sellaisia on. Mahdolliset jäsenvaltioissa voimassa olevat julkaisuvelvoitteet eivät saisi aiheuttaa erityisiä lisämaksuja. Tämä ei kuitenkaan saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden vapauteen siirtää keskusjärjestelmän perustamiseen ja toimintaan, myös asiakirjojen formatointiin, liittyviä kustannuksia yritysten maksettaviksi, mikä tapahtuu joko sisällyttämällä kustannukset rekisteröintimaksuihin tai perimällä yrityksiltä pakollinen kausittainen maksu
  .

| (7) | Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot voivat jatkaa kaikkia muita nykyisiä kansallisia julkaisumuotoja, edellyttäen että ne ovat hyvin määriteltyjä ja perustuvat objektiivisiin ehtoihin, etenkin oikeusvarmuuden ja tietoturvan kannalta ja ottaen huomioon mahdollisuus päästä internetiin sekä kansalliset käytännöt. Jäsenvaltioiden olisi katettava tällaisista julkaisua koskevista lisävelvoitteista aiheutuvat kustannukset yhdessä maksussa. |
| --- | --- |

(7)

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot voivat jatkaa kaikkia muita nykyisiä kansallisia julkaisumuotoja, edellyttäen että ne ovat hyvin määriteltyjä ja perustuvat objektiivisiin ehtoihin, etenkin oikeusvarmuuden ja tietoturvan kannalta ja ottaen huomioon mahdollisuus päästä internetiin sekä kansalliset käytännöt. Jäsenvaltioiden olisi katettava tällaisista julkaisua koskevista lisävelvoitteista aiheutuvat kustannukset yhdessä maksussa.

| (8) | Sähköisen keskusjärjestelmän käytön seurauksena niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa, 13 päivänä joulukuuta 1976 annettua toista neuvoston direktiiviä 77/91/ETY

   (4)

  olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sähköisen keskusjärjestelmän käytön seurauksena niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa, 13 päivänä joulukuuta 1976 annettua toista neuvoston direktiiviä 77/91/ETY

   (4)

  olisi muutettava.

| (9) | Julkistamisvaatimuksista, jotka koskevat toisen valtion lainsäädännön alaisten, yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden jäsenvaltioon avaamia sivuliikkeitä, 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun yhdennentoista neuvoston direktiivin 89/666/ETY (5) nojalla tietyt yritystä koskevat tiedot on julkistettava. Sivuliikkeen sijaintijäsenvaltio, jäljempänä ”isäntäjäsenvaltio”, voi nykyisin edellyttää, että rajoitettu määrä asiakirjoja on tässä yhteydessä käännettävä jollekin toiselle yhteisön viralliselle kielelle. |
| --- | --- |

(9)

Julkistamisvaatimuksista, jotka koskevat toisen valtion lainsäädännön alaisten, yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden jäsenvaltioon avaamia sivuliikkeitä, 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun yhdennentoista neuvoston direktiivin 89/666/ETY (5) nojalla tietyt yritystä koskevat tiedot on julkistettava. Sivuliikkeen sijaintijäsenvaltio, jäljempänä ”isäntäjäsenvaltio”, voi nykyisin edellyttää, että rajoitettu määrä asiakirjoja on tässä yhteydessä käännettävä jollekin toiselle yhteisön viralliselle kielelle.

| (10) | Tämä mahdollisuus olisi säilytettävä samoin kuin isäntäjäsenvaltion mahdollisuus edellyttää joissakin rajatuissa tapauksissa käännöksen todistamista oikeaksi, koska kolmansien osapuolten etujen vuoksi voi olla tarpeen, että oikeaksi todistamisella varmistetaan käännöksen riittävä luotettavuus. |
| --- | --- |

(10)

Tämä mahdollisuus olisi säilytettävä samoin kuin isäntäjäsenvaltion mahdollisuus edellyttää joissakin rajatuissa tapauksissa käännöksen todistamista oikeaksi, koska kolmansien osapuolten etujen vuoksi voi olla tarpeen, että oikeaksi todistamisella varmistetaan käännöksen riittävä luotettavuus.

| (11) | Käännöstä voidaan kuitenkin pitää riittävän luotettavana, jos käännöksen on todistanut oikeaksi jonkin toisen jäsenvaltion virallisesti nimetty auktorisoitu kääntäjä tai muu henkilö, jolla on kyseisessä jäsenvaltiossa valtuudet todistaa asianomaiseen kieleen tehdyt käännökset oikeiksi. Isäntäjäsenvaltiolla ei pitäisi tässä tapauksessa olla mahdollisuutta edellyttää omien sääntöjensä perusteella uutta oikeaksi todistamista. |
| --- | --- |

(11)

Käännöstä voidaan kuitenkin pitää riittävän luotettavana, jos käännöksen on todistanut oikeaksi jonkin toisen jäsenvaltion virallisesti nimetty auktorisoitu kääntäjä tai muu henkilö, jolla on kyseisessä jäsenvaltiossa valtuudet todistaa asianomaiseen kieleen tehdyt käännökset oikeiksi. Isäntäjäsenvaltiolla ei pitäisi tässä tapauksessa olla mahdollisuutta edellyttää omien sääntöjensä perusteella uutta oikeaksi todistamista.

| (12) | Sama pätee, jos yrityksen asiakirjavihkoa säilyttävä rekisteri voi toimittaa sivuliikkeen rekisteröimiseksi vaadittavan asiakirjan isäntäjäsenvaltion edellyttämällä yhteisön virallisella kielellä. Myöskään tässä tapauksessa lisävarmennus ei vaikuta perustellulta. |
| --- | --- |

(12)

Sama pätee, jos yrityksen asiakirjavihkoa säilyttävä rekisteri voi toimittaa sivuliikkeen rekisteröimiseksi vaadittavan asiakirjan isäntäjäsenvaltion edellyttämällä yhteisön virallisella kielellä. Myöskään tässä tapauksessa lisävarmennus ei vaikuta perustellulta.

| (13) | Jäsenvaltioilla ei myöskään pitäisi olla mahdollisuutta edellyttää asiakirjan kieleen liittyviä muodollisuuksia, jotka menevät oikeaksi todistamista pidemmälle. Erityisesti vaatimukset jo oikeaksi todistetun käännöksen vahvistuttamisesta julkisella notaarilla ylittävät sen, mitä tarvitaan riittävän luotettavuustason varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltioilla ei myöskään pitäisi olla mahdollisuutta edellyttää asiakirjan kieleen liittyviä muodollisuuksia, jotka menevät oikeaksi todistamista pidemmälle. Erityisesti vaatimukset jo oikeaksi todistetun käännöksen vahvistuttamisesta julkisella notaarilla ylittävät sen, mitä tarvitaan riittävän luotettavuustason varmistamiseksi.

| (14) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteisiin liittyvien hallinnollisten rasitteiden vähentämistä, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli tietyntyyppisten yritysten julkaisu- ja käännösvelvoitteisiin liittyvien hallinnollisten rasitteiden vähentämistä, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (15) | Sen vuoksi direktiivejä 68/151/ETY,
  77/91/ETY
  ja 89/666/ETY olisi muutettava, |
| --- | --- |

(15)

Sen vuoksi direktiivejä 68/151/ETY,
  77/91/ETY
  ja 89/666/ETY olisi muutettava,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Direktiivin 68/151/ETY muuttaminen

Korvataan direktiivin 68/151/ETY 3 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot on julkistettava julkaisemalla ne sähköisessä keskusjärjestelmässä, joka mahdollistaa tutustumisen julkistettuihin tietoihin aikajärjestyksessä.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei yrityksiltä peritä erityistä maksua näiden asiakirjojen ja tietojen julkaisusta sähköisessä keskusjärjestelmässä tai niitä koskevista jäsenvaltioiden asettamista julkaisua koskevista lisävaatimuksista.
  Tämä säännös ei vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteen siirtää yritysten maksettavaksi sähköisen keskusjärjestelmän kustannuksia
  .”

2 artikla

2 artikla

Direktiivin 77/91/ETY muuttaminen

Direktiivin 77/91/ETY muuttaminen

Korvataan direktiivin 77/91/ETY 29 artiklan 3 kohta seuraavasti:

Korvataan direktiivin 77/91/ETY 29 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”
  3
  .   
  Merkintäetuoikeutta koskeva tarjous ja sen käyttämistä koskeva määräaika on julkistettava kansallisessa virallisessa julkaisussa. Jäsenvaltion lainsäädännössä ei tarvitse velvoittaa tällaiseen julkistamiseen, jos kaikki yhtiön osakkeet on asetettu nimetylle henkilölle. Tällöin kaikille yhtiön osakkaille on lähetettävä kirjallinen ilmoitus. Merkintäetuoikeutta on käytettävä määräajassa, joka on vähintään 14 päivää päivästä, jona tarjous on julkaistu tai kirjallinen ilmoitus on lähetetty osakkaille
  .”

3 artikla

Direktiivin 89/666/ETY muuttaminen

Direktiivin 89/666/ETY muuttaminen

Korvataan direktiivin 89/666/ETY 4 artikla seuraavasti:

”4 artikla

1.   Jäsenvaltio, jossa sivuliike on avattu, voi säätää, että 2 artiklan 2 kohdan
  b alakohdassa
  ja 3 artiklassa tarkoitetut asiakirjat on julkistettava jollakin muulla yhteisön virallisella kielellä kuin 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun rekisterin virallisella kielellä ja että tällaisten asiakirjojen käännökset on todistettava oikeiksi.
  Kun jäsenvaltio edellyttää käännöksen
  oikeaksi
  todistamista, sen tekee henkilö, jolla on asianmukainen pätevyys jossakin jäsenvaltioista
  .

2.   
  Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin
  2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa
  tarkoitettuun todistukseen, ellei todistusta ole
  julkaistu
  2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa rekisterissä sen jäsenvaltion edellyttämällä virallisella kielellä, jossa sivuliike on avattu
  .

3.   Jäsenvaltiot eivät saa asettaa 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten lisäksi muita muodollisia
  lisävaatimuksia
  , jotka liittyvät▐asiakirjojen kääntämiseen.”

4 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ennen
  1 päivää toukokuuta 2010.
  Jäsenvaltiot voivat jatkaa kaikkia muita nykyisiä kansallisia julkaisumuotoja, edellyttäen että ne ovat hyvin määriteltyjä ja perustuvat objektiivisiin ehtoihin, etenkin oikeusvarmuuden ja tietoturvan kannalta ja ottaen huomioon mahdollisuus päästä internetiin sekä kansalliset käytännöt. Jäsenvaltioiden on katettava tällaisista julkaisua koskevista lisävelvoitteista aiheutuvat kustannukset yhdessä maksussa
  . Niiden on viipymättä toimitettava ║ nämä säännökset sekä niiden ja tämän direktiivin välinen vastaavuustaulukko kirjallisina komissiolle.

ennen

1 päivää toukokuuta

Jäsenvaltiot voivat jatkaa kaikkia muita nykyisiä kansallisia julkaisumuotoja, edellyttäen että ne ovat hyvin määriteltyjä ja perustuvat objektiivisiin ehtoihin, etenkin oikeusvarmuuden ja tietoturvan kannalta ja ottaen huomioon mahdollisuus päästä internetiin sekä kansalliset käytännöt. Jäsenvaltioiden on katettava tällaisista julkaisua koskevista lisävelvoitteista aiheutuvat kustannukset yhdessä maksussa

niiden

tämän direktiivin välinen

kirjallisina komissiolle

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

5 artikla

Voimaantulo

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6 artikla

Osoitus

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ║

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 19. marraskuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty ....

2

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 19. marraskuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty ....

(3)  EYVL L 65, 14.3.1968, s. 8 ║.

3

(4)  

  EYVL L 26, 31.1.1977, s. 1.

4

EYVL L 26, 31.1.1977, s. 1.

(5)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 36.

5

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/116

---

Euroopan tilastot *** I

P6_TA(2008)0548

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tilastoista (KOM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD))

(2010/C 16 E/34)

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0625), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0625),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 285 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0346/2007), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 285 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0346/2007),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0349/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0349/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

3.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

P6_TC1-COD(2007)0220

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. marraskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o 223/2009.)

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/117

---

Viljelijöille YMP:n mukaisesti maksettavien tukien järjestelmät *

P6_TA(2008)0549

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi viljelijöille yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti maksettavien suorien tukien järjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä (KOM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS))

(2010/C 16 E/35)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0306),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan ja 299 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0240/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan ja 299 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0240/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A6-0402/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A6-0402/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

3.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

4.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

5.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1


  Ehdotus asetukseksi


  Johdanto-osan 1 a kappale (uusi) |
| | (1 a) | Maatalousalan byrokratian vähentämistä olisi jatkettava avoimilla, yksinkertaisemmilla ja kevyemmillä säädöksillä. Yhteinen maatalouspolitiikka voi ainoastaan alhaisempien kustannusten ja vähäisemmän hallintotaakan avulla edistää sitä, että maatalousyrittäjät voivat säilyä kilpailukykyisinä globalisoituvilla markkinoilla. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

(1 a)

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| (2 a) | Täydentävien ehtojen järjestelmää olisi jatkuvasti yksinkertaistettava, parannettava ja yhdenmukaistettava. Komission olisi siksi esitettävä kertomus täydentävien ehtojen järjestelmän soveltamisesta kahden vuoden välein. |
| --- | --- |

(2 a)

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 b kappale (uusi)

| (2 b) | Täydentäviä ehtoja koskeva järjestelmä saisi viljelijöiden keskuudessa kaiken kaikkiaan enemmän tukea ja politiikka tehostuisi, jos hallintorasitetta vähennetään, tarkastuksia yhdenmukaistetaan, tarkastuksia yhdistetään myös unionin toimielimissä ja tuet maksetaan ajallaan. |
| --- | --- |

(2 b)

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 c kappale (uusi)

| (2 c) | Viljelijöiden rasitteen rajoittamiseksi jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä olisi kannustettava pitämään paikalla tehtävien tarkastusten ja valvontavirastojen määrä mahdollisimman pienenä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädettyjen täydentävien ehtojen, tuen mukauttamisen ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 796/2004 (1) soveltamista. Jäsenvaltioiden olisi siksi annettava toteuttaa vähimmäismäärä tarkastuksia maksajaviraston tasolla. Lisäksi jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä olisi kannustettava toteuttamaan lisätoimenpiteitä tarkastuksia suorittavien henkilöiden määrän rajoittamiseksi ja huolehtimaan siitä, että nämä henkilöt ovat saaneet asianmukaisen koulutuksen, sekä rajaamaan enintään yhteen päivään ajanjakson, jonka kuluessa tietyllä tilalla voidaan suorittaa paikalla tehtävä tarkastus. Komission olisi tuettava jäsenvaltioita otosten yhdennettyä valintaa koskevien vaatimusten täyttämisessä. Paikalla tehtävien tarkastusten otosten valinnassa ei pitäisi ottaa huomioon erityisiä tarkastusten vähimmäismääriä, kuten täydentäviä ehtoja koskevaan järjestelmään liittyvissä erityisissä säännöksissä säädetään. |
| --- | --- |

(2 c)

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 d kappale (uusi)

| (2 d) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että viljelijöitä ei rangaista kahteen kertaan (tukien vähentäminen tai poistaminen ja asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön noudattamatta jättämisestä aiheutuva sakko) samasta noudattamatta jättämistä koskevasta tapauksesta. |
| --- | --- |

(2 d)

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| (3) | Koska asetuksella (EY) N:o 1782/2003 pyritään estämään maatalousmaan käytöstäpoisto ja varmistamaan, että se pidetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa, siinä vahvistetaan yhteisön puitteet, joiden mukaisesti jäsenvaltiot vahvistavat vaatimuksia ottaen huomioon asianomaisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet, viljelyjärjestelmät (maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt) sekä tilarakenteet. Pakollisen kesannoinnin jättäminen pois tilatukijärjestelmästä on joissakin tapauksissa saattanut vaikuttaa haitallisesti ympäristöön erityisesti joidenkin maiseman ominaispiirteiden osalta. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa yhteisön nykyisiä säännöksiä, joilla pyritään suojelemaan tiettyjä maiseman ominaispiirteitä. |
| --- | --- |

(3)

Koska asetuksella (EY) N:o 1782/2003 pyritään estämään maatalousmaan käytöstäpoisto ja varmistamaan, että se pidetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa, siinä vahvistetaan yhteisön puitteet, joiden mukaisesti jäsenvaltiot vahvistavat vaatimuksia ottaen huomioon asianomaisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet, viljelyjärjestelmät (maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt) sekä tilarakenteet. Pakollisen kesannoinnin jättäminen pois tilatukijärjestelmästä on joissakin tapauksissa saattanut vaikuttaa haitallisesti ympäristöön erityisesti joidenkin maiseman ominaispiirteiden osalta. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa yhteisön nykyisiä säännöksiä, joilla pyritään suojelemaan tiettyjä maiseman ominaispiirteitä.

| (3) | Koska asetuksella (EY) N:o 1782/2003 pyritään estämään maatalousmaan käytöstäpoisto ja varmistamaan, että se pidetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa, siinä vahvistetaan yhteisön puitteet, joiden mukaisesti jäsenvaltiot vahvistavat vaatimuksia ottaen huomioon asianomaisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet, viljelyjärjestelmät (maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt) sekä tilarakenteet. Pakollisen kesannoinnin jättäminen pois tilatukijärjestelmästä on joissakin tapauksissa saattanut vaikuttaa haitallisesti ympäristöön erityisesti
  tavallisen biologisen monimuotoisuuden sekä
  joidenkin maiseman ominaispiirteiden osalta. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa yhteisön nykyisiä säännöksiä, joilla pyritään suojelemaan
  biologista monimuotoisuutta sekä
  tiettyjä maiseman ominaispiirteitä.
  Samalla kun otetaan huomioon tarve varmistaa yhteisön lainsäädännön mukaiset veden korkeat laatuvaatimukset, sellaisia lisärajoituksia ei saa asettaa, jotka haittaavat toivottavaa maaseudun kehittämistä
  . |
| --- | --- |

(3)

Koska asetuksella (EY) N:o 1782/2003 pyritään estämään maatalousmaan käytöstäpoisto ja varmistamaan, että se pidetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa, siinä vahvistetaan yhteisön puitteet, joiden mukaisesti jäsenvaltiot vahvistavat vaatimuksia ottaen huomioon asianomaisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet, viljelyjärjestelmät (maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt) sekä tilarakenteet. Pakollisen kesannoinnin jättäminen pois tilatukijärjestelmästä on joissakin tapauksissa saattanut vaikuttaa haitallisesti ympäristöön erityisesti
  tavallisen biologisen monimuotoisuuden sekä
  joidenkin maiseman ominaispiirteiden osalta. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa yhteisön nykyisiä säännöksiä, joilla pyritään suojelemaan
  biologista monimuotoisuutta sekä
  tiettyjä maiseman ominaispiirteitä.
  Samalla kun otetaan huomioon tarve varmistaa yhteisön lainsäädännön mukaiset veden korkeat laatuvaatimukset, sellaisia lisärajoituksia ei saa asettaa, jotka haittaavat toivottavaa maaseudun kehittämistä
  .

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| (4) | Vesien
  suojelu
  ja
  vesihuolto
  maataloustoiminnassa
  ovat
  yhä suurempi ongelma
  eräillä alueilla
  . Sen vuoksi olisi vahvistettava myös hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimukseen liittyviä yhteisön puitteita vesien suojelemiseksi saastumiselta ja valumilta sekä vedenkäytön hallinnoimiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Vesien
  suojelu
  ja
  vesihuolto
  maataloustoiminnassa
  ovat
  yhä suurempi ongelma
  eräillä alueilla
  . Sen vuoksi olisi vahvistettava myös hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimukseen liittyviä yhteisön puitteita vesien suojelemiseksi saastumiselta ja valumilta sekä vedenkäytön hallinnoimiseksi.

| (4) | Vesien
  suojelusta
  ja
  vesihuollosta
  maataloustoiminnassa
  on tulossa
  yhä suurempi ongelma
  yhä suuremmassa osassa yhteisöä
  . Sen vuoksi olisi vahvistettava myös hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimukseen liittyviä yhteisön puitteita vesien suojelemiseksi saastumiselta ja valumilta sekä vedenkäytön hallinnoimiseksi,
  erityisesti vähentämällä valtavaa vuosittaista vedentuhlausta parempien maatalous- ja vesihuoltojärjestelmien avulla
  . |
| --- | --- |

(4)

Vesien
  suojelusta
  ja
  vesihuollosta
  maataloustoiminnassa
  on tulossa
  yhä suurempi ongelma
  yhä suuremmassa osassa yhteisöä
  . Sen vuoksi olisi vahvistettava myös hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimukseen liittyviä yhteisön puitteita vesien suojelemiseksi saastumiselta ja valumilta sekä vedenkäytön hallinnoimiseksi,
  erityisesti vähentämällä valtavaa vuosittaista vedentuhlausta parempien maatalous- ja vesihuoltojärjestelmien avulla
  .

Tarkistukset 190 ja 226

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| (6) | Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön pakollinen järjestelmä suorien tukien vähentämiseksi asteittain (tukien mukauttaminen) tavoitteena saavuttaa parempi tasapaino kestävän maatalouden edistämiseen ja maaseudun kehittämiseen tähtäävien toimintavälineiden välillä. Kyseinen järjestelmä olisi säilytettävä, kuten myös siinä ensimmäisiä
  5 000 euron
  suuruisia tukiosuuksia koskeva poikkeus. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön pakollinen järjestelmä suorien tukien vähentämiseksi asteittain (tukien mukauttaminen) tavoitteena saavuttaa parempi tasapaino kestävän maatalouden edistämiseen ja maaseudun kehittämiseen tähtäävien toimintavälineiden välillä. Kyseinen järjestelmä olisi säilytettävä, kuten myös siinä ensimmäisiä
  5 000 euron
  suuruisia tukiosuuksia koskeva poikkeus.

| (6) | Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön pakollinen järjestelmä suorien tukien vähentämiseksi asteittain (tukien mukauttaminen) tavoitteena saavuttaa parempi tasapaino kestävän maatalouden edistämiseen ja maaseudun kehittämiseen tähtäävien toimintavälineiden välillä. Kyseinen järjestelmä olisi säilytettävä, kuten myös siinä ensimmäisiä
  10 000 euron
  suuruisia tukiosuuksia koskeva poikkeus. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön pakollinen järjestelmä suorien tukien vähentämiseksi asteittain (tukien mukauttaminen) tavoitteena saavuttaa parempi tasapaino kestävän maatalouden edistämiseen ja maaseudun kehittämiseen tähtäävien toimintavälineiden välillä. Kyseinen järjestelmä olisi säilytettävä, kuten myös siinä ensimmäisiä
  10 000 euron
  suuruisia tukiosuuksia koskeva poikkeus.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| (7) | Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 käyttöön otetulla tuen mukauttamismekanismilla saadut määrät käytetään maaseudun kehittämistoimenpiteiden rahoittamiseen. Kyseisen asetuksen antamisen jälkeen maatalousala on joutunut kohtaamaan lukuisia uusia ja vaikeita haasteita, kuten ilmastonmuutos, bioenergia, paremman vesihuollon tarve ja biologisen monimuotoisuuden tehokkaampi suojeleminen. Euroopan yhteisön on Kioton pöytäkirjan sopimuspuolena mukautettava politiikkojansa ilmastonmuutokseen liittyvien näkökohtien perusteella. Lisäksi vesihuoltoon liittyviin kysymyksiin olisi kiinnitettävä yhä enemmän huomiota vedenniukkuuteen ja kuivuuteen liittyvien vakavien ongelmien vuoksi. Biologisen monimuotoisuuden suojeleminen on merkittävä haaste, ja vaikka huomattavaa kehitystä on tapahtunut, Euroopan yhteisön biologiseen monimuotoisuuteen liittyvän tavoitteen saavuttaminen vuonna 2010 vaatii lisäponnisteluja. Yhteisö ymmärtää, että näihin uusiin haasteisiin on tarpeen pyrkiä vastaamaan yhteisön politiikoilla. Maatalousalalla sopiva väline tähän ovat maaseudun kehittämisohjelmat, jotka laaditaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti. Jotta jäsenvaltiot voivat
  tarkistaa
  maaseudun kehittämisohjelmiaan joutumatta supistamaan nykyisiä maaseudun kehittämistoimia muilla aloilla, lisärahoitus on tarpeen. Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksissä ei kuitenkaan ole varoja yhteisön maaseudun kehittämispolitiikan vahvistamiseksi tarvittavalla tavalla. Tässä tilanteessa on asianmukaista hankkia valtaosa tarvittavista varoista siten, että suoriin tukiin tuen mukauttamismekanismilla tehtävän vähennyksen osuutta korotetaan asteittain. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 käyttöön otetulla tuen mukauttamismekanismilla saadut määrät käytetään maaseudun kehittämistoimenpiteiden rahoittamiseen. Kyseisen asetuksen antamisen jälkeen maatalousala on joutunut kohtaamaan lukuisia uusia ja vaikeita haasteita, kuten ilmastonmuutos, bioenergia, paremman vesihuollon tarve ja biologisen monimuotoisuuden tehokkaampi suojeleminen. Euroopan yhteisön on Kioton pöytäkirjan sopimuspuolena mukautettava politiikkojansa ilmastonmuutokseen liittyvien näkökohtien perusteella. Lisäksi vesihuoltoon liittyviin kysymyksiin olisi kiinnitettävä yhä enemmän huomiota vedenniukkuuteen ja kuivuuteen liittyvien vakavien ongelmien vuoksi. Biologisen monimuotoisuuden suojeleminen on merkittävä haaste, ja vaikka huomattavaa kehitystä on tapahtunut, Euroopan yhteisön biologiseen monimuotoisuuteen liittyvän tavoitteen saavuttaminen vuonna 2010 vaatii lisäponnisteluja. Yhteisö ymmärtää, että näihin uusiin haasteisiin on tarpeen pyrkiä vastaamaan yhteisön politiikoilla. Maatalousalalla sopiva väline tähän ovat maaseudun kehittämisohjelmat, jotka laaditaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti. Jotta jäsenvaltiot voivat
  tarkistaa
  maaseudun kehittämisohjelmiaan joutumatta supistamaan nykyisiä maaseudun kehittämistoimia muilla aloilla, lisärahoitus on tarpeen. Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksissä ei kuitenkaan ole varoja yhteisön maaseudun kehittämispolitiikan vahvistamiseksi tarvittavalla tavalla. Tässä tilanteessa on asianmukaista hankkia valtaosa tarvittavista varoista siten, että suoriin tukiin tuen mukauttamismekanismilla tehtävän vähennyksen osuutta korotetaan asteittain.

| (7) | Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 käyttöön otetulla tuen mukauttamismekanismilla saadut määrät käytetään maaseudun kehittämistoimenpiteiden rahoittamiseen. Kyseisen asetuksen antamisen jälkeen maatalousala on joutunut kohtaamaan lukuisia uusia ja vaikeita haasteita, kuten ilmastonmuutos, bioenergia, paremman vesihuollon tarve ja biologisen monimuotoisuuden tehokkaampi suojeleminen. Euroopan yhteisön on Kioton pöytäkirjan sopimuspuolena mukautettava politiikkojansa ilmastonmuutokseen liittyvien näkökohtien perusteella. Lisäksi vesihuoltoon liittyviin kysymyksiin olisi kiinnitettävä yhä enemmän huomiota vedenniukkuuteen ja kuivuuteen liittyvien vakavien ongelmien vuoksi. Biologisen monimuotoisuuden suojeleminen on merkittävä haaste, ja vaikka huomattavaa kehitystä on tapahtunut, Euroopan yhteisön biologiseen monimuotoisuuteen liittyvän tavoitteen saavuttaminen vuonna 2010 vaatii lisäponnisteluja. Yhteisö ymmärtää, että näihin uusiin haasteisiin on tarpeen pyrkiä vastaamaan yhteisön politiikoilla. Maatalousalalla sopiva väline tähän ovat maaseudun kehittämisohjelmat, jotka laaditaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti.
  Joissakin jäsenvaltioissa on jo maaseudun kehittämistä koskevia ohjelmia, joissa uusiin haasteisiin vastataan
  . Jotta
  kaikki
  jäsenvaltiot voivat
  toteuttaa
  maaseudun kehittämisohjelmiaan joutumatta supistamaan nykyisiä maaseudun kehittämistoimia muilla aloilla, lisärahoitus on
  kuitenkin
  tarpeen. Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksissä ei kuitenkaan ole varoja yhteisön maaseudun kehittämispolitiikan vahvistamiseksi tarvittavalla tavalla. Tässä tilanteessa on asianmukaista hankkia valtaosa tarvittavista varoista siten, että suoriin tukiin tuen mukauttamismekanismilla tehtävän vähennyksen osuutta korotetaan asteittain. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 käyttöön otetulla tuen mukauttamismekanismilla saadut määrät käytetään maaseudun kehittämistoimenpiteiden rahoittamiseen. Kyseisen asetuksen antamisen jälkeen maatalousala on joutunut kohtaamaan lukuisia uusia ja vaikeita haasteita, kuten ilmastonmuutos, bioenergia, paremman vesihuollon tarve ja biologisen monimuotoisuuden tehokkaampi suojeleminen. Euroopan yhteisön on Kioton pöytäkirjan sopimuspuolena mukautettava politiikkojansa ilmastonmuutokseen liittyvien näkökohtien perusteella. Lisäksi vesihuoltoon liittyviin kysymyksiin olisi kiinnitettävä yhä enemmän huomiota vedenniukkuuteen ja kuivuuteen liittyvien vakavien ongelmien vuoksi. Biologisen monimuotoisuuden suojeleminen on merkittävä haaste, ja vaikka huomattavaa kehitystä on tapahtunut, Euroopan yhteisön biologiseen monimuotoisuuteen liittyvän tavoitteen saavuttaminen vuonna 2010 vaatii lisäponnisteluja. Yhteisö ymmärtää, että näihin uusiin haasteisiin on tarpeen pyrkiä vastaamaan yhteisön politiikoilla. Maatalousalalla sopiva väline tähän ovat maaseudun kehittämisohjelmat, jotka laaditaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti.
  Joissakin jäsenvaltioissa on jo maaseudun kehittämistä koskevia ohjelmia, joissa uusiin haasteisiin vastataan
  . Jotta
  kaikki
  jäsenvaltiot voivat
  toteuttaa
  maaseudun kehittämisohjelmiaan joutumatta supistamaan nykyisiä maaseudun kehittämistoimia muilla aloilla, lisärahoitus on
  kuitenkin
  tarpeen. Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksissä ei kuitenkaan ole varoja yhteisön maaseudun kehittämispolitiikan vahvistamiseksi tarvittavalla tavalla. Tässä tilanteessa on asianmukaista hankkia valtaosa tarvittavista varoista siten, että suoriin tukiin tuen mukauttamismekanismilla tehtävän vähennyksen osuutta korotetaan asteittain.

Tarkistukset 11, 197 ja 210

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| (8) | Suorien tukien jakautumiselle on ominaista, että suuri osa tuista myönnetään varsin rajalliselle määrälle suurtuensaajia.
  On selvää
  , että suuremmat tuensaajat eivät tarvitse samaa yksikkötuen tasoa, jotta tulotukeen liittyvä tavoite saavutettaisiin tehokkaasti. Lisäksi suurempien tuensaajien mahdollisuudet tehdä mukautuksia auttavat niitä toimimaan, vaikka tukitaso olisi alhaisempikin. Korkeita tukimääriä saavien viljelijöiden olisi tasapuolisuuden vuoksi osallistuttava uusiin haasteisiin vastaavien maaseudun tukitoimenpiteiden rahoitukseen erityisellä tavalla. Sen vuoksi näyttäisi olevan asianmukaista vahvistaa mekanismi, jolla suurimpia tukia alennetaan enemmän, ja näin saatavat varat olisi myös käytettävä uusiin haasteisiin vastaamiseksi maaseudun kehittämisen puitteissa. Mekanismin oikeasuhteisuuden varmistamiseksi lisävähennyksiä olisi korotettava asteittain asianomaisten tukimäärien mukaan. |
| --- | --- |

(8)

Suorien tukien jakautumiselle on ominaista, että suuri osa tuista myönnetään varsin rajalliselle määrälle suurtuensaajia.
  On selvää
  , että suuremmat tuensaajat eivät tarvitse samaa yksikkötuen tasoa, jotta tulotukeen liittyvä tavoite saavutettaisiin tehokkaasti. Lisäksi suurempien tuensaajien mahdollisuudet tehdä mukautuksia auttavat niitä toimimaan, vaikka tukitaso olisi alhaisempikin. Korkeita tukimääriä saavien viljelijöiden olisi tasapuolisuuden vuoksi osallistuttava uusiin haasteisiin vastaavien maaseudun tukitoimenpiteiden rahoitukseen erityisellä tavalla. Sen vuoksi näyttäisi olevan asianmukaista vahvistaa mekanismi, jolla suurimpia tukia alennetaan enemmän, ja näin saatavat varat olisi myös käytettävä uusiin haasteisiin vastaamiseksi maaseudun kehittämisen puitteissa. Mekanismin oikeasuhteisuuden varmistamiseksi lisävähennyksiä olisi korotettava asteittain asianomaisten tukimäärien mukaan.

| (8) | Suorien tukien jakautumiselle on ominaista, että suuri osa tuista myönnetään varsin rajalliselle määrälle suurtuensaajia.
  Tilarakenteesta riippumatta on mahdollista
  , että suuremmat tuensaajat eivät tarvitse samaa yksikkötuen tasoa, jotta tulotukeen liittyvä tavoite saavutettaisiin tehokkaasti. Lisäksi suurempien tuensaajien mahdollisuudet tehdä mukautuksia auttavat niitä toimimaan, vaikka tukitaso olisi alhaisempikin. Korkeita tukimääriä saavien viljelijöiden olisi –
  kyseisen tilan kokonaispalkkasumma huomioon ottaen
  – tasapuolisuuden vuoksi osallistuttava uusiin haasteisiin vastaavien maaseudun tukitoimenpiteiden rahoitukseen erityisellä tavalla. Sen vuoksi näyttäisi olevan asianmukaista vahvistaa mekanismi, jolla suurimpia tukia alennetaan enemmän, ja näin saatavat varat olisi myös käytettävä uusiin haasteisiin vastaamiseksi maaseudun kehittämisen puitteissa. Mekanismin oikeasuhteisuuden varmistamiseksi lisävähennyksiä olisi korotettava asteittain asianomaisten tukimäärien mukaan.
  On kuitenkin vältettävä pitämästä suurtuensaajina sellaisia yhdistyksiä, joihin kuuluu suuri määrä viljelijöitä tiloineen, kuten maatalousosuuskuntia, ja jotka ovat tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitetun ”viljelijän” määritelmän mukaisia, sillä tämä johtaisi tuen vastaavaan vähentämiseen. Tätä varten on selvitettävä, mitkä yhteisöt täyttävät kyseiset edellytykset, jotta nämä voidaan vapauttaa mahdollisesta porrastuksesta
  . |
| --- | --- |

(8)

Suorien tukien jakautumiselle on ominaista, että suuri osa tuista myönnetään varsin rajalliselle määrälle suurtuensaajia.
  Tilarakenteesta riippumatta on mahdollista
  , että suuremmat tuensaajat eivät tarvitse samaa yksikkötuen tasoa, jotta tulotukeen liittyvä tavoite saavutettaisiin tehokkaasti. Lisäksi suurempien tuensaajien mahdollisuudet tehdä mukautuksia auttavat niitä toimimaan, vaikka tukitaso olisi alhaisempikin. Korkeita tukimääriä saavien viljelijöiden olisi –
  kyseisen tilan kokonaispalkkasumma huomioon ottaen
  – tasapuolisuuden vuoksi osallistuttava uusiin haasteisiin vastaavien maaseudun tukitoimenpiteiden rahoitukseen erityisellä tavalla. Sen vuoksi näyttäisi olevan asianmukaista vahvistaa mekanismi, jolla suurimpia tukia alennetaan enemmän, ja näin saatavat varat olisi myös käytettävä uusiin haasteisiin vastaamiseksi maaseudun kehittämisen puitteissa. Mekanismin oikeasuhteisuuden varmistamiseksi lisävähennyksiä olisi korotettava asteittain asianomaisten tukimäärien mukaan.
  On kuitenkin vältettävä pitämästä suurtuensaajina sellaisia yhdistyksiä, joihin kuuluu suuri määrä viljelijöitä tiloineen, kuten maatalousosuuskuntia, ja jotka ovat tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitetun ”viljelijän” määritelmän mukaisia, sillä tämä johtaisi tuen vastaavaan vähentämiseen. Tätä varten on selvitettävä, mitkä yhteisöt täyttävät kyseiset edellytykset, jotta nämä voidaan vapauttaa mahdollisesta porrastuksesta
  .

Suoraa tukea kanavoivia tuottajaliittoja ei kuitenkaan saisi pitää suurtuensaajina tuen mukauttamismekanismia sovellettaessa, jotta voidaan välttää maatalousalan pirstoutuminen entisestään.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| (8 a) | Lisäksi jäsenvaltioilla olisi oltava käytettävissään erityinen tuki, jotta voidaan riittävällä tavalla vastata yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastuksesta mahdollisesti aiheutuviin uusiin haasteisiin. |
| --- | --- |

(8 a)

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| (16) | Jotta viljelijät voisivat noudattaa nykyaikaista korkealaatuista maataloutta koskevia vaatimuksia, jäsenvaltioilla on tarpeen olla kattava järjestelmä, jossa
  kaupallisille
  tiloille tarjotaan neuvontapalveluja. Maatilojen neuvontajärjestelmän olisi lisättävä viljelijöiden tietämystä materiaalivirroista ja maatilan toiminnoista, jotka liittyvät ympäristöä, elintarvikkeiden turvallisuutta sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskeviin vaatimuksiin. Järjestelmä ei kuitenkaan saa mitenkään vaikuttaa viljelijöiden velvollisuuksiin ja vastuuseen noudattaa näitä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(16)

Jotta viljelijät voisivat noudattaa nykyaikaista korkealaatuista maataloutta koskevia vaatimuksia, jäsenvaltioilla on tarpeen olla kattava järjestelmä, jossa
  kaupallisille
  tiloille tarjotaan neuvontapalveluja. Maatilojen neuvontajärjestelmän olisi lisättävä viljelijöiden tietämystä materiaalivirroista ja maatilan toiminnoista, jotka liittyvät ympäristöä, elintarvikkeiden turvallisuutta sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskeviin vaatimuksiin. Järjestelmä ei kuitenkaan saa mitenkään vaikuttaa viljelijöiden velvollisuuksiin ja vastuuseen noudattaa näitä vaatimuksia.

| (16) | Jotta viljelijät voisivat noudattaa nykyaikaista korkealaatuista maataloutta koskevia vaatimuksia, jäsenvaltioilla on tarpeen olla kattava järjestelmä, jossa
  kaikille
  tiloille tarjotaan neuvontapalveluja. Maatilojen neuvontajärjestelmän olisi
  autettava viljelijöitä tuottamaan tehokkaasti ja kustannuksia säästäen ja
  lisättävä viljelijöiden tietämystä materiaalivirroista ja maatilan toiminnoista, jotka liittyvät ympäristöä, elintarvikkeiden turvallisuutta sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskeviin vaatimuksiin. Järjestelmä ei kuitenkaan saa mitenkään vaikuttaa viljelijöiden velvollisuuksiin ja vastuuseen noudattaa näitä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(16)

Jotta viljelijät voisivat noudattaa nykyaikaista korkealaatuista maataloutta koskevia vaatimuksia, jäsenvaltioilla on tarpeen olla kattava järjestelmä, jossa
  kaikille
  tiloille tarjotaan neuvontapalveluja. Maatilojen neuvontajärjestelmän olisi
  autettava viljelijöitä tuottamaan tehokkaasti ja kustannuksia säästäen ja
  lisättävä viljelijöiden tietämystä materiaalivirroista ja maatilan toiminnoista, jotka liittyvät ympäristöä, elintarvikkeiden turvallisuutta sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskeviin vaatimuksiin. Järjestelmä ei kuitenkaan saa mitenkään vaikuttaa viljelijöiden velvollisuuksiin ja vastuuseen noudattaa näitä vaatimuksia.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| (19) | Pienten määrien hallinnointi on vaivalloista jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.
  Liiallisen hallinnollisen taakan hillitsemiseksi jäsenvaltioiden ei pitäisi myöntää suoria tukia, jos tuki olisi pienempi kuin yhteisön keskimääräinen tuki yhdelle hehtaarille tai jos tilan tukikelpoinen ala, jolle tukea haetaan, on vähemmän kuin yksi hehtaari. Olisi säädettävä erityissäännöksestä, joka koskee jäsenvaltioita, joiden tilarakenne poikkeaa merkittävästi yhteisön keskimääräisestä tilarakenteesta. Jäsenvaltion olisi maatalousalansa rakenteiden perusteella voitava valita, kumpaako vaihtoehtoa se soveltaa. Koska viljelijöille, joiden tiloihin ei liity maatalousmaata, on jaettu erityistukioikeuksia, hehtaariperustaisen kynnyksen soveltaminen olisi tehotonta. Tällaisiin viljelijöihin olisi siksi sovellettava vähimmäismäärää, joka perustuu keskimääräiseen vähimmäistukeen
  . |
| --- | --- |

(19)

Pienten määrien hallinnointi on vaivalloista jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.
  Liiallisen hallinnollisen taakan hillitsemiseksi jäsenvaltioiden ei pitäisi myöntää suoria tukia, jos tuki olisi pienempi kuin yhteisön keskimääräinen tuki yhdelle hehtaarille tai jos tilan tukikelpoinen ala, jolle tukea haetaan, on vähemmän kuin yksi hehtaari. Olisi säädettävä erityissäännöksestä, joka koskee jäsenvaltioita, joiden tilarakenne poikkeaa merkittävästi yhteisön keskimääräisestä tilarakenteesta. Jäsenvaltion olisi maatalousalansa rakenteiden perusteella voitava valita, kumpaako vaihtoehtoa se soveltaa. Koska viljelijöille, joiden tiloihin ei liity maatalousmaata, on jaettu erityistukioikeuksia, hehtaariperustaisen kynnyksen soveltaminen olisi tehotonta. Tällaisiin viljelijöihin olisi siksi sovellettava vähimmäismäärää, joka perustuu keskimääräiseen vähimmäistukeen
  .

| (19) | Pienten määrien hallinnointi on vaivalloista jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.
  Jäsenvaltiot voivat päättää olla myöntämättä suoria tukia vahvistettavasta vähimmäisalasta alkaen
  . |
| --- | --- |

(19)

Pienten määrien hallinnointi on vaivalloista jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.
  Jäsenvaltiot voivat päättää olla myöntämättä suoria tukia vahvistettavasta vähimmäisalasta alkaen
  .

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| (21) | Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi maksettava yhteisön tukijärjestelmien mukaiset tuet täysimääräisesti edunsaajille säädettyjen maksuaikojen kuluessa, jollei tässä asetuksessa säädetyistä tuen vähennyksistä muuta johdu. Suorien tukien hallinnoinnin joustavoittamiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava maksaa suorat tuet kahdessa vuosierässä. |
| --- | --- |

(21)

Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi maksettava yhteisön tukijärjestelmien mukaiset tuet täysimääräisesti edunsaajille säädettyjen maksuaikojen kuluessa, jollei tässä asetuksessa säädetyistä tuen vähennyksistä muuta johdu. Suorien tukien hallinnoinnin joustavoittamiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava maksaa suorat tuet kahdessa vuosierässä.

| (21) | Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi maksettava yhteisön tukijärjestelmien mukaiset tuet täysimääräisesti edunsaajille säädettyjen maksuaikojen kuluessa, jollei tässä asetuksessa säädetyistä tuen vähennyksistä muuta johdu. Suorien tukien hallinnoinnin joustavoittamiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava maksaa suorat tuet kahdessa vuosierässä,
  jotta maksetaan markkinatasoista korkoa, jos maksu on myöhässä, ja jotta alan tarpeista riippuen voidaan antaa jäsenvaltioille tiettyä joustoa maksupäivistä päättämiseen
  . |
| --- | --- |

(21)

Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi maksettava yhteisön tukijärjestelmien mukaiset tuet täysimääräisesti edunsaajille säädettyjen maksuaikojen kuluessa, jollei tässä asetuksessa säädetyistä tuen vähennyksistä muuta johdu. Suorien tukien hallinnoinnin joustavoittamiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava maksaa suorat tuet kahdessa vuosierässä,
  jotta maksetaan markkinatasoista korkoa, jos maksu on myöhässä, ja jotta alan tarpeista riippuen voidaan antaa jäsenvaltioille tiettyä joustoa maksupäivistä päättämiseen
  .

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| (23) | Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisiä tukijärjestelmiä on muutettava muuttuvien tilanteiden vuoksi lyhyessäkin määräajassa. Edunsaajat eivät näin ollen voi olettaa tukiedellytysten pysyvän muuttumattomina, vaan heidän olisi oltava valmiita siihen, että järjestelmiä saatetaan tarkistaa talouskehityksen tai talousarviotilanteen perusteella. |
| --- | --- |

(23)

Poistetaan.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| (23 a) | Yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäinen pilari olisi säilytettävä tulevaisuudessa, jotta turvataan viljelijöiden keskeinen asema talouden kantavina voimina monilla maaseutualueilla, maiseman suojelijoina ja Euroopan unionin edellyttämien korkeiden elintarviketurvallisuusnormien takaajina. |
| --- | --- |

(23 a)

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| (24) | Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön tilatukijärjestelmä, jossa silloiset eri tukimekanismit yhdistettiin yhdeksi järjestelmäksi, jossa suorat tuet ovat tuotannosta riippumattomia. Tilatukijärjestelmän soveltamisesta saatujen kokemusten mukaan eräitä sen osia voidaan yksinkertaistaa viljelijöiden ja hallinnon kannalta. Koska tilatukijärjestelmä on nyttemmin pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa, joiden velvollisuus on ollut niin tehdä, eräät sen täytäntöönpanon alkuun liittyvät säännökset ovat vanhentuneet ja niitä olisi sen vuoksi tarkistettava. Tässä yhteydessä on eräissä tapauksissa havaittu tukioikeuksien merkittävää alikäyttöä. Tällaisten tilanteiden välttämiseksi
  ja ottaen huomioon, että viljelijät jo tuntevat tilatukijärjestelmän toiminnan, alun perin vahvistettua määräaikaa
  käyttämättömien tukioikeuksien palauttamiseksi kansalliseen varantoon olisi
  lyhennettävä kahdeksi
  vuodeksi. |
| --- | --- |

(24)

Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön tilatukijärjestelmä, jossa silloiset eri tukimekanismit yhdistettiin yhdeksi järjestelmäksi, jossa suorat tuet ovat tuotannosta riippumattomia. Tilatukijärjestelmän soveltamisesta saatujen kokemusten mukaan eräitä sen osia voidaan yksinkertaistaa viljelijöiden ja hallinnon kannalta. Koska tilatukijärjestelmä on nyttemmin pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa, joiden velvollisuus on ollut niin tehdä, eräät sen täytäntöönpanon alkuun liittyvät säännökset ovat vanhentuneet ja niitä olisi sen vuoksi tarkistettava. Tässä yhteydessä on eräissä tapauksissa havaittu tukioikeuksien merkittävää alikäyttöä. Tällaisten tilanteiden välttämiseksi
  ja ottaen huomioon, että viljelijät jo tuntevat tilatukijärjestelmän toiminnan, alun perin vahvistettua määräaikaa
  käyttämättömien tukioikeuksien palauttamiseksi kansalliseen varantoon olisi
  lyhennettävä kahdeksi
  vuodeksi.

| (24) | Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön tilatukijärjestelmä, jossa silloiset eri tukimekanismit yhdistettiin yhdeksi järjestelmäksi, jossa suorat tuet ovat tuotannosta riippumattomia. Tilatukijärjestelmän soveltamisesta saatujen kokemusten mukaan eräitä sen osia voidaan yksinkertaistaa viljelijöiden ja hallinnon kannalta. Koska tilatukijärjestelmä on nyttemmin pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa, joiden velvollisuus on ollut niin tehdä, eräät sen täytäntöönpanon alkuun liittyvät säännökset ovat vanhentuneet ja niitä olisi sen vuoksi tarkistettava. Tässä yhteydessä on eräissä tapauksissa havaittu tukioikeuksien merkittävää alikäyttöä. Tällaisten tilanteiden välttämiseksi
  määräaika
  käyttämättömien tukioikeuksien palauttamiseksi kansalliseen varantoon olisi
  vahvistettava kolmeksi
  vuodeksi. |
| --- | --- |

(24)

Asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön tilatukijärjestelmä, jossa silloiset eri tukimekanismit yhdistettiin yhdeksi järjestelmäksi, jossa suorat tuet ovat tuotannosta riippumattomia. Tilatukijärjestelmän soveltamisesta saatujen kokemusten mukaan eräitä sen osia voidaan yksinkertaistaa viljelijöiden ja hallinnon kannalta. Koska tilatukijärjestelmä on nyttemmin pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa, joiden velvollisuus on ollut niin tehdä, eräät sen täytäntöönpanon alkuun liittyvät säännökset ovat vanhentuneet ja niitä olisi sen vuoksi tarkistettava. Tässä yhteydessä on eräissä tapauksissa havaittu tukioikeuksien merkittävää alikäyttöä. Tällaisten tilanteiden välttämiseksi
  määräaika
  käyttämättömien tukioikeuksien palauttamiseksi kansalliseen varantoon olisi
  vahvistettava kolmeksi
  vuodeksi.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| (27) | Kesannointivelvoite otettiin käyttöön tarjonnan sääntelymekanismiksi. Kun otetaan huomioon peltokasvien markkinatilanteen kehitys yhdessä tuotannosta irrotettujen tukien kanssa, kyseinen mekanismi ei ole enää tarpeen, ja se olisi sen vuoksi poistettava. Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 53 artiklan ja 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  vahvistetut kesannointioikeudet olisi sen vuoksi aktivoitava hehtaarien perusteella soveltaen samoja tukikelpoisuusedellytyksiä kuin muihinkin oikeuksiin
  . |
| --- | --- |

(27)

Kesannointivelvoite otettiin käyttöön tarjonnan sääntelymekanismiksi. Kun otetaan huomioon peltokasvien markkinatilanteen kehitys yhdessä tuotannosta irrotettujen tukien kanssa, kyseinen mekanismi ei ole enää tarpeen, ja se olisi sen vuoksi poistettava. Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 53 artiklan ja 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  vahvistetut kesannointioikeudet olisi sen vuoksi aktivoitava hehtaarien perusteella soveltaen samoja tukikelpoisuusedellytyksiä kuin muihinkin oikeuksiin
  .

| (27) | Kesannointivelvoite otettiin käyttöön tarjonnan sääntelymekanismiksi. Kun otetaan huomioon peltokasvien markkinatilanteen kehitys yhdessä tuotannosta irrotettujen tukien kanssa, kyseinen mekanismi ei ole enää tarpeen, ja se olisi sen vuoksi poistettava. Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 53 artiklan ja 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  vahvistetuista kesannointioikeuksista
  olisi sen vuoksi
  tultava normaaleja oikeuksia
  . |
| --- | --- |

(27)

Kesannointivelvoite otettiin käyttöön tarjonnan sääntelymekanismiksi. Kun otetaan huomioon peltokasvien markkinatilanteen kehitys yhdessä tuotannosta irrotettujen tukien kanssa, kyseinen mekanismi ei ole enää tarpeen, ja se olisi sen vuoksi poistettava. Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 53 artiklan ja 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  vahvistetuista kesannointioikeuksista
  olisi sen vuoksi
  tultava normaaleja oikeuksia
  .

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| (28) | Kun aiemmin tuotantoon sidotut markkinatuet sisällytettiin tilatukijärjestelmään, tukioikeuksien arvo perustui historiallisen mallin valinneissa jäsenvaltioissa aiempiin tilakohtaisiin tukiin. Koska tilatukijärjestelmän käyttöönotosta on jo vuosia ja siihen on onnistuneesti sisällytetty muita aloja, on yhä vaikeampi perustella, miksi aiempaan tukeen perustuvien tukitasojen välillä voi olla merkittäviä tilakohtaisia eroja. Sen vuoksi historiallisen mallin valinneiden jäsenvaltioiden olisi sallittava eräin edellytyksin tarkistaa jaettuja tukioikeuksia niiden yksikköarvon yhdenmukaistamiseksi yhteisön oikeuden yleisperiaatteita ja yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita noudattaen. Jäsenvaltiot voivat yhdenmukaisempia arvoja vahvistaessaan ottaa huomioon maantieteellisten alueiden ominaispiirteet. Jotta viljelijät voisivat mukautua muuttuviin tukitasoihin, tukioikeuksien arvon yhdenmukaistaminen olisi tehtävä riittävän siirtymäkauden kuluessa ja vain muutamia vähennyksiä soveltaen. |
| --- | --- |

(28)

Kun aiemmin tuotantoon sidotut markkinatuet sisällytettiin tilatukijärjestelmään, tukioikeuksien arvo perustui historiallisen mallin valinneissa jäsenvaltioissa aiempiin tilakohtaisiin tukiin. Koska tilatukijärjestelmän käyttöönotosta on jo vuosia ja siihen on onnistuneesti sisällytetty muita aloja, on yhä vaikeampi perustella, miksi aiempaan tukeen perustuvien tukitasojen välillä voi olla merkittäviä tilakohtaisia eroja. Sen vuoksi historiallisen mallin valinneiden jäsenvaltioiden olisi sallittava eräin edellytyksin tarkistaa jaettuja tukioikeuksia niiden yksikköarvon yhdenmukaistamiseksi yhteisön oikeuden yleisperiaatteita ja yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita noudattaen. Jäsenvaltiot voivat yhdenmukaisempia arvoja vahvistaessaan ottaa huomioon maantieteellisten alueiden ominaispiirteet. Jotta viljelijät voisivat mukautua muuttuviin tukitasoihin, tukioikeuksien arvon yhdenmukaistaminen olisi tehtävä riittävän siirtymäkauden kuluessa ja vain muutamia vähennyksiä soveltaen.

| (28) | Kun aiemmin tuotantoon sidotut markkinatuet sisällytettiin tilatukijärjestelmään, tukioikeuksien arvo perustui historiallisen mallin valinneissa jäsenvaltioissa aiempiin tilakohtaisiin tukiin. Koska tilatukijärjestelmän käyttöönotosta on jo vuosia ja siihen on onnistuneesti sisällytetty muita aloja, on yhä vaikeampi perustella, miksi aiempaan tukeen perustuvien tukitasojen välillä voi olla merkittäviä tilakohtaisia eroja. Sen vuoksi historiallisen mallin valinneiden jäsenvaltioiden olisi sallittava eräin edellytyksin tarkistaa jaettuja tukioikeuksia niiden yksikköarvon yhdenmukaistamiseksi yhteisön oikeuden yleisperiaatteita ja yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita noudattaen. Jäsenvaltiot voivat yhdenmukaisempia arvoja vahvistaessaan ottaa huomioon maantieteellisten alueiden ominaispiirteet. Jotta viljelijät voisivat mukautua muuttuviin tukitasoihin, tukioikeuksien arvon yhdenmukaistaminen olisi tehtävä riittävän siirtymäkauden kuluessa
  kunkin jäsenvaltion valitsemassa tahdissa
  ja vain muutamia vähennyksiä soveltaen. |
| --- | --- |

(28)

Kun aiemmin tuotantoon sidotut markkinatuet sisällytettiin tilatukijärjestelmään, tukioikeuksien arvo perustui historiallisen mallin valinneissa jäsenvaltioissa aiempiin tilakohtaisiin tukiin. Koska tilatukijärjestelmän käyttöönotosta on jo vuosia ja siihen on onnistuneesti sisällytetty muita aloja, on yhä vaikeampi perustella, miksi aiempaan tukeen perustuvien tukitasojen välillä voi olla merkittäviä tilakohtaisia eroja. Sen vuoksi historiallisen mallin valinneiden jäsenvaltioiden olisi sallittava eräin edellytyksin tarkistaa jaettuja tukioikeuksia niiden yksikköarvon yhdenmukaistamiseksi yhteisön oikeuden yleisperiaatteita ja yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita noudattaen. Jäsenvaltiot voivat yhdenmukaisempia arvoja vahvistaessaan ottaa huomioon maantieteellisten alueiden ominaispiirteet. Jotta viljelijät voisivat mukautua muuttuviin tukitasoihin, tukioikeuksien arvon yhdenmukaistaminen olisi tehtävä riittävän siirtymäkauden kuluessa
  kunkin jäsenvaltion valitsemassa tahdissa
  ja vain muutamia vähennyksiä soveltaen.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 a kappale (uusi)

| (29 a) | Täydentävien ehtojen järjestelmää ja yhteistä maatalouspolitiikkaa on todennäköisesti mukautettava lisää tulevaisuudessa, koska tällä hetkellä tukien määrä ei aina vaikuta olevan oikeassa suhteessa asianomaisten viljelijöiden määräysten noudattamista koskeviin pyrkimyksiin siitä syystä, että tuet riippuvat yhä suuressa määrin aikaisemmista maksuperusteista. Erityisesti eläinten hyvinvointia koskeva lainsäädäntö on selvästi kaikkein raskain karjankasvattajille, mikä ei kuitenkaan heijastu heidän tukitasostaan. Mikäli tuotujen tuotteiden olisi täytettävä samat eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset, ei olisi tarvetta maksaa viljelijöille korvausta siitä, että he noudattavat yhteisön lainsäädäntöä tällä alalla. Komission on siksi pyrittävä siihen, että myös muut kuin kaupalliset huolenaiheet otetaan huomioon maahantuonnin kriteereinä Maailman kauppajärjestössä käytävien neuvotteluiden yhteydessä. |
| --- | --- |

(29 a)

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| (30) | Vaikka asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön tuotannosta irrotettu tilatukijärjestelmä, siinä myös sallittiin jäsenvaltioiden jättää eräät tuet järjestelmän ulkopuolelle. Kyseisen asetuksen 64 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kyseisen asetuksen III osaston 5 luvun 2 ja 3 jaksoissa säädettyjä vaihtoehtoja tarkistetaan markkinoiden ja rakenteiden kehityksen perusteella. Kokemusten perusteella tuen irrottaminen tuotantomääristä
  lisää
  tuottajien valinnanmahdollisuuksia, sillä he voivat tehdä tuotantopäätöksensä kannattavuuden ja markkinoiden palautteen perusteella.
  Tämä pätee erityisesti peltokasveihin, humalaan ja siemeniin ja jossain määrin myös naudanliha-alaan. Sen vuoksi näiden alojen osittain tuotantoon sidotut tuet
  olisi
  sisällytettävä tilatukijärjestelmään. Jotta naudanliha-alan tuottajat voisivat vähitellen mukautua uusiin tukijärjestelyihin, olisi säädettävä, että urospuolisista nautaeläimistä myönnettävä erityispalkkio ja teurastuspalkkio sisällytetään tilatukijärjestelmään asteittain
  . Koska hedelmä- ja vihannesalan tuotantomääriin osittain sidotut tuet on otettu käyttöön vasta hiljattain siirtymävaiheen toimenpiteenä, näiden järjestelmien tarkistaminen ei ole tarpeen. |
| --- | --- |

(30)

Vaikka asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön tuotannosta irrotettu tilatukijärjestelmä, siinä myös sallittiin jäsenvaltioiden jättää eräät tuet järjestelmän ulkopuolelle. Kyseisen asetuksen 64 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kyseisen asetuksen III osaston 5 luvun 2 ja 3 jaksoissa säädettyjä vaihtoehtoja tarkistetaan markkinoiden ja rakenteiden kehityksen perusteella. Kokemusten perusteella tuen irrottaminen tuotantomääristä
  lisää
  tuottajien valinnanmahdollisuuksia, sillä he voivat tehdä tuotantopäätöksensä kannattavuuden ja markkinoiden palautteen perusteella.
  Tämä pätee erityisesti peltokasveihin, humalaan ja siemeniin ja jossain määrin myös naudanliha-alaan. Sen vuoksi näiden alojen osittain tuotantoon sidotut tuet
  olisi
  sisällytettävä tilatukijärjestelmään. Jotta naudanliha-alan tuottajat voisivat vähitellen mukautua uusiin tukijärjestelyihin, olisi säädettävä, että urospuolisista nautaeläimistä myönnettävä erityispalkkio ja teurastuspalkkio sisällytetään tilatukijärjestelmään asteittain
  . Koska hedelmä- ja vihannesalan tuotantomääriin osittain sidotut tuet on otettu käyttöön vasta hiljattain siirtymävaiheen toimenpiteenä, näiden järjestelmien tarkistaminen ei ole tarpeen.

| (30) | Vaikka asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön tuotannosta irrotettu tilatukijärjestelmä, siinä myös sallittiin jäsenvaltioiden jättää eräät tuet järjestelmän ulkopuolelle. Kyseisen asetuksen 64 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kyseisen asetuksen III osaston 5 luvun 2 ja 3 jaksoissa säädettyjä vaihtoehtoja tarkistetaan markkinoiden ja rakenteiden kehityksen perusteella. Kokemusten perusteella tuen irrottaminen tuotantomääristä
  voisi lisätä
  tuottajien valinnanmahdollisuuksia, sillä he voivat tehdä tuotantopäätöksensä kannattavuuden ja markkinoiden palautteen perusteella.
  Siksi jäsenvaltioille
  olisi
  annettava lupa jatkaa omalla päätöksellään suorien tukien irrottamista tuotannosta
  . Koska hedelmä- ja vihannesalan tuotantomääriin osittain sidotut tuet on otettu käyttöön vasta hiljattain siirtymävaiheen toimenpiteenä, näiden järjestelmien tarkistaminen ei ole tarpeen. |
| --- | --- |

(30)

Vaikka asetuksella (EY) N:o 1782/2003 otettiin käyttöön tuotannosta irrotettu tilatukijärjestelmä, siinä myös sallittiin jäsenvaltioiden jättää eräät tuet järjestelmän ulkopuolelle. Kyseisen asetuksen 64 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kyseisen asetuksen III osaston 5 luvun 2 ja 3 jaksoissa säädettyjä vaihtoehtoja tarkistetaan markkinoiden ja rakenteiden kehityksen perusteella. Kokemusten perusteella tuen irrottaminen tuotantomääristä
  voisi lisätä
  tuottajien valinnanmahdollisuuksia, sillä he voivat tehdä tuotantopäätöksensä kannattavuuden ja markkinoiden palautteen perusteella.
  Siksi jäsenvaltioille
  olisi
  annettava lupa jatkaa omalla päätöksellään suorien tukien irrottamista tuotannosta
  . Koska hedelmä- ja vihannesalan tuotantomääriin osittain sidotut tuet on otettu käyttöön vasta hiljattain siirtymävaiheen toimenpiteenä, näiden järjestelmien tarkistaminen ei ole tarpeen.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 a kappale (uusi)

| (31 a) | Tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, joilla tuetaan unionin lammasalaa, joka on vakavissa vaikeuksissa. Olisi pantava täytäntöön suositukset, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin 19 päivänä kesäkuuta 2008 antamaan päätöslauselmaan lammas- ja vuohialan tulevaisuudesta Euroopassa (2) |
| --- | --- |

(31 a)

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 kappale

| (32) | Jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää enintään 10 prosenttia enimmäismääristään erityistuen myöntämiseksi tarkoin määritellyissä tapauksissa. Jäsenvaltion pitäisi kohdistaa tällainen tuki ympäristönhoitoon sekä maataloustuotteiden laadun ja kaupan pitämisen parantamiseen. Erityistukea pitäisi olla käytettävissä myös maitokiintiöiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutusten vähentämiseksi ja tuen irrottamiseksi tuotantomääristä erityisen herkillä aloilla.
  Koska riskienhallinnan merkitys kasvaa, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus osallistua viljelijöiden satovakuutusten kustannuksiin sekä eräiden eläin- tai kasvitaudeista johtuvien taloudellisten tappioiden korvaamiseen
  . Yhteisön kansainvälisten velvollisuuksien noudattamiseksi tuotantoon sidottuihin tukitoimenpiteisiin käytettävissä olevat varat olisi rajoitettava asianmukaiselle tasolle.
  Olisi vahvistettava edellytykset, jotka koskevat satovakuutusten kustannuksiin osallistumista ja eläin- tai kasvitaudeista johtuvia korvauksia
  . |
| --- | --- |

(32)

Jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää enintään 10 prosenttia enimmäismääristään erityistuen myöntämiseksi tarkoin määritellyissä tapauksissa. Jäsenvaltion pitäisi kohdistaa tällainen tuki ympäristönhoitoon sekä maataloustuotteiden laadun ja kaupan pitämisen parantamiseen. Erityistukea pitäisi olla käytettävissä myös maitokiintiöiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutusten vähentämiseksi ja tuen irrottamiseksi tuotantomääristä erityisen herkillä aloilla.
  Koska riskienhallinnan merkitys kasvaa, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus osallistua viljelijöiden satovakuutusten kustannuksiin sekä eräiden eläin- tai kasvitaudeista johtuvien taloudellisten tappioiden korvaamiseen
  . Yhteisön kansainvälisten velvollisuuksien noudattamiseksi tuotantoon sidottuihin tukitoimenpiteisiin käytettävissä olevat varat olisi rajoitettava asianmukaiselle tasolle.
  Olisi vahvistettava edellytykset, jotka koskevat satovakuutusten kustannuksiin osallistumista ja eläin- tai kasvitaudeista johtuvia korvauksia
  .

| (32) | Jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää enintään 10 prosenttia enimmäismääristään erityistuen myöntämiseen tarkoin määritellyissä tapauksissa. Jäsenvaltion pitäisi kohdistaa tällainen tuki ympäristönhoitoon sekä maataloustuotteiden laadun ja kaupan pitämisen parantamiseen. Erityistukea pitäisi olla käytettävissä myös maitokiintiöiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutusten vähentämiseksi ja tuen irrottamiseksi tuotantomääristä erityisen herkillä aloilla. Yhteisön kansainvälisten velvollisuuksien noudattamiseksi tuotantoon sidottuihin tukitoimenpiteisiin käytettävissä olevat varat olisi rajoitettava asianmukaiselle tasolle. |
| --- | --- |

(32)

Jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää enintään 10 prosenttia enimmäismääristään erityistuen myöntämiseen tarkoin määritellyissä tapauksissa. Jäsenvaltion pitäisi kohdistaa tällainen tuki ympäristönhoitoon sekä maataloustuotteiden laadun ja kaupan pitämisen parantamiseen. Erityistukea pitäisi olla käytettävissä myös maitokiintiöiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutusten vähentämiseksi ja tuen irrottamiseksi tuotantomääristä erityisen herkillä aloilla. Yhteisön kansainvälisten velvollisuuksien noudattamiseksi tuotantoon sidottuihin tukitoimenpiteisiin käytettävissä olevat varat olisi rajoitettava asianmukaiselle tasolle.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 a kappale (uusi)

| (32 a) | Koska tehokkaan riskienhallinnan merkitys kasvaa, jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää lisäksi enintään 5 prosenttia enimmäismääristään myöntääkseen tukea viljelijöille tai tuottajajärjestöille tai -ryhmittymille vakuutusmaksuihin ja sijoitusrahastoihin liittyviä menoja koskevan taloudellisen tuen muodossa. |
| --- | --- |

(32 a)

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 kappale

| (36) | Suorien tukien tuotannosta irrottaminen ja tilatukijärjestelmän käyttöönotto olivat yhteisen maatalouspolitiikan uudistusprosessin olennaisia osatekijöitä. Vuonna 2003 oli kuitenkin useita syitä säilyttää eräiden viljelykasvien erityistuki. Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 täytäntöönpanosta saadut kokemukset yhdessä markkinatilanteen kehityksen kanssa osoittavat, että tilatukijärjestelmän ulkopuolelle vuonna 2003 jätetyt järjestelmät
  voidaan
  nyt sisällyttää siihen markkinasuuntautuneemman ja kestävän maatalouden edistämiseksi. Tämä koskee erityisesti oliiviöljyalaa, jolla tuet sidottiin tuotantomääriin vain vähäisessä määrin. Myös durumvehnän,
  valkuaiskasvien
  , riisin, perunatärkkelyksen ja pähkinöiden osalta jäljellä olevien tuotantoon sidottujen tukien lisääntyvä tehottomuus puoltaa tuen irrottamista tuotantomääristä.
  Pellava-alalla jalostustuki on syytä poistaa ja sisällyttää asianomaiset määrät tilatukijärjestelmään
  . Riisi-,
  kuivarehu
  -, perunatärkkelys- ja pellava-aloilla olisi säädettävä siirtymäkaudesta, jotta niiden siirtyminen tuotannosta irrotettuun tukeen olisi mahdollisimman joustavaa. Pähkinöiden osalta jäsenvaltioiden olisi sallittava edelleen säilyttää tuen kansallinen osa tuotantoon sidottuna, jotta tuotannosta irrottamisen vaikutukset vaimenisivat. |
| --- | --- |

(36)

Suorien tukien tuotannosta irrottaminen ja tilatukijärjestelmän käyttöönotto olivat yhteisen maatalouspolitiikan uudistusprosessin olennaisia osatekijöitä. Vuonna 2003 oli kuitenkin useita syitä säilyttää eräiden viljelykasvien erityistuki. Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 täytäntöönpanosta saadut kokemukset yhdessä markkinatilanteen kehityksen kanssa osoittavat, että tilatukijärjestelmän ulkopuolelle vuonna 2003 jätetyt järjestelmät
  voidaan
  nyt sisällyttää siihen markkinasuuntautuneemman ja kestävän maatalouden edistämiseksi. Tämä koskee erityisesti oliiviöljyalaa, jolla tuet sidottiin tuotantomääriin vain vähäisessä määrin. Myös durumvehnän,
  valkuaiskasvien
  , riisin, perunatärkkelyksen ja pähkinöiden osalta jäljellä olevien tuotantoon sidottujen tukien lisääntyvä tehottomuus puoltaa tuen irrottamista tuotantomääristä.
  Pellava-alalla jalostustuki on syytä poistaa ja sisällyttää asianomaiset määrät tilatukijärjestelmään
  . Riisi-,
  kuivarehu
  -, perunatärkkelys- ja pellava-aloilla olisi säädettävä siirtymäkaudesta, jotta niiden siirtyminen tuotannosta irrotettuun tukeen olisi mahdollisimman joustavaa. Pähkinöiden osalta jäsenvaltioiden olisi sallittava edelleen säilyttää tuen kansallinen osa tuotantoon sidottuna, jotta tuotannosta irrottamisen vaikutukset vaimenisivat.

| (36) | Suorien tukien tuotannosta irrottaminen ja tilatukijärjestelmän käyttöönotto olivat yhteisen maatalouspolitiikan uudistusprosessin olennaisia osatekijöitä. Vuonna 2003 oli kuitenkin useita syitä säilyttää eräiden viljelykasvien erityistuki. Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 täytäntöönpanosta saadut kokemukset yhdessä markkinatilanteen kehityksen kanssa osoittavat, että tilatukijärjestelmän ulkopuolelle vuonna 2003 jätetyt järjestelmät
  voitaisiin
  nyt sisällyttää
  jäsenvaltioiden valinnan mukaan
  siihen markkinasuuntautuneemman ja kestävän maatalouden edistämiseksi. Tämä koskee erityisesti oliiviöljyalaa, jolla tuet sidottiin tuotantomääriin vain vähäisessä määrin. Myös durumvehnän, riisin, perunatärkkelyksen ja pähkinöiden osalta jäljellä olevien tuotantoon sidottujen tukien lisääntyvä tehottomuus puoltaa tuen irrottamista tuotantomääristä. Riisi-, perunatärkkelys- ja pellava-aloilla olisi säädettävä siirtymäkaudesta, jotta niiden siirtyminen tuotannosta irrotettuun tukeen olisi mahdollisimman joustavaa. Pähkinöiden osalta jäsenvaltioiden olisi sallittava edelleen säilyttää tuen kansallinen osa tuotantoon sidottuna, jotta tuotannosta irrottamisen vaikutukset vaimenisivat. |
| --- | --- |

(36)

Suorien tukien tuotannosta irrottaminen ja tilatukijärjestelmän käyttöönotto olivat yhteisen maatalouspolitiikan uudistusprosessin olennaisia osatekijöitä. Vuonna 2003 oli kuitenkin useita syitä säilyttää eräiden viljelykasvien erityistuki. Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 täytäntöönpanosta saadut kokemukset yhdessä markkinatilanteen kehityksen kanssa osoittavat, että tilatukijärjestelmän ulkopuolelle vuonna 2003 jätetyt järjestelmät
  voitaisiin
  nyt sisällyttää
  jäsenvaltioiden valinnan mukaan
  siihen markkinasuuntautuneemman ja kestävän maatalouden edistämiseksi. Tämä koskee erityisesti oliiviöljyalaa, jolla tuet sidottiin tuotantomääriin vain vähäisessä määrin. Myös durumvehnän, riisin, perunatärkkelyksen ja pähkinöiden osalta jäljellä olevien tuotantoon sidottujen tukien lisääntyvä tehottomuus puoltaa tuen irrottamista tuotantomääristä. Riisi-, perunatärkkelys- ja pellava-aloilla olisi säädettävä siirtymäkaudesta, jotta niiden siirtyminen tuotannosta irrotettuun tukeen olisi mahdollisimman joustavaa. Pähkinöiden osalta jäsenvaltioiden olisi sallittava edelleen säilyttää tuen kansallinen osa tuotantoon sidottuna, jotta tuotannosta irrottamisen vaikutukset vaimenisivat.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 kappale

| (37) | Kun tilatukijärjestelmään sisällytetään uusia järjestelmiä, olisi säädettävä tilatukijärjestelmässä myönnettävien tuottajakohtaisten uusien tulotukien laskennasta. Pähkinä-, perunatärkkelys-,
  pellava- jakuivarehualoilla
  lisätuki olisi myönnettävä viljelijän viimeksi kuluneina vuosina saaman tuen perusteella. Kun kyseessä on sellaisten tukien sisällyttäminen tilatukijärjestelmään, jotka oli jätetty sen ulkopuolelle vain osittain, jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava käyttää alkuperäisiä viitekausia. |
| --- | --- |

(37)

Kun tilatukijärjestelmään sisällytetään uusia järjestelmiä, olisi säädettävä tilatukijärjestelmässä myönnettävien tuottajakohtaisten uusien tulotukien laskennasta. Pähkinä-, perunatärkkelys-,
  pellava- jakuivarehualoilla
  lisätuki olisi myönnettävä viljelijän viimeksi kuluneina vuosina saaman tuen perusteella. Kun kyseessä on sellaisten tukien sisällyttäminen tilatukijärjestelmään, jotka oli jätetty sen ulkopuolelle vain osittain, jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava käyttää alkuperäisiä viitekausia.

| (37) | Kun tilatukijärjestelmään sisällytetään uusia järjestelmiä, olisi säädettävä tilatukijärjestelmässä myönnettävien tuottajakohtaisten uusien tulotukien laskennasta. Pähkinä-, perunatärkkelys-
  ja pellava-aloilla
  lisätuki olisi myönnettävä viljelijän viimeksi kuluneina vuosina saaman tuen
  tai viljelijällä viimeksi kuluneina vuosina olleiden tuotantokiintiöiden
  perusteella. Kun kyseessä on sellaisten tukien sisällyttäminen tilatukijärjestelmään, jotka oli jätetty sen ulkopuolelle vain osittain, jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava käyttää alkuperäisiä viitekausia. |
| --- | --- |

(37)

Kun tilatukijärjestelmään sisällytetään uusia järjestelmiä, olisi säädettävä tilatukijärjestelmässä myönnettävien tuottajakohtaisten uusien tulotukien laskennasta. Pähkinä-, perunatärkkelys-
  ja pellava-aloilla
  lisätuki olisi myönnettävä viljelijän viimeksi kuluneina vuosina saaman tuen
  tai viljelijällä viimeksi kuluneina vuosina olleiden tuotantokiintiöiden
  perusteella. Kun kyseessä on sellaisten tukien sisällyttäminen tilatukijärjestelmään, jotka oli jätetty sen ulkopuolelle vain osittain, jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava käyttää alkuperäisiä viitekausia.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| (38) | Asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 otetaan käyttöön erityistuki energiakasveille alan kehityksen edistämiseksi. Energiakasvien
  erityistuen
  myöntämiselle ei ole enää riittävästi perusteita ottaen huomioon bioenergia-alan viimeaikainen kehitys, tällaisten tuotteiden suuri kysyntä kansainvälisillä markkinoilla ja sitovat tavoitteet, jotka on asetettu bioenergian osuudelle kaikista polttoaineista vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

(38)

Asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 otetaan käyttöön erityistuki energiakasveille alan kehityksen edistämiseksi. Energiakasvien
  erityistuen
  myöntämiselle ei ole enää riittävästi perusteita ottaen huomioon bioenergia-alan viimeaikainen kehitys, tällaisten tuotteiden suuri kysyntä kansainvälisillä markkinoilla ja sitovat tavoitteet, jotka on asetettu bioenergian osuudelle kaikista polttoaineista vuoteen 2020 mennessä.

| (38) | Asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 otetaan käyttöön erityistuki energiakasveille alan kehityksen edistämiseksi. Energiakasvien
  tuotantosidonnaisen tuen
  myöntämiselle ei ole enää riittävästi perusteita ottaen huomioon bioenergia-alan viimeaikainen kehitys, tällaisten tuotteiden suuri kysyntä kansainvälisillä markkinoilla ja sitovat tavoitteet, jotka on asetettu bioenergian osuudelle kaikista polttoaineista vuoteen 2020 mennessä.
  Näin ollen sitä koskevat rahamäärät olisi tulevaisuudessa siirrettävä tilatukijärjestelmään
  . |
| --- | --- |

(38)

Asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 otetaan käyttöön erityistuki energiakasveille alan kehityksen edistämiseksi. Energiakasvien
  tuotantosidonnaisen tuen
  myöntämiselle ei ole enää riittävästi perusteita ottaen huomioon bioenergia-alan viimeaikainen kehitys, tällaisten tuotteiden suuri kysyntä kansainvälisillä markkinoilla ja sitovat tavoitteet, jotka on asetettu bioenergian osuudelle kaikista polttoaineista vuoteen 2020 mennessä.
  Näin ollen sitä koskevat rahamäärät olisi tulevaisuudessa siirrettävä tilatukijärjestelmään
  .

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

1 artikla — d alakohta

| d) | tukijärjestelmät riisiä, tärkkelysperunaa,
  puuvillaa
  , sokeria, hedelmiä ja vihanneksia, lampaan- ja vuohenlihaa sekä naudanlihaa tuottaville viljelijöille; |
| --- | --- |

d)

tukijärjestelmät riisiä, tärkkelysperunaa,
  puuvillaa
  , sokeria, hedelmiä ja vihanneksia, lampaan- ja vuohenlihaa sekä naudanlihaa tuottaville viljelijöille;

| d) | tukijärjestelmät riisiä,
  valkuaiskasveja
  , tärkkelysperunaa, sokeria, hedelmiä ja vihanneksia,
  tupakkaa
  , lampaan- ja vuohenlihaa sekä naudanlihaa tuottaville viljelijöille; |
| --- | --- |

d)

tukijärjestelmät riisiä,
  valkuaiskasveja
  , tärkkelysperunaa, sokeria, hedelmiä ja vihanneksia,
  tupakkaa
  , lampaan- ja vuohenlihaa sekä naudanlihaa tuottaville viljelijöille;

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

2 artikla — a kohta

| a) | ”viljelijällä” tarkoitetaan sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä taikka luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden ryhmää riippumatta ryhmän ja sen jäsenten oikeudellisesta asemasta kansallisessa lainsäädännössä, jonka tila sijaitsee yhteisön alueella, siten kuin perustamissopimuksen 299 artiklassa tarkoitetaan ja joka harjoittaa maataloustoimintaa; |
| --- | --- |

a)

”viljelijällä” tarkoitetaan sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä taikka luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden ryhmää riippumatta ryhmän ja sen jäsenten oikeudellisesta asemasta kansallisessa lainsäädännössä, jonka tila sijaitsee yhteisön alueella, siten kuin perustamissopimuksen 299 artiklassa tarkoitetaan ja joka harjoittaa maataloustoimintaa;

| a) | ”viljelijällä” tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä taikka luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden ryhmää riippumatta ryhmän ja sen jäsenten oikeudellisesta asemasta kansallisessa lainsäädännössä ja jonka tila sijaitsee yhteisön alueella, siten kuin perustamissopimuksen 299 artiklassa tarkoitetaan, ja joka harjoittaa maataloustoimintaa,
  joka on hänen pääasiallinen tulonlähteensä
  ; |
| --- | --- |

a)

”viljelijällä” tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä taikka luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden ryhmää riippumatta ryhmän ja sen jäsenten oikeudellisesta asemasta kansallisessa lainsäädännössä ja jonka tila sijaitsee yhteisön alueella, siten kuin perustamissopimuksen 299 artiklassa tarkoitetaan, ja joka harjoittaa maataloustoimintaa,
  joka on hänen pääasiallinen tulonlähteensä
  ;

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

2 artikla — a a alakohta (uusi)

| a a) | ”viljelijällä, jolla on tukioikeuksia” tarkoitetaan viljelijää, jolle on jaettu tai lopullisesti siirretty tukioikeuksia; |
| --- | --- |

a a)

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

2 artikla — f a alakohta (uusi)

| f a) | ”alueella” tarkoitetaan asianomaisen jäsenvaltion valinnan mukaan joko jäsenvaltiota tai sen osaa taikka jäsenvaltiossa olevaa maantieteellistä aluetta, jolla on erityispiirteitä ja/tai rakenteellisia erityishaittoja; |
| --- | --- |

f a)

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

4 artikla — 1 kohta

| 1. | Suoria tukia saavan viljelijän on noudatettava liitteessä II lueteltuja lakisääteisiä hoitovaatimuksia sekä 6 artiklan mukaisesti vahvistettua hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta. |
| --- | --- |

1.

Suoria tukia saavan viljelijän on noudatettava liitteessä II lueteltuja lakisääteisiä hoitovaatimuksia sekä 6 artiklan mukaisesti vahvistettua hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta.

| 1. | Suoria tukia saavan viljelijän on noudatettava liitteessä II lueteltuja lakisääteisiä hoitovaatimuksia sekä 6 artiklan mukaisesti vahvistettua hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta,
  paitsi jos se on käytännössä mahdotonta tai suhteetonta
  . |
| --- | --- |

1.

Suoria tukia saavan viljelijän on noudatettava liitteessä II lueteltuja lakisääteisiä hoitovaatimuksia sekä 6 artiklan mukaisesti vahvistettua hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta,
  paitsi jos se on käytännössä mahdotonta tai suhteetonta
  .

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

4 artikla — 1 a kohta (uusi)

| 1 a. | Suoria tukia saavan viljelijän on noudatettava työturvallisuussäännöksiä sekä asianomaisen jäsenvaltion säätämiä sopimusoikeudellisia säännöksiä. |
| --- | --- |

1 a.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

5 artikla — 1 kohta — a a alakohta (uusi)

| a a) | työturvallisuus; |
| --- | --- |

a a)

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

6 artikla — 1 kohta

| 1. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maatalousmaa, erityisesti maa, jota ei enää käytetä tuotantoon, säilytetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla hyvää viljelykuntoa ja ympäristöä koskevat vähimmäisvaatimukset liitteessä III
  esitetyn kehyksen perusteella ottaen huomioon
  kyseisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet, olemassa olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maatalousmaa, erityisesti maa, jota ei enää käytetä tuotantoon, säilytetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla hyvää viljelykuntoa ja ympäristöä koskevat vähimmäisvaatimukset liitteessä III
  esitetyn kehyksen perusteella ottaen huomioon
  kyseisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet, olemassa olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet.

| 1. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maatalousmaa, erityisesti maa, jota ei enää käytetä tuotantoon, säilytetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla hyvää viljelykuntoa ja ympäristöä koskevat vähimmäisvaatimukset
  ottaen huomioon
  liitteessä III
  esitetyt aiheet, komission laatimat suuntaviivat ja/tai muut ominaispiirteiden mukaiset standardit
  , kyseisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet,
  ekosysteemit
  , olemassa olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet.
  Kyseiset vähimmäisvaatimukset on mukautettava kuhunkin tilanteeseen, ja ne on hyväksyttävä maatalouden ja ympäristön näkökulmasta tieteellisen tutkimuksen ja sovelletun käytännön osoittaman optimaalisen tehokkuuden mukaisesti
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maatalousmaa, erityisesti maa, jota ei enää käytetä tuotantoon, säilytetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kansallisella tai alueellisella tasolla hyvää viljelykuntoa ja ympäristöä koskevat vähimmäisvaatimukset
  ottaen huomioon
  liitteessä III
  esitetyt aiheet, komission laatimat suuntaviivat ja/tai muut ominaispiirteiden mukaiset standardit
  , kyseisten alueiden erityispiirteet, mukaan luettuina maaperä ja ilmasto-olosuhteet,
  ekosysteemit
  , olemassa olevat viljelyjärjestelmät, maankäyttö, viljelykierto, viljelykäytännöt ja tilarakenteet.
  Kyseiset vähimmäisvaatimukset on mukautettava kuhunkin tilanteeseen, ja ne on hyväksyttävä maatalouden ja ympäristön näkökulmasta tieteellisen tutkimuksen ja sovelletun käytännön osoittaman optimaalisen tehokkuuden mukaisesti
  .

Liitteen III toinen sarake sisältää vapaaehtoiset normit, ja jäsenvaltioiden on itse päätettävä, soveltavatko ne niitä. Lisäksi toteutettujen toimenpiteiden on perustuttava yhteisön voimassa olevaan lainsäädäntöön, eivätkä ne saa aiheuttaa lisävelvoitteita.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

6 a artikla (uusi)

6 a artikla

Bonuspisteet

Kukin jäsenvaltio voi ottaa käyttöön täydentävän bonusehdon, joka merkitsee bonuspisteiden myöntämistä maanviljelijöille silloin, kun nämä ovat toteuttaneet biologista monimuotoisuutta edistäviä toimia ympäristötoimenpiteitä koskevien hyvien täydentävien ehtojen lisäksi. Kunkin jäsenvaltion on määriteltävä, mitkä toimet ovat hyväksyttäviä kyseisten pisteiden saamiseksi. Bonuspisteitä voidaan käyttää 6 artiklassa tarkoitetun hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimuksen seurauksena annettujen rangaistuspisteiden hyvittämiseen. Jäsenvaltioiden on määriteltävä korvausmekanismit.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

6 b artikla (uusi)

6 b artikla

Elintarviketurva

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tasapainoista ja kestävää maankäyttöä tavoiteltaessa kansallista tai alueellista elintarviketurvaa pidetään ensisijaisena tavoitteena. Koska suunnitteilla on energiantuotannon lisääminen maatalousraaka-aineista, jäsenvaltioiden on toteutettava elintarviketurvaa koskevia tarkastuksia, joiden avulla suljetaan pois elintarvikehuollon vaarantuminen.

Tarkistukset 186, 229 ja 39

Ehdotus asetukseksi

7 artikla — 1 kohta

| 1. | Kaikkia viljelijälle tiettynä kalenterivuonna myönnettäviä suoria tukia, joiden määrä ylittää
  5 000 euroa
  , vähennetään kunakin vuonna vuoteen 2012 saakka
  seuraavien prosenttimäärien mukaisesti
  : |
| --- | --- |

1.

Kaikkia viljelijälle tiettynä kalenterivuonna myönnettäviä suoria tukia, joiden määrä ylittää
  5 000 euroa
  , vähennetään kunakin vuonna vuoteen 2012 saakka
  seuraavien prosenttimäärien mukaisesti
  :

| 1. | Kaikkia viljelijälle tiettynä kalenterivuonna myönnettäviä suoria tukia, joiden määrä ylittää
  10 000 euroa
  , vähennetään kunakin vuonna vuoteen 2012 saakka
  seuraavasti
  : |
| --- | --- |

1.

Kaikkia viljelijälle tiettynä kalenterivuonna myönnettäviä suoria tukia, joiden määrä ylittää
  10 000 euroa
  , vähennetään kunakin vuonna vuoteen 2012 saakka
  seuraavasti
  :

| a) | 2009:
  7 prosenttia
  , |
| --- | --- |

a)

2009:
  7 prosenttia
  ,

| a) | 2009:
  6 prosenttia
  , |
| --- | --- |

a)

2009:
  6 prosenttia
  ,

| b) | 2010:
  9 prosenttia
  , |
| --- | --- |

b)

2010:
  9 prosenttia
  ,

| b) | 2010:
  6 prosenttia
  , |
| --- | --- |

b)

2010:
  6 prosenttia
  ,

| c) | 2011:
  11 prosenttia
  , |
| --- | --- |

c)

2011:
  11 prosenttia
  ,

| c) | 2011:
  7 prosenttia
  , |
| --- | --- |

c)

2011:
  7 prosenttia
  ,

| d) | 2012:
  13 prosenttia
  . |
| --- | --- |

d)

2012:
  13 prosenttia
  .

| d) | 2012:
  7 prosenttia
  . |
| --- | --- |

d)

2012:
  7 prosenttia
  .

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

7 artikla — 1 kohta — 1 a alakohta (uusi)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pakolliseen mukauttamiseen tehtäviin lisäyksiin liittyy vapaaehtoiseen mukauttamiseen tehtäviä vähennyksiä.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

7 artikla — 2 kohta

| 2. | Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja vähennyksiä korotetaan |
| --- | --- |

2.

Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja vähennyksiä korotetaan

| 2. | Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja vähennyksiä korotetaan |
| --- | --- |

2.

Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja vähennyksiä korotetaan

| a) | 3 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on 100 000–199 999 euroa; |
| --- | --- |

a)

3 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on 100 000–199 999 euroa;

| a) | 1 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on 100 000–199 999 euroa; |
| --- | --- |

a)

1 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on 100 000–199 999 euroa;

| b) | 6 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on 200 000–299 999 euroa; |
| --- | --- |

b)

6 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on 200 000–299 999 euroa;

| b) | 2 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on 200 000–299 999 euroa; |
| --- | --- |

b)

2 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on 200 000–299 999 euroa;

| c) | 9 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on vähintään 300 000 euroa. |
| --- | --- |

c)

9 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on vähintään 300 000 euroa.

| c) | 3 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on vähintään 300 000 euroa. |
| --- | --- |

c)

3 prosenttiyksiköllä
  , jos määrä on vähintään 300 000 euroa.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

7 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä sovelletaan ainoastaan tukiin, jotka kaikilta osin kuuluvat tilatukijärjestelmään. |
| --- | --- |

2 a.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

7 artikla — 3 kohta

| 3. | Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta Ranskan merentakaisten departementtien, Azorien ja Madeiran, Kanariansaarten
  sekä
  Egeanmeren saarten viljelijöille myönnettävään suoraan tukeen. |
| --- | --- |

3.

Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta Ranskan merentakaisten departementtien, Azorien ja Madeiran, Kanariansaarten
  sekä
  Egeanmeren saarten viljelijöille myönnettävään suoraan tukeen.

| 3. | Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta Ranskan merentakaisten departementtien, Azorien ja Madeiran, Kanariansaarten, Egeanmeren
  sekä Joonianmeren
  saarten viljelijöille myönnettävään suoraan tukeen. |
| --- | --- |

3.

Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta Ranskan merentakaisten departementtien, Azorien ja Madeiran, Kanariansaarten, Egeanmeren
  sekä Joonianmeren
  saarten viljelijöille myönnettävään suoraan tukeen.

Tarkistus 211

Ehdotus asetukseksi

7 artikla — 3 a kohta (uusi)

| 3 a. | Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta osuuskuntiin eikä muihin oikeushenkilöihin, jotka muodostuvat useista suoraa tukea saavista viljelijöistä ja jotka kanavoivat tuet jakaakseen ne jäsenten kesken. Tätä poikkeusta ei sovelleta vähintään 100 000 euroa saaviin suuriin tuensaajiin, jotka ovat tällaisten oikeushenkilöiden jäseniä. |
| --- | --- |

3 a.

Tarkistus 240

Ehdotus asetukseksi

7 artikla — 3 b kohta (uusi)

| 3 b. | Edellä 2 kohtaa voidaan päättää olla soveltamatta, kun yhtenäistä tukea saavien viljelijöiden muodostama yhdistys pelkästään vastaanottaa tai kanavoi tuet jakaakseen ne kokonaisuudessaan jäsentensä kesken. |
| --- | --- |

3 b.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

8 artikla — 1 kohta

| 1. | Suorien tukien kokonaisnettomäärät, jotka voidaan myöntää jäsenvaltiossa tiettynä kalenterivuonna tämän asetuksen 7 ja 10 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 378/2007 1 artiklan soveltamisen jälkeen, eivät saa ylittää tämän asetuksen liitteessä IV esitettyjä enimmäismääriä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista. Jäsenvaltion on liitteessä IV esitettyjen enimmäismäärien noudattamiseksi tarvittaessa vähennettävä
  suoria tukia
  lineaarisesti. |
| --- | --- |

1.

Suorien tukien kokonaisnettomäärät, jotka voidaan myöntää jäsenvaltiossa tiettynä kalenterivuonna tämän asetuksen 7 ja 10 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 378/2007 1 artiklan soveltamisen jälkeen, eivät saa ylittää tämän asetuksen liitteessä IV esitettyjä enimmäismääriä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista. Jäsenvaltion on liitteessä IV esitettyjen enimmäismäärien noudattamiseksi tarvittaessa vähennettävä
  suoria tukia
  lineaarisesti.

| 1. | Suorien tukien kokonaisnettomäärät, jotka voidaan myöntää jäsenvaltiossa tiettynä kalenterivuonna tämän asetuksen 7 ja 10 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 378/2007 1 artiklan soveltamisen jälkeen, eivät saa ylittää tämän asetuksen liitteessä IV esitettyjä enimmäismääriä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista. Jäsenvaltion on liitteessä IV esitettyjen enimmäismäärien noudattamiseksi tarvittaessa vähennettävä lineaarisesti
  sellaisia suoran tuen määriä, joihin sovelletaan mukautusvähennyksiä
  . |
| --- | --- |

1.

Suorien tukien kokonaisnettomäärät, jotka voidaan myöntää jäsenvaltiossa tiettynä kalenterivuonna tämän asetuksen 7 ja 10 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 378/2007 1 artiklan soveltamisen jälkeen, eivät saa ylittää tämän asetuksen liitteessä IV esitettyjä enimmäismääriä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista. Jäsenvaltion on liitteessä IV esitettyjen enimmäismäärien noudattamiseksi tarvittaessa vähennettävä lineaarisesti
  sellaisia suoran tuen määriä, joihin sovelletaan mukautusvähennyksiä
  .

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

8 artikla — 2 kohta

| 2. | Komissio
  tarkistaa
  liitteessä IV esitetyt kansalliset enimmäismäärät 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ottaakseen huomioon |
| --- | --- |

2.

Komissio
  tarkistaa
  liitteessä IV esitetyt kansalliset enimmäismäärät 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ottaakseen huomioon

| 2. | Komissio
  tarkastaa vuosittain
  liitteessä IV esitetyt kansalliset enimmäismäärät 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ottaakseen huomioon |
| --- | --- |

2.

Komissio
  tarkastaa vuosittain
  liitteessä IV esitetyt kansalliset enimmäismäärät 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ottaakseen huomioon

| a) | muutokset enimmäismääriin, jotka voidaan myöntää suorien tukien yhteydessä; |
| --- | --- |

a)

muutokset enimmäismääriin, jotka voidaan myöntää suorien tukien yhteydessä;

| a) | muutokset enimmäismääriin, jotka voidaan myöntää suorien tukien yhteydessä; |
| --- | --- |

a)

muutokset enimmäismääriin, jotka voidaan myöntää suorien tukien yhteydessä;

| b) | muutokset asetuksessa (EY) N:o 378/2007 tarkoitettuun vapaaehtoiseen tuen mukauttamiseen; |
| --- | --- |

b)

| c) | muutokset tilojen rakenteissa. |
| --- | --- |

c)

muutokset tilojen rakenteissa.

| c) | muutokset tilojen rakenteissa, |
| --- | --- |

c)

muutokset tilojen rakenteissa,

ja ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

9 artikla — 1 kohta

| 1. | Määrät, jotka saadaan 7 artiklassa säädettyjen vähennysten soveltamisesta muissa kuin uusissa jäsenvaltioissa, ovat käytettävissä yhteisön
  lisätukena
  Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) toimenpiteisiin asetuksen (EY) N:o 1698/2005 ja seuraavissa kohdissa esitettyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Määrät, jotka saadaan 7 artiklassa säädettyjen vähennysten soveltamisesta muissa kuin uusissa jäsenvaltioissa, ovat käytettävissä yhteisön
  lisätukena
  Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) toimenpiteisiin asetuksen (EY) N:o 1698/2005 ja seuraavissa kohdissa esitettyjen edellytysten mukaisesti.

| 1. | Määrät, jotka saadaan 7 artiklassa säädettyjen vähennysten soveltamisesta muissa kuin uusissa jäsenvaltioissa, ovat käytettävissä yhteisön
  tukena
  Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) toimenpiteisiin asetuksen (EY) N:o 1698/2005 ja seuraavissa kohdissa esitettyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Määrät, jotka saadaan 7 artiklassa säädettyjen vähennysten soveltamisesta muissa kuin uusissa jäsenvaltioissa, ovat käytettävissä yhteisön
  tukena
  Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) toimenpiteisiin asetuksen (EY) N:o 1698/2005 ja seuraavissa kohdissa esitettyjen edellytysten mukaisesti.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

10 artikla — 1 kohta

| 1. | Edellä 7 artiklaa sovelletaan viljelijöihin uudessa jäsenvaltiossa minä tahansa kalenterivuonna vain, jos kyseisessä jäsenvaltiossa kyseisenä kalenterivuonna 110 artiklan mukaisesti sovellettava suorien tukien taso on vähintään yhtä suuri kuin muissa kuin uusissa jäsenvaltioissa, kun otetaan huomioon 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti sovellettavat vähennykset. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Mukautus on pakollinen uusissa jäsenvaltioissa vasta sitten, kun ne saavat täysimääräisiä suoria tukia. |
| --- | --- |

1.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

10 artikla — 4 kohta

| 4. | Edellä 7 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisesta saadut määrät jaetaan 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen sille uudelle jäsenvaltiolle, jossa vastaavat määrät ovat kertyneet.
  Ne on käytettävä asetuksen (EY) N:o 1698/2005 69 artiklan 5 a kohdan mukaisesti
  . |
| --- | --- |

4.

Edellä 7 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisesta saadut määrät jaetaan 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen sille uudelle jäsenvaltiolle, jossa vastaavat määrät ovat kertyneet.
  Ne on käytettävä asetuksen (EY) N:o 1698/2005 69 artiklan 5 a kohdan mukaisesti
  .

| 4. | Edellä 7 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisesta saadut määrät jaetaan 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen sille uudelle jäsenvaltiolle, jossa vastaavat määrät ovat kertyneet. |
| --- | --- |

4.

Edellä 7 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisesta saadut määrät jaetaan 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen sille uudelle jäsenvaltiolle, jossa vastaavat määrät ovat kertyneet.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

12 artikla — otsikko

Maatilojen
  neuvontajärjestelmä

Maatilojen
  neuvonta- ja tutkimusjärjestelmä

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

12 artikla — 2 kohta

| 2. | Neuvontapalvelujen
  on katettava vähintään 1 luvussa tarkoitetut lakisääteiset hoitovaatimukset sekä hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus. |
| --- | --- |

2.

Neuvontapalvelujen
  on katettava vähintään 1 luvussa tarkoitetut lakisääteiset hoitovaatimukset sekä hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus.

| 2. | Neuvonta- ja tutkimuspalvelujen
  on katettava vähintään 1 luvussa tarkoitetut lakisääteiset hoitovaatimukset sekä hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus
  ja sellaisten tuotantotapojen levittäminen, jotka ovat taloudellisesti tehokkaita, ekologisesti kestäviä ja taloudellisempia luonnonvarojen ja tuotantokustannusten kannalta (energia, panokset jne.)
  . |
| --- | --- |

2.

Neuvonta- ja tutkimuspalvelujen
  on katettava vähintään 1 luvussa tarkoitetut lakisääteiset hoitovaatimukset sekä hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus
  ja sellaisten tuotantotapojen levittäminen, jotka ovat taloudellisesti tehokkaita, ekologisesti kestäviä ja taloudellisempia luonnonvarojen ja tuotantokustannusten kannalta (energia, panokset jne.)
  .

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

13 artikla — 2 kohta

| 2. | Jäsenvaltioiden on
  annettava etusija viljelijöille, jotka saavat enemmän kuin 15 000 euroa suoraa tukea vuosittain
  . |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on
  annettava etusija viljelijöille, jotka saavat enemmän kuin 15 000 euroa suoraa tukea vuosittain
  .

| 2. | Jäsenvaltioiden on
  valvottava, että maanviljelijät voivat osallistua vapaaehtoisesti tähän neuvontajärjestelmään
  . |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on
  valvottava, että maanviljelijät voivat osallistua vapaaehtoisesti tähän neuvontajärjestelmään
  .

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

18 artikla — 1 kohta — 2 alakohta

Tämän tietokannan on mahdollistettava erityisesti se, että jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa suoraan ja viipymättä käyttöönsä kalenterivuotta ja/tai markkinointivuotta koskevat tiedot vuodesta 2000 alkaen.

Tämän tietokannan on mahdollistettava erityisesti se, että jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa suoraan ja viipymättä käyttöönsä kalenterivuotta ja/tai markkinointivuotta koskevat tiedot vuodesta 2000 alkaen
  ja uusien jäsenvaltioiden osalta niiden unioniin liittymisen jälkeisestä vuodesta alkaen
  .

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

22 artikla — 1 kohta

| 1. | Jäsenvaltioiden on tehtävä tukihakemuksille hallinnollisia tarkastuksia tukikelpoisuusedellytysten tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on tehtävä tukihakemuksille hallinnollisia tarkastuksia tukikelpoisuusedellytysten tarkistamiseksi.

| 1. | Jäsenvaltioiden on tehtävä tukihakemuksille hallinnollisia tarkastuksia tukikelpoisuusedellytysten tarkistamiseksi.
  Nämä hallinnolliset tarkastukset eivät saa olla liian raskaita maanviljelijöille, etenkään kustannusten ja paperityön osalta
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on tehtävä tukihakemuksille hallinnollisia tarkastuksia tukikelpoisuusedellytysten tarkistamiseksi.
  Nämä hallinnolliset tarkastukset eivät saa olla liian raskaita maanviljelijöille, etenkään kustannusten ja paperityön osalta
  .

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

24 artikla — 1 kohta

| 1. | Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia paikalla todetakseen, noudattavatko viljelijät 1 luvussa tarkoitettuja velvoitteita. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia paikalla todetakseen, noudattavatko viljelijät 1 luvussa tarkoitettuja velvoitteita.

| 1. | Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia paikalla todetakseen, noudattavatko viljelijät 1 luvussa tarkoitettuja velvoitteita.
  Tällaiset tarkastukset on suoritettava tietyllä tilalla enintään yhden päivän kuluessa, eivätkä ne saa olla liian työläitä maanviljelijöille
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia paikalla todetakseen, noudattavatko viljelijät 1 luvussa tarkoitettuja velvoitteita.
  Tällaiset tarkastukset on suoritettava tietyllä tilalla enintään yhden päivän kuluessa, eivätkä ne saa olla liian työläitä maanviljelijöille
  .

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

24 artikla — 2 kohta — 1 alakohta

| 2. | Jäsenvaltiot voivat käyttää nykyisiä hallinto- ja valvontajärjestelmiään varmistaakseen 1 luvussa tarkoitettujen lakisääteisten hoitovaatimusten sekä hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimuksen noudattamisen. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat käyttää nykyisiä hallinto- ja valvontajärjestelmiään varmistaakseen 1 luvussa tarkoitettujen lakisääteisten hoitovaatimusten sekä hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimuksen noudattamisen.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat käyttää nykyisiä hallinto- ja valvontajärjestelmiään varmistaakseen 1 luvussa tarkoitettujen lakisääteisten hoitovaatimusten sekä hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimuksen noudattamisen.
  Jäsenvaltioiden on kuitenkin pyrittävä rajoittamaan tietyllä tilalla paikalla tehtäviä tarkastuksia suorittavien tarkastuslaitosten ja henkilöiden määrää
  . |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat käyttää nykyisiä hallinto- ja valvontajärjestelmiään varmistaakseen 1 luvussa tarkoitettujen lakisääteisten hoitovaatimusten sekä hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimuksen noudattamisen.
  Jäsenvaltioiden on kuitenkin pyrittävä rajoittamaan tietyllä tilalla paikalla tehtäviä tarkastuksia suorittavien tarkastuslaitosten ja henkilöiden määrää
  .

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

24 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Jäsenvaltiot voivat käyttää yksityisiä hallinto- ja valvontajärjestelmiä, jos ne ovat kansallisten viranomaisten virallisesti hyväksymiä. |
| --- | --- |

2 a.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

24 artikla — 2 b kohta (uusi)

| 2 b. | Jäsenvaltioiden on pyrittävä suunnittelemaan tarkastukset siten, että tilat, joilla voidaan parhaiten suorittaa tarkastuksia tiettynä aikana vuodesta, todellakin tarkastetaan kyseisenä ajanjaksona. Jos tarkastuslaitos ei kuitenkaan kausiluonteisista syistä pysty tarkastamaan kokonaan tai osittain tiettyä lakisääteistä hoitovaatimusta tai hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimusta paikalla tehtävän tarkastuksen aikana, vaatimukset katsotaan täytetyiksi. |
| --- | --- |

2 b.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

25 artikla — 1 kohta — 2 alakohta

Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös, jos kyseinen noudattamatta jättäminen johtuu suoraan sellaisen henkilön toiminnasta tai laiminlyönnistä, jolle tai jolta maatalousmaa on siirtynyt.

Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös, jos kyseinen noudattamatta jättäminen johtuu suoraan sellaisen henkilön toiminnasta tai laiminlyönnistä, jolle tai jolta maatalousmaa on siirtynyt,
  paitsi jos laiminlyönnistä vastuussa oleva henkilö on myös jättänyt tukihakemuksen kyseiselle vuodelle. Jälkimmäisessä tapauksessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu seuraamus kohdennetaan laiminlyönnistä vastuussa olevalle henkilölle maksettavien suorien tukien määrään
  .

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

25 artikla — 1 kohta — 3 alakohta

Tässä kohdassa ”siirtymisellä” tarkoitetaan minkä tahansa tyyppistä toimea, jolla maatalousmaa lakkaa olemasta siirtäjän käytössä.

Tässä kohdassa ”siirtymisellä” tarkoitetaan minkä tahansa tyyppistä toimea, jolla maatalousmaa lakkaa olemasta siirtäjän käytössä,
  lukuun ottamatta toimia, joita kyseinen tilan haltija ei voi estää
  .

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

25 artikla — 3 kohta — 2 alakohta

Jos jäsenvaltio päättää käyttää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua vaihtoehtoa,
  toimivaltaisen viranomaisen on seuraavana vuonna toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että viljelijä oikaisee
  havaitun noudattamatta jättämisen.
  Havainnot ja tilanteen korjaamiseksi toteutettavat toimet on ilmoitettava viljelijälle
  .

Jos jäsenvaltio päättää käyttää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua vaihtoehtoa,
  toimivaltainen viranomainen ilmoittaa
  havaitun noudattamatta jättämisen
  viljelijälle, jonka on puolestaan ilmoitettava tilanteen korjaamiseksi toteutetut toimet. Valvoakseen, onko viljelijä toteuttanut kyseiset toimet, toimivaltaisen viranomaisen on tarkastettava kyseiset maatalousyritykset seuraavana vuonna itse paikalla tehtäviin tarkastuksiin liittyvän riskinarvioinnin yhteydessä
  .

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

26 a artikla (uusi)

26 a artikla

Tarkistaminen

Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007 ja sen jälkeen kahden vuoden välein kertomuksen täydentäviä ehtoja koskevan järjestelmän soveltamisesta ja liittää siihen tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia, joiden tarkoituksena on erityisesti

| — | tarkistaa liitteessä III tarkoitettuja hoitovaatimuksia, |
| --- | --- |

—

| — | yksinkertaistaa ja parantaa hoitovaatimuksia koskevan luettelon mukaista lainsäädäntöä ja purkaa sen sääntelyä kiinnittämällä erityistä huomiota nitraatteja koskevaan lainsäädäntöön, |
| --- | --- |

—

| — | yksinkertaistaa, parantaa ja yhdenmukaistaa voimassa olevia valvontajärjestelmiä ottaen huomioon mahdollisuudet, joita tarjoutuu indikaattoreiden laatimisesta, pullonkauloihin perustuvasta valvonnasta, yksityisten sertifiointijärjestelmien jo tekemästä valvonnasta, lakisääteisten hoitovaatimusten kansallisten soveltamissäännösten nojalla jo tehdystä valvonnasta sekä tieto- ja viestintätekniikasta. |
| --- | --- |

—

Kertomuksiin on myös sisällyttävä täydentävien ehtojen järjestelmän kokonaiskustannuksia koskeva arvio kertomuksen julkaisemista edeltäneeltä vuodelta.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

30 artikla — 1 kohta

| 1. | Jäsenvaltio
  ei saa myöntää
  suoria tukia
  viljelijälle seuraavissa tapauksissa
  : |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltio
  ei saa myöntää
  suoria tukia
  viljelijälle seuraavissa tapauksissa
  :

| 1. | Jäsenvaltio
  voi päättää olla myöntämättä
  suoria tukia
  sovittavasta vähimmäisalasta alkaen
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltio
  voi päättää olla myöntämättä
  suoria tukia
  sovittavasta vähimmäisalasta alkaen
  .

| a) | jos sellaisten suorien tukien kokonaismäärä, joita on haettu tai jotka aiotaan myöntää, ei tiettynä kalenterivuonna ole enempää kuin 250 euroa; tai |
| --- | --- |

a)

| b) | jos tilan tukikelpoinen ala, josta haetaan suoria tukia tai joista aiotaan myöntää suoria tukia, on enintään yksi hehtaari. Kypros voi kuitenkin vahvistaa tukikelpoiseksi vähimmäisalaksi 0,3 hehtaaria ja Malta 0,1 hehtaaria. |
| --- | --- |

b)

Viljelijöihin, joilla on 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja erityistukioikeuksia, sovelletaan kuitenkin a alakohdassa tarkoitettua edellytystä.

Ensimmäisen alakohdan mukaisesti mahdollisesti säästetyt määrät jäävät sen jäsenvaltion kansalliseen varantoon, josta ne ovat peräisin.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

30 artikla — 2 kohta

| 2. | Jäsenvaltio voi puolueettomalla ja syrjimättömällä tavalla olla myöntämättä suoria tukia perustamissopimuksen 48 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuille yhtiöille, joiden pääasiallisena tarkoituksena ei ole
  maataloustoiminnan harjoittaminen
  . |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltio voi puolueettomalla ja syrjimättömällä tavalla olla myöntämättä suoria tukia perustamissopimuksen 48 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuille yhtiöille, joiden pääasiallisena tarkoituksena ei ole
  maataloustoiminnan harjoittaminen
  .

| 2. | Jäsenvaltio voi puolueettomalla ja syrjimättömällä tavalla olla myöntämättä suoria tukia perustamissopimuksen 48 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuille yhtiöille, joiden pääasiallisena tarkoituksena ei ole
  maataloustuotteiden tuotanto, kasvatus tai viljely, myös sadonkorjuu, lypsäminen ja tuotantoeläinten kasvatus ja pito
  . |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltio voi puolueettomalla ja syrjimättömällä tavalla olla myöntämättä suoria tukia perustamissopimuksen 48 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuille yhtiöille, joiden pääasiallisena tarkoituksena ei ole
  maataloustuotteiden tuotanto, kasvatus tai viljely, myös sadonkorjuu, lypsäminen ja tuotantoeläinten kasvatus ja pito
  .

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

31 artikla — 2 kohta

| 2. | Tuet maksetaan enintään kaksi kertaa vuodessa 1 päivän joulukuuta ja seuraavan kalenterivuoden 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana. |
| --- | --- |

2.

Tuet maksetaan enintään kaksi kertaa vuodessa 1 päivän joulukuuta ja seuraavan kalenterivuoden 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana.

| 2. | Tuet maksetaan enintään kaksi kertaa vuodessa 1 päivän joulukuuta ja seuraavan kalenterivuoden 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana,
  ja maksettavalle määrälle maksetaan markkinaperusteista korkoa seuraavan kalenterivuoden kesäkuun 30 päivästä alkaen
  . |
| --- | --- |

2.

Tuet maksetaan enintään kaksi kertaa vuodessa 1 päivän joulukuuta ja seuraavan kalenterivuoden 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana,
  ja maksettavalle määrälle maksetaan markkinaperusteista korkoa seuraavan kalenterivuoden kesäkuun 30 päivästä alkaen
  .

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

31 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Viljelijän on saatava markkinakorkoon perustuva korvaus, jos maksut ovat myöhästyneet toimivaltaisen viranomaisen kanssa syntyneen riidan vuoksi ja jos riita on ratkennut viljelijän eduksi. |
| --- | --- |

2 a.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

31 artikla — 3 kohta

| 3. | Liitteessä I lueteltujen tukijärjestelmien mukaisia tukia ei saa maksaa ennen kuin tukikelpoisuusedellytyksiä koskevat tarkastukset, jotka tekee jäsenvaltio 22 artiklan mukaisesti, on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

3.

Liitteessä I lueteltujen tukijärjestelmien mukaisia tukia ei saa maksaa ennen kuin tukikelpoisuusedellytyksiä koskevat tarkastukset, jotka tekee jäsenvaltio 22 artiklan mukaisesti, on saatu päätökseen.

| 3. | Liitteessä I lueteltujen tukijärjestelmien mukaisia tukia ei saa maksaa
  hakemukseen liittyen
  ennen kuin tukikelpoisuusedellytyksiä koskevat tarkastukset, jotka tekee jäsenvaltio 22 artiklan mukaisesti, on
  kyseisen hakemuksen osalta
  saatu päätökseen. |
| --- | --- |

3.

Liitteessä I lueteltujen tukijärjestelmien mukaisia tukia ei saa maksaa
  hakemukseen liittyen
  ennen kuin tukikelpoisuusedellytyksiä koskevat tarkastukset, jotka tekee jäsenvaltio 22 artiklan mukaisesti, on
  kyseisen hakemuksen osalta
  saatu päätökseen.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

31 artikla — 3 kohta — 1 a alakohta (uusi)

Jos maksut maksetaan ennakkoon tai kahdessa erässä, ensimmäinen erä kuitenkin määritellään niiden hallinnollisten ja paikalla tehtyjen tarkastusten tulosten perusteella, jotka ovat käytettävissä maksupäivänä, ja sen suuruisena, että maksun lopullinen summa ei ole pienempi kuin ensimmäinen erä.

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

33 artikla

33 artikla

Tarkistaminen

Poistetaan.

Liitteessä I lueteltujen tukijärjestelmien soveltaminen ei rajoita niiden mahdollista tarkistamista milloin tahansa talouskehityksen tai talousarviotilanteen perusteella.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

34 artikla — 2 kohta

| 2. | Tämän osaston soveltamiseksi viljelijällä, jolla on tukioikeuksia, tarkoitetaan viljelijää, jolle on jaettu tai lopullisesti siirretty tukioikeuksia. |
| --- | --- |

2.

Poistetaan.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

34 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 53 artiklan ja 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetuista kesannointioikeuksista tulee tässä asetuksessa tarkoitettuja normaaleja oikeuksia. |
| --- | --- |

2 a.

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

37 artikla — 1 kohta

Hehtaarikohtaisia tukioikeuksia ei saa muuttaa, jollei toisin säädetä.

| 1. | Hehtaarikohtaisia tukioikeuksia ei saa muuttaa, jollei toisin säädetä. |
| --- | --- |

1.

Hehtaarikohtaisia tukioikeuksia ei saa muuttaa, jollei toisin säädetä.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

37 artikla — 2 kohta

Komissio vahvistaa tämän asetuksen 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat tukioikeuksien muuttamista erityisesti tukioikeuksien osien osalta.

| 2. | Jos viljelijän, jolle on myönnetty suoraa tukea viitekaudella, oikeudellinen asema tai nimitys muuttuu kyseisenä aikana tai viimeistään tilatukijärjestelmän soveltamisvuotta edeltävän vuoden joulukuun 31 päivänä, hän voi päästä tilatukijärjestelmän piiriin samoin edellytyksin kuin tilaa alun perin hoitanut viljelijä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kun on kyse viitekaudella tai viimeistään tilatukijärjestelmän soveltamisvuotta edeltävän vuoden joulukuun 31 päivänä tapahtuneista sulautumisista, uutta tilaa hoitava viljelijä pääsee tilatukijärjestelmän piiriin samoin edellytyksin kuin alkuperäisiä tiloja hoitaneet viljelijät. |
| --- | --- |

3.

Kun on kyse viitekaudella tai viimeistään tilatukijärjestelmän soveltamisvuotta edeltävän vuoden joulukuun 31 päivänä tapahtuneista tilojen jakamisista, tiloja hoitavat viljelijät pääsevät suhteutetusti tilatukijärjestelmän piiriin samoin edellytyksin kuin alkuperäistä tilaa hoitanut viljelijä.

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

42 artikla — 1 kohta — 1 a alakohta (uusi)

Jos jäsenvaltiossa todetaan asianomaisen varainhoitovuoden lopussa, että tosiasiassa suoritettujen tukioikeuksien kokonaismäärä on alempi kuin liitteessä VIII säädetty kansallinen enimmäismäärä, erotus suoritetaan kansalliseen varantoon.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

42 artikla — 2 kohta

| 2. | Jäsenvaltiot voivat käyttää kansallista varantoa jakaakseen tukioikeuksia
  ensisijaisesti
  viljelijöille, jotka
  aloittavat maataloustoimintansa
  , puolueettomin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat käyttää kansallista varantoa jakaakseen tukioikeuksia
  ensisijaisesti
  viljelijöille, jotka
  aloittavat maataloustoimintansa
  , puolueettomin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat käyttää kansallista varantoa jakaakseen tukioikeuksia viljelijöille, jotka
  harjoittavat maataloustoimintaa
  , puolueettomin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen.
  Jäsenvaltiot voivat asettaa etusijalle erityisesti uudet viljelijät, alle 35-vuotiaat viljelijät, perhetilat tai muut ensisijaisessa asemassa olevat viljelijät
  . |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat käyttää kansallista varantoa jakaakseen tukioikeuksia viljelijöille, jotka
  harjoittavat maataloustoimintaa
  , puolueettomin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen.
  Jäsenvaltiot voivat asettaa etusijalle erityisesti uudet viljelijät, alle 35-vuotiaat viljelijät, perhetilat tai muut ensisijaisessa asemassa olevat viljelijät
  .

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

42 artikla — 3 kohta

| 3. | Jäsenvaltiot,
  jotka eivät sovella 68 artiklan 1 kohdan c alakohtaa
  , voivat käyttää kansallista varantoaan puolueettomin perustein ja siten, että varmistetaan viljelijöiden yhtäläinen kohtelu sekä ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, vahvistaakseen sellaisilla alueilla oleville viljelijöille tarkoitettuja tukioikeuksia, joihin sovelletaan johonkin julkisen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat. |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltiot,
  jotka eivät sovella 68 artiklan 1 kohdan c alakohtaa
  , voivat käyttää kansallista varantoaan puolueettomin perustein ja siten, että varmistetaan viljelijöiden yhtäläinen kohtelu sekä ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, vahvistaakseen sellaisilla alueilla oleville viljelijöille tarkoitettuja tukioikeuksia, joihin sovelletaan johonkin julkisen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat.

| 3. | Jäsenvaltiot voivat käyttää
  tämän asetuksen tultua voimaan vuonna 2009
  kansallista varantoaan puolueettomin perustein ja siten, että varmistetaan viljelijöiden yhtäläinen kohtelu sekä ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, vahvistaakseen sellaisilla alueilla oleville viljelijöille tarkoitettuja tukioikeuksia
  ja tukitoimia
  , joihin sovelletaan johonkin julkisen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia
  vaikeuksissa oleville aloille, jotka ovat keskittyneet epäsuotuisimmille alueille, kuten lammas- ja vuohiala
  , jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen
  ja tuotannosta luopuminen
  ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat. |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltiot voivat käyttää
  tämän asetuksen tultua voimaan vuonna 2009
  kansallista varantoaan puolueettomin perustein ja siten, että varmistetaan viljelijöiden yhtäläinen kohtelu sekä ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, vahvistaakseen sellaisilla alueilla oleville viljelijöille tarkoitettuja tukioikeuksia
  ja tukitoimia
  , joihin sovelletaan johonkin julkisen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia
  vaikeuksissa oleville aloille, jotka ovat keskittyneet epäsuotuisimmille alueille, kuten lammas- ja vuohiala
  , jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen
  ja tuotannosta luopuminen
  ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat.

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

42 artikla — 3 a kohta (uusi)

| 3 a. | Jäsenvaltiot voivat käyttää kansallista varantoa tukioikeuksien jakamiseen viljelijöille, jotka ovat tehneet jäsenvaltioiden sääntelemiä erityissopimuksia. |
| --- | --- |

3 a.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

43 artikla

Tukioikeudet, joita ei ole aktivoitu
  kahteen
  vuoteen, on luovutettava kansalliseen varantoon, jolleivät kyseessä ole 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ylivoimaiset esteet tai poikkeukselliset olosuhteet.

Tukioikeudet, joita ei ole aktivoitu
  kolmeen
  vuoteen, on luovutettava kansalliseen varantoon, jolleivät kyseessä ole 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ylivoimaiset esteet tai poikkeukselliset olosuhteet.
  Näitä varoja on käytettävä ensisijaisesti helpottamaan nuorten maataloustoiminnan aloittamista sukupolvenvaihdoksen turvaamiseksi
  .

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

44 artikla — 2 kohta

| 2. | Tukioikeudet voidaan siirtää myymällä tai muutoin lopullisesti siirtämällä ne maa-alan kanssa tai ilman. Tukioikeuksien vuokraus tai muu samantyyppinen liiketoimi sallitaan sitä vastoin ainoastaan, jos siirrettyihin tukioikeuksiin liittyy vastaavan tukikelpoisen hehtaarimäärän siirto. |
| --- | --- |

2.

Poistetaan.

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

44 artikla — 3 kohta — 1 a alakohta (uusi)

Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat myös päättää, että tukioikeuksien vuokraus tai muu samantyyppinen liiketoimi sallitaan ainoastaan, jos siirrettyihin tukioikeuksiin liittyy vastaavan tukikelpoisen hehtaarimäärän siirto.

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

45 artikla — 2 kohta — 1 alakohta

| 2. | Poiketen siitä, mitä 35 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltion on sallittava viljelijän, jolla on erityistukioikeuksia, poiketa velvollisuudesta aktivoida tukioikeudet vastaavalla määrällä tukikelpoisia hehtaareita, sillä edellytyksellä, että viljelijä säilyttää vähintään 50 prosenttia kalenterivuosina 2000, 2001 ja 2002 harjoitetusta maataloustoiminnasta nautayksikköinä ilmaistuna. |
| --- | --- |

2.

Poiketen siitä, mitä 35 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltion on sallittava viljelijän, jolla on erityistukioikeuksia, poiketa velvollisuudesta aktivoida tukioikeudet vastaavalla määrällä tukikelpoisia hehtaareita, sillä edellytyksellä, että viljelijä säilyttää vähintään 50 prosenttia kalenterivuosina 2000, 2001 ja 2002 harjoitetusta maataloustoiminnasta nautayksikköinä ilmaistuna.

| 2. | Poiketen siitä, mitä 35 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltion on sallittava viljelijän, jolla on erityistukioikeuksia, poiketa velvollisuudesta aktivoida tukioikeudet vastaavalla määrällä tukikelpoisia hehtaareita, sillä edellytyksellä, että viljelijä säilyttää vähintään 50 prosenttia kalenterivuosina 2000, 2001 ja 2002 harjoitetusta maataloustoiminnasta nautayksikköinä ilmaistuna.
  Romaniaa ja Bulgariaa koskevat kalenterivuodet ovat vuodet 2006, 2007 ja 2008
  . |
| --- | --- |

2.

Poiketen siitä, mitä 35 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltion on sallittava viljelijän, jolla on erityistukioikeuksia, poiketa velvollisuudesta aktivoida tukioikeudet vastaavalla määrällä tukikelpoisia hehtaareita, sillä edellytyksellä, että viljelijä säilyttää vähintään 50 prosenttia kalenterivuosina 2000, 2001 ja 2002 harjoitetusta maataloustoiminnasta nautayksikköinä ilmaistuna.
  Romaniaa ja Bulgariaa koskevat kalenterivuodet ovat vuodet 2006, 2007 ja 2008
  .

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

45 artikla — 2 kohta — 2 a alakohta (uusi)

Kyseistä velvollisuutta voidaan sitä vastoin soveltaa jäsenvaltioihin, jotka eivät ole vielä ottaneet käyttöön tilatukijärjestelmää mutta jotka aikovat sen tehdä.

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

45 artikla — 3 kohta

| 3. | Jos erityistukioikeuksia siirretään, siirronsaaja voi hyötyä 2 kohdassa säädetystä poikkeuksesta
  ainoastaan
  , jos kyse on perinnöstä tai ennakkoperinnöstä. |
| --- | --- |

3.

Jos erityistukioikeuksia siirretään, siirronsaaja voi hyötyä 2 kohdassa säädetystä poikkeuksesta
  ainoastaan
  , jos kyse on perinnöstä tai ennakkoperinnöstä.

| 3. | Jos erityistukioikeuksia siirretään, siirronsaaja voi hyötyä 2 kohdassa säädetystä poikkeuksesta,
  jos kaikki poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvat tukioikeudet on siirretty tai
  jos kyse on perinnöstä tai ennakkoperinnöstä
  tai jos siirronsaajalla ei ole käytettävissään tarvittavaa maa-alaa erityistukioikeuksien aktivoimiseksi
  . |
| --- | --- |

3.

Jos erityistukioikeuksia siirretään, siirronsaaja voi hyötyä 2 kohdassa säädetystä poikkeuksesta,
  jos kaikki poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvat tukioikeudet on siirretty tai
  jos kyse on perinnöstä tai ennakkoperinnöstä
  tai jos siirronsaajalla ei ole käytettävissään tarvittavaa maa-alaa erityistukioikeuksien aktivoimiseksi
  .

Tarkistukset 85, 86, 87 ja 88

Ehdotus asetukseksi

46 artikla

Jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää
  viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009
  , että se ryhtyy vuodesta 2010 alkaen yhdenmukaistamaan asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa. Tätä varten tukioikeuksia voidaan muuttaa asteittain
  vähintään kolmella etukäteen vahvistetulla vuosittaisella menettelyllä
  puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

| 1. | Jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää, että se ryhtyy vuodesta 2010 alkaen yhdenmukaistamaan asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa. Tätä varten tukioikeuksia voidaan muuttaa asteittain puolueettomin ja syrjimättömin perustein. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää, että se ryhtyy vuodesta 2010 alkaen yhdenmukaistamaan asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa. Tätä varten tukioikeuksia voidaan muuttaa asteittain puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

Tukioikeuden arvoa voidaan
  minä tahansa näistä vuosittaisista menettelyistä
  alentaa enintään 50 prosenttia tukioikeuden alkuarvon ja
  viimeisen vuosittaisen menettelyn täytäntöönpanon hetkellä sovellettavan
  arvon erotuksesta.

Tukioikeuden arvoa voidaan alentaa enintään 50 prosenttia tukioikeuden alkuarvon ja
  lopullisen
  arvon erotuksesta.

Jäsenvaltio voi päättää
  soveltaa edeltäviä alakohtia
  asianmukaisella maantieteellisellä tasolla, joka on määriteltävä puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne
  ja/tai
  alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet.

| 2. | Jäsenvaltio voi päättää
  tarkistaa tukioikeuksia
  asianmukaisella maantieteellisellä tasolla, joka on määriteltävä puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne, alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet
  ja/tai tietyn maantieteellisen alueen rakenteelliset erityishaitat
  . |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltio voi päättää
  tarkistaa tukioikeuksia
  asianmukaisella maantieteellisellä tasolla, joka on määriteltävä puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne, alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet
  ja/tai tietyn maantieteellisen alueen rakenteelliset erityishaitat
  .

Alueilla, joihin sovelletaan yhteiskäyttöoikeutta tai muita yhteisiä maanhallintaoikeuksia, tukioikeuksien arvoa voidaan muuttaa viljelypinta-alan perusteella, edellyttäen, että ympäristövaikutusten enimmäismäärää koskevia parametreja noudatetaan.

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

47 artikla — 1 kohta

| 1. | Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti, voi päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta
  2009
  soveltaa tilatukijärjestelmää alueellisesti vuodesta
  2010
  alkaen tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti, voi päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta
  2009
  soveltaa tilatukijärjestelmää alueellisesti vuodesta
  2010
  alkaen tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin.

| 1. | Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti, voi päättää viimeistään
  kunkin vuoden
  1 päivänä elokuuta soveltaa tilatukijärjestelmää alueellisesti
  seuraavasta
  vuodesta alkaen tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 1–4 luvun mukaisesti, voi päättää viimeistään
  kunkin vuoden
  1 päivänä elokuuta soveltaa tilatukijärjestelmää alueellisesti
  seuraavasta
  vuodesta alkaen tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin.

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

47 artikla — 2 kohta — 1 alakohta

| 2. | Jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne
  ja/tai
  alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne
  ja/tai
  alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet.

| 2. | Jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne, alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet
  ja/tai tietyn maantieteellisen alueen rakenteelliset erityishaitat
  . |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltion on määriteltävä alueet puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne, alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet
  ja/tai tietyn maantieteellisen alueen rakenteelliset erityishaitat
  .

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

48 artikla — 1 kohta

| 1. | Jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa päättää jakaa enintään 50 prosenttia 47 artiklan mukaisesti vahvistetusta alueellisesta enimmäismäärästä sellaisten viljelijöiden kesken, joiden tila sijaitsee asianomaisella alueella, mukaan luettuina viljelijät, joilla ei ole tukioikeuksia. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa päättää jakaa enintään 50 prosenttia 47 artiklan mukaisesti vahvistetusta alueellisesta enimmäismäärästä sellaisten viljelijöiden kesken, joiden tila sijaitsee asianomaisella alueella, mukaan luettuina viljelijät, joilla ei ole tukioikeuksia.

| 1. | Jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa päättää jakaa enintään 50 prosenttia 47 artiklan mukaisesti vahvistetusta alueellisesta enimmäismäärästä sellaisten viljelijöiden kesken, joiden tila sijaitsee asianomaisella alueella, mukaan luettuina viljelijät, joilla ei ole tukioikeuksia.
  Käytetyt alueet ovat viljelijän 15 päivänä toukokuuta 2008 ilmoittamat alueet
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa päättää jakaa enintään 50 prosenttia 47 artiklan mukaisesti vahvistetusta alueellisesta enimmäismäärästä sellaisten viljelijöiden kesken, joiden tila sijaitsee asianomaisella alueella, mukaan luettuina viljelijät, joilla ei ole tukioikeuksia.
  Käytetyt alueet ovat viljelijän 15 päivänä toukokuuta 2008 ilmoittamat alueet
  .

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

48 artikla — 2 kohta — 1 a alakohta (uusi)

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin ottaa käyttöön muita tarkoin määriteltyjä kriteerejä, kuten tuottajan laatu tai maatalouden ja/tai maaseudun työllisyys, alueellisen yhteenkuuluvuuden, maaseudun monimuotoisuuden ja dynaamisuuden sekä perinteisten tuotantomallien, jotka eivät ole sidoksissa maa-alaan, säilyttämisen varmistamiseksi.

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

49 artikla — 1 kohta

| 1. | Tämän asetuksen 48 artiklaa soveltava jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, että se ryhtyy vuodesta 2011 alkaen yhdenmukaistamaan tämän jakson tai asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 5 luvun 1 jakson mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa. Tätä varten jäsenvaltion on muutettava tällaisia tukioikeuksia asteittain
  vähintään kahdella etukäteen vahvistetulla vuosittaisella menettelyllä
  puolueettomin ja syrjimättömin perustein. |
| --- | --- |

1.

Tämän asetuksen 48 artiklaa soveltava jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, että se ryhtyy vuodesta 2011 alkaen yhdenmukaistamaan tämän jakson tai asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 5 luvun 1 jakson mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa. Tätä varten jäsenvaltion on muutettava tällaisia tukioikeuksia asteittain
  vähintään kahdella etukäteen vahvistetulla vuosittaisella menettelyllä
  puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

| 1. | Tämän asetuksen 48 artiklaa soveltava jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, että se ryhtyy vuodesta 2011 alkaen yhdenmukaistamaan tämän jakson tai asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 5 luvun 1 jakson mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa. Tätä varten jäsenvaltion on muutettava tällaisia tukioikeuksia asteittain puolueettomin ja syrjimättömin perustein. |
| --- | --- |

1.

Tämän asetuksen 48 artiklaa soveltava jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, että se ryhtyy vuodesta 2011 alkaen yhdenmukaistamaan tämän jakson tai asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 5 luvun 1 jakson mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa. Tätä varten jäsenvaltion on muutettava tällaisia tukioikeuksia asteittain puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

49 artikla — 2 kohta — 1 alakohta

| 2. | Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 5 luvun 1 jakson mukaisesti, voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, että se ryhtyy vuodesta 2010 alkaen yhdenmukaistamaan kyseisen jakson mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa siten, että se muuttaa tukioikeuksia asteittain
  vähintään kolmella etukäteen vahvistetulla vuosittaisella menettelyllä
  puolueettomin ja syrjimättömin perustein. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 5 luvun 1 jakson mukaisesti, voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, että se ryhtyy vuodesta 2010 alkaen yhdenmukaistamaan kyseisen jakson mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa siten, että se muuttaa tukioikeuksia asteittain
  vähintään kolmella etukäteen vahvistetulla vuosittaisella menettelyllä
  puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

| 2. | Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 5 luvun 1 jakson mukaisesti, voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, että se ryhtyy vuodesta 2010 alkaen yhdenmukaistamaan kyseisen jakson mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa siten, että se muuttaa tukioikeuksia asteittain puolueettomin ja syrjimättömin perustein. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltio, joka on ottanut tilatukijärjestelmän käyttöön asetuksen (EY) N:o 1782/2003 III osaston 5 luvun 1 jakson mukaisesti, voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhteisön oikeuden yleisperiaatteita noudattaen päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009, että se ryhtyy vuodesta 2010 alkaen yhdenmukaistamaan kyseisen jakson mukaisesti vahvistettujen tukioikeuksien arvoa siten, että se muuttaa tukioikeuksia asteittain puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

49 artikla — 3 kohta

| 3. | Minkään tukioikeuden arvon alennus ei voi
  missään 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa vuosittaisessa menettelyssä
  olla yli 50 prosenttia tukioikeuden alkuarvon ja
  viimeisen vuosittaisen menettelyn täytäntöönpanon hetkellä sovellettavan
  arvon välisestä erotuksesta. |
| --- | --- |

3.

Minkään tukioikeuden arvon alennus ei voi
  missään 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa vuosittaisessa menettelyssä
  olla yli 50 prosenttia tukioikeuden alkuarvon ja
  viimeisen vuosittaisen menettelyn täytäntöönpanon hetkellä sovellettavan
  arvon välisestä erotuksesta.

| 3. | Minkään tukioikeuden arvon
  1 ja 2 kohdassa säädetty
  alennus ei voi olla yli 50 prosenttia tukioikeuden alkuarvon ja
  lopullisen
  arvon välisestä erotuksesta. |
| --- | --- |

3.

Minkään tukioikeuden arvon
  1 ja 2 kohdassa säädetty
  alennus ei voi olla yli 50 prosenttia tukioikeuden alkuarvon ja
  lopullisen
  arvon välisestä erotuksesta.

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

49 artikla — 4 kohta

| 4. | Jäsenvaltio voi päättää
  soveltaa 1, 2 ja 3 kohtaa
  asianmukaisella maantieteellisellä tasolla, joka on määriteltävä puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne
  ja/tai
  alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet. |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltio voi päättää
  soveltaa 1, 2 ja 3 kohtaa
  asianmukaisella maantieteellisellä tasolla, joka on määriteltävä puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne
  ja/tai
  alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet.

| 4. | Jäsenvaltio voi päättää
  tarkistaa tukioikeuksia
  asianmukaisella maantieteellisellä tasolla, joka on määriteltävä puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne, alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet
  ja/tai tietyn maantieteellisen alueen rakenteelliset erityishaitat
  . |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltio voi päättää
  tarkistaa tukioikeuksia
  asianmukaisella maantieteellisellä tasolla, joka on määriteltävä puolueettomin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi sen toimielin- tai hallintorakenne, alueelliset maatalouden harjoittamismahdollisuudet
  ja/tai tietyn maantieteellisen alueen rakenteelliset erityishaitat
  .

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

53 artikla — 1 kohta — 1 alakohta

| 1. | Jäsenvaltio
  , joka ei ole sisällyttänyt lampaan-, vuohen- ja naudanlihapalkkioita tilatukijärjestelmään asetuksen (EY) N:o 1782/2003 67 ja 68 artiklan edellytysten mukaisesti,
  voi päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009 jatkaa tilatukijärjestelmän soveltamista
  vuodesta 2010 alkaen
  tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin ja
  asetuksen (EY) N:o 1782/2003 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyn päätöksen mukaisesti.
  Jäsenvaltio voi kuitenkin päättää vahvistaa kansallisen enimmäismäärän osan, joka käytetään lisätuen maksamiseksi viljelijöille tämän asetuksen 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti, alhaisemmalle tasolle kuin asetuksen (EY) N:o 1782/2003 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti on päätetty
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltio
  , joka ei ole sisällyttänyt lampaan-, vuohen- ja naudanlihapalkkioita tilatukijärjestelmään asetuksen (EY) N:o 1782/2003 67 ja 68 artiklan edellytysten mukaisesti,
  voi päättää viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009 jatkaa tilatukijärjestelmän soveltamista
  vuodesta 2010 alkaen
  tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin ja
  asetuksen (EY) N:o 1782/2003 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyn päätöksen mukaisesti.
  Jäsenvaltio voi kuitenkin päättää vahvistaa kansallisen enimmäismäärän osan, joka käytetään lisätuen maksamiseksi viljelijöille tämän asetuksen 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti, alhaisemmalle tasolle kuin asetuksen (EY) N:o 1782/2003 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti on päätetty
  .

| 1. | Jäsenvaltion
  , joka ei ole sisällyttänyt lampaan-, vuohen- ja naudanlihapalkkioita tilatukijärjestelmään asetuksen (EY) N:o 1782/2003 67 ja 68 artiklan edellytysten mukaisesti,
  on sovellettava tilatukijärjestelmää
  vuodesta 2010 alkaen asetuksen (EY) N:o 1782/2003 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyn päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltion
  , joka ei ole sisällyttänyt lampaan-, vuohen- ja naudanlihapalkkioita tilatukijärjestelmään asetuksen (EY) N:o 1782/2003 67 ja 68 artiklan edellytysten mukaisesti,
  on sovellettava tilatukijärjestelmää
  vuodesta 2010 alkaen asetuksen (EY) N:o 1782/2003 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyn päätöksen mukaisesti.

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

53 artikla — 2 kohta — 1 alakohta

| 2. | Komissio vahvistaa kunkin jäsenvaltion tekemän valinnan mukaan enimmäismäärän kullekin
  54, 55 ja 56 artiklassa
  tarkoitetulle suoralle tuelle 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

2.

Komissio vahvistaa kunkin jäsenvaltion tekemän valinnan mukaan enimmäismäärän kullekin
  54, 55 ja 56 artiklassa
  tarkoitetulle suoralle tuelle 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

| 2. | Komissio vahvistaa kunkin jäsenvaltion tekemän valinnan mukaan enimmäismäärän kullekin
  54 ja 55 artiklassa
  tarkoitetulle suoralle tuelle 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

2.

Komissio vahvistaa kunkin jäsenvaltion tekemän valinnan mukaan enimmäismäärän kullekin
  54 ja 55 artiklassa
  tarkoitetulle suoralle tuelle 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

53 artikla — 2 kohta — 2 alakohta

Enimmäismäärän on oltava yhtä suuri kuin kunkin suoran tuen osa 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästä kerrottuna vähennysprosenteilla, joita jäsenvaltiot soveltavat
  54, 55 ja 56 artiklan
  mukaisesti.

Enimmäismäärän on oltava yhtä suuri kuin kunkin suoran tuen osa 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästä kerrottuna vähennysprosenteilla, joita jäsenvaltiot soveltavat
  54 ja 55 artiklan
  mukaisesti.

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

55 artikla — 1 kohta — 1 alakohta

| 1. | Jäsenvaltion, joka on pidättänyt asetuksen (EY) N:o 1782/2003 68 artiklan
  2 kohdan a alakohdan i alakohdan
  mukaisesti kokonaan tai osittain tämän asetuksen 41 artiklassa tarkoitetun kansallisen enimmäismäärän osan, joka vastaa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitteessä VI tarkoitettua emolehmäpalkkiota, on maksettava vuosittain viljelijöille lisätukea. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltion, joka on pidättänyt asetuksen (EY) N:o 1782/2003 68 artiklan
  2 kohdan a alakohdan i alakohdan
  mukaisesti kokonaan tai osittain tämän asetuksen 41 artiklassa tarkoitetun kansallisen enimmäismäärän osan, joka vastaa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitteessä VI tarkoitettua emolehmäpalkkiota, on maksettava vuosittain viljelijöille lisätukea.

| 1. | Jäsenvaltion, joka on pidättänyt asetuksen (EY) N:o 1782/2003 68 artiklan mukaisesti kokonaan tai osittain tämän asetuksen 41 artiklassa tarkoitetun kansallisen enimmäismäärän osan, joka vastaa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitteessä VI tarkoitettua emolehmäpalkkiota
  tai erityispalkkiota
  , on maksettava vuosittain viljelijöille lisätukea. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltion, joka on pidättänyt asetuksen (EY) N:o 1782/2003 68 artiklan mukaisesti kokonaan tai osittain tämän asetuksen 41 artiklassa tarkoitetun kansallisen enimmäismäärän osan, joka vastaa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitteessä VI tarkoitettua emolehmäpalkkiota
  tai erityispalkkiota
  , on maksettava vuosittain viljelijöille lisätukea.

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

56 artikla — 3 a kohta (uusi)

| 3 a. | Kaikki jäsenvaltioiden tämän asetuksen 53–56 artiklan mukaisesti tekemät päätökset on tehtävä yhteisymmärryksessä valtion alueviranomaisia edustavien toimielinten kanssa ja päätöksen vaikutuksia aluetasolla koskevan tutkimuksen perusteella. |
| --- | --- |

3 a.

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

59 artikla — 3 kohta

| 3. | Tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna uusi jäsenvaltio voi puolueettomin ja syrjimättömin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, käyttää kansallista varantoa tukioikeuksien jakamiseksi tilatukijärjestelmään siirtymisen vuoksi erityistilanteessa oleville erityisalojen viljelijöille. |
| --- | --- |

3.

Tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna uusi jäsenvaltio voi puolueettomin ja syrjimättömin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, käyttää kansallista varantoa tukioikeuksien jakamiseksi tilatukijärjestelmään siirtymisen vuoksi erityistilanteessa oleville erityisalojen viljelijöille.

| 3. | Tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna uusi jäsenvaltio voi puolueettomin ja syrjimättömin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, käyttää kansallista varantoa tukioikeuksien jakamiseksi tilatukijärjestelmään siirtymisen vuoksi erityistilanteessa oleville erityisalojen viljelijöille.
  Jäsenvaltiot voivat asettaa etusijalle erityisesti uudet tai nuoret viljelijät, perhetilat tai muut ensisijaisessa asemassa olevat viljelijät
  . |
| --- | --- |

3.

Tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna uusi jäsenvaltio voi puolueettomin ja syrjimättömin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, käyttää kansallista varantoa tukioikeuksien jakamiseksi tilatukijärjestelmään siirtymisen vuoksi erityistilanteessa oleville erityisalojen viljelijöille.
  Jäsenvaltiot voivat asettaa etusijalle erityisesti uudet tai nuoret viljelijät, perhetilat tai muut ensisijaisessa asemassa olevat viljelijät
  .

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

59 artikla — 5 kohta

| 5. | Uusi jäsenvaltio voi puolueettomin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, käyttää kansallista varantoaan jakaakseen viljelijöille tukioikeuksia alueilla, joihin sovelletaan johonkin julkisen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat. |
| --- | --- |

5.

Uusi jäsenvaltio voi puolueettomin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, käyttää kansallista varantoaan jakaakseen viljelijöille tukioikeuksia alueilla, joihin sovelletaan johonkin julkisen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat.

| 5. | Uusi jäsenvaltio voi puolueettomin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, käyttää kansallista varantoaan jakaakseen viljelijöille tukioikeuksia alueilla, joihin sovelletaan johonkin julkisen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat.
  Jäsenvaltiot voivat asettaa etusijalle erityisesti uudet tai nuoret viljelijät, perhetilat tai muut ensisijaisessa asemassa olevat viljelijät
  . |
| --- | --- |

5.

Uusi jäsenvaltio voi puolueettomin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja ehkäistään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen, käyttää kansallista varantoaan jakaakseen viljelijöille tukioikeuksia alueilla, joihin sovelletaan johonkin julkisen interventioon liittyviä rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat.
  Jäsenvaltiot voivat asettaa etusijalle erityisesti uudet tai nuoret viljelijät, perhetilat tai muut ensisijaisessa asemassa olevat viljelijät
  .

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

63 artikla — 3 kohta

| 3 | Jolleivät kyseessä ole 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ylivoimaiset esteet tai poikkeukselliset olosuhteet, viljelijä voi siirtää tukioikeutensa ilman maa-alaa vasta sitten, kun hän on aktivoinut 35 artiklan mukaisesti vähintään
  80 prosenttia
  tukioikeuksistaan vähintään yhden kalenterivuoden aikana, tai kun hän on luovuttanut vapaaehtoisesti kansalliseen varantoon kaikki tukioikeudet, joita hän ei ole käyttänyt tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna. |
| --- | --- |

3

Jolleivät kyseessä ole 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ylivoimaiset esteet tai poikkeukselliset olosuhteet, viljelijä voi siirtää tukioikeutensa ilman maa-alaa vasta sitten, kun hän on aktivoinut 35 artiklan mukaisesti vähintään
  80 prosenttia
  tukioikeuksistaan vähintään yhden kalenterivuoden aikana, tai kun hän on luovuttanut vapaaehtoisesti kansalliseen varantoon kaikki tukioikeudet, joita hän ei ole käyttänyt tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna.

| 3 | Jolleivät kyseessä ole 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ylivoimaiset esteet tai poikkeukselliset olosuhteet, viljelijä voi siirtää tukioikeutensa ilman maa-alaa vasta sitten, kun hän on aktivoinut 35 artiklan mukaisesti vähintään
  70 prosenttia
  tukioikeuksistaan vähintään yhden kalenterivuoden aikana, tai kun hän on luovuttanut vapaaehtoisesti kansalliseen varantoon kaikki tukioikeudet, joita hän ei ole käyttänyt tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna. |
| --- | --- |

3

Jolleivät kyseessä ole 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ylivoimaiset esteet tai poikkeukselliset olosuhteet, viljelijä voi siirtää tukioikeutensa ilman maa-alaa vasta sitten, kun hän on aktivoinut 35 artiklan mukaisesti vähintään
  70 prosenttia
  tukioikeuksistaan vähintään yhden kalenterivuoden aikana, tai kun hän on luovuttanut vapaaehtoisesti kansalliseen varantoon kaikki tukioikeudet, joita hän ei ole käyttänyt tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna.

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

64 artikla — – 1 alakohta (uusi)

Vuodesta 2010 alkaen jäsenvaltiot voivat halutessaan irrottaa tuotannosta riisin, valkuaiskasvien, kuivatun rehun ja pähkinöiden tuottajille maksettavat erityistuet.

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

64 artikla

Jäsenvaltioiden on sisällytettävä
  liitteessä X olevassa I, II ja III kohdassa tarkoitetuissa tuotantoon sidottujen tukien järjestelmissä käytettävissä olevat tuet vuodesta 2010 alkaen tilatukijärjestelmään tässä luvussa vahvistettuja sääntöjä noudattaen.

Jäsenvaltiot voivat sisällyttää
  liitteessä X olevassa I, II ja III kohdassa tarkoitetuissa tuotantoon sidottujen tukien järjestelmissä käytettävissä olevat tuet vuodesta 2010 alkaen tilatukijärjestelmään tässä luvussa vahvistettuja sääntöjä noudattaen.

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

65 artikla — 1 kohta

| 1. | Jäsenvaltion on jaettava liitteessä XI tarkoitetut määrät, jotka olivat käytettävissä tuotantoon sidottuun tukeen liitteessä X olevassa I kohdassa tarkoitetuissa järjestelmissä, asianomaisten alojen viljelijöiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein ottaen huomioon erityisesti tuet, joita kyseiset viljelijät saivat suoraan tai välillisesti asianomaisissa tukijärjestelmissä yhtenä tai useampana vuonna
  vuosina 2005–2008
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltion on jaettava liitteessä XI tarkoitetut määrät, jotka olivat käytettävissä tuotantoon sidottuun tukeen liitteessä X olevassa I kohdassa tarkoitetuissa järjestelmissä, asianomaisten alojen viljelijöiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein ottaen huomioon erityisesti tuet, joita kyseiset viljelijät saivat suoraan tai välillisesti asianomaisissa tukijärjestelmissä yhtenä tai useampana vuonna
  vuosina 2005–2008
  .

| 1. | Jäsenvaltion on jaettava liitteessä XI tarkoitetut määrät, jotka olivat käytettävissä tuotantoon sidottuun tukeen liitteessä X olevassa I kohdassa tarkoitetuissa järjestelmissä,
  ensisijaisesti
  asianomaisten alojen viljelijöiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein ottaen huomioon erityisesti tuet, joita kyseiset viljelijät saivat suoraan tai välillisesti asianomaisissa tukijärjestelmissä
  tai tuotantokiintiöiden perusteella
  yhtenä tai useampana vuonna
  vuosina 2005–2011
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltion on jaettava liitteessä XI tarkoitetut määrät, jotka olivat käytettävissä tuotantoon sidottuun tukeen liitteessä X olevassa I kohdassa tarkoitetuissa järjestelmissä,
  ensisijaisesti
  asianomaisten alojen viljelijöiden kesken puolueettomin ja syrjimättömin perustein ottaen huomioon erityisesti tuet, joita kyseiset viljelijät saivat suoraan tai välillisesti asianomaisissa tukijärjestelmissä
  tai tuotantokiintiöiden perusteella
  yhtenä tai useampana vuonna
  vuosina 2005–2011
  .

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

65 artikla — 1 a kohta (uusi)

| 1 a. | Jäsenvaltiot voivat perustelluissa tapauksissa jakaa edellä 1 kohdassa tarkoitetut määrät puolueettomin perustein kokonaan tai osittain kaikkien niiden viljelijöiden kesken, joiden tilat sijaitsevat asianomaisella alueella. |
| --- | --- |

1 a.

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

65 artikla — 2 kohta

| 2. | Jäsenvaltioiden on korotettava
  asianomaisten viljelijöiden tukioikeuksien arvoa 1 kohdan soveltamisesta saatujen määrien perusteella. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on korotettava
  asianomaisten viljelijöiden tukioikeuksien arvoa 1 kohdan soveltamisesta saatujen määrien perusteella.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat korottaa
  asianomaisten viljelijöiden tukioikeuksien arvoa 1 kohdan soveltamisesta saatujen määrien perusteella. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat korottaa
  asianomaisten viljelijöiden tukioikeuksien arvoa 1 kohdan soveltamisesta saatujen määrien perusteella.

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

66 artikla — 1 kohta

Jäsenvaltion on jaettava määrät, jotka olivat käytettävissä tuotantoon sidottuun tukeen liitteessä X olevassa II kohdassa tarkoitetuissa järjestelmissä, asianomaisten alojen viljelijöiden kesken suhteessa tukeen, jota nämä saivat suoraan tai välillisesti asianomaisissa tukijärjestelmissä vuosina 2000–2002. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin puolueettomin ja syrjimättömin perustein valita edustavamman ajanjakson, joka on edellä mainittua äskettäisempi.

Jäsenvaltion on jaettava määrät, jotka olivat käytettävissä tuotantoon sidottuun tukeen liitteessä X olevassa II kohdassa tarkoitetuissa järjestelmissä,
  ensisijaisesti
  asianomaisten alojen viljelijöiden kesken suhteessa tukeen, jota nämä saivat suoraan tai välillisesti asianomaisissa tukijärjestelmissä vuosina 2000–2002. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin puolueettomin ja syrjimättömin perustein valita edustavamman ajanjakson, joka on edellä mainittua äskettäisempi.

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

5 luku — otsikko

ERITYISTUKI

ERITYISTUET

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — otsikko

Yleissäännöt

Lisätuet

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — – 1 kohta (uusi)

| – 1. | Jäsenvaltio voi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2010 ja sen jälkeen 1 päivän lokakuuta 2011 ja 1 päivän tammikuuta 2012 välisenä aikana päättää käyttää vuodesta 2010 ja/tai 2012 alkaen enintään 15 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästään myöntääkseen tukea viljelijöille. |
| --- | --- |

– 1.

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 1 kohta — johdantokappale

| 1. | Jäsenvaltio voi
  viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009
  päättää käyttää
  vuodesta 2010 alkaen
  enintään 10 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästään myöntääkseen
  tukea
  viljelijöille |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltio voi
  viimeistään 1 päivänä elokuuta 2009
  päättää käyttää
  vuodesta 2010 alkaen
  enintään 10 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästään myöntääkseen
  tukea
  viljelijöille

| 1. | Jäsenvaltio voi – 1 kohdan mukaisesti
  päättää käyttää enintään 10 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästään myöntääkseen viljelijöille
  tai tuottajajärjestöille tai -ryhmittymille integroitua tukea kestävien tuotantomuotojen edistämiseksi |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltio voi – 1 kohdan mukaisesti
  päättää käyttää enintään 10 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästään myöntääkseen viljelijöille
  tai tuottajajärjestöille tai -ryhmittymille integroitua tukea kestävien tuotantomuotojen edistämiseksi

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 1 kohta — a alakohta — i alakohta

| i) | tietyt maatalouden muodot, jotka ovat tärkeitä ympäristönsuojelun tai ympäristön tilan parantamisen kannalta; |
| --- | --- |

i)

tietyt maatalouden muodot, jotka ovat tärkeitä ympäristönsuojelun tai ympäristön tilan parantamisen kannalta;

| i) | tietyt maatalouden muodot, jotka ovat tärkeitä ympäristönsuojelun tai ympäristön tilan parantamisen
  sekä ilmaston, biologisen monimuotoisuuden ja veden laadun
  kannalta,
  erityisesti luonnonmukainen viljely ja laiduntaminen
  ; |
| --- | --- |

i)

tietyt maatalouden muodot, jotka ovat tärkeitä ympäristönsuojelun tai ympäristön tilan parantamisen
  sekä ilmaston, biologisen monimuotoisuuden ja veden laadun
  kannalta,
  erityisesti luonnonmukainen viljely ja laiduntaminen
  ;

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 1 kohta — a alakohta — iii alakohta

| iii) | maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantaminen; |
| --- | --- |

iii)

maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantaminen;

| iii) | maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantaminen
  erityisesti alueellisella tasolla ja kilpailukyvyn parantaminen
  ; |
| --- | --- |

iii)

maataloustuotteiden kaupan pitämisen parantaminen
  erityisesti alueellisella tasolla ja kilpailukyvyn parantaminen
  ;

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 1 kohta — b alakohta

| b) | korvauksena erityishaitoista, joita viljelijöille aiheutuu maito-,
  naudanliha-, lampaanliha-, vuohenliha
  - ja riisialoilla taloudellisesti haavoittuvaisilla tai ympäristöllisesti herkillä alueilla; |
| --- | --- |

b)

korvauksena erityishaitoista, joita viljelijöille aiheutuu maito-,
  naudanliha-, lampaanliha-, vuohenliha
  - ja riisialoilla taloudellisesti haavoittuvaisilla tai ympäristöllisesti herkillä alueilla;

| b) | korvauksena erityishaitoista, joita viljelijöille aiheutuu maito- ja riisialoilla taloudellisesti haavoittuvaisilla tai ympäristöllisesti herkillä alueilla,
  sekä naudan-, vasikan-, lampaan- ja vuohenlihan tuottajille aiheutuvista erityishaitoista
  ; |
| --- | --- |

b)

korvauksena erityishaitoista, joita viljelijöille aiheutuu maito- ja riisialoilla taloudellisesti haavoittuvaisilla tai ympäristöllisesti herkillä alueilla,
  sekä naudan-, vasikan-, lampaan- ja vuohenlihan tuottajille aiheutuvista erityishaitoista
  ;

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 1 kohta — c alakohta

| c) | alueilla, joihin sovelletaan rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat; |
| --- | --- |

c)

alueilla, joihin sovelletaan rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat;

| c) | alueilla, joihin sovelletaan rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat;
  etusijalle asetetaan erityisesti uudet viljelijät, nuoret viljelijät, perhetilat tai muut ensisijaisessa asemassa olevat viljelijät, kuten tuottajat, jotka ovat tuottajajärjestön tai maatalousosuuskunnan jäseniä
  . |
| --- | --- |

c)

alueilla, joihin sovelletaan rakenneuudistus- ja/tai kehittämisohjelmia, jotta vältetään maan viljelemättä jättäminen ja/tai korvataan näillä alueilla oleville viljelijöille aiheutuvat erityiset haitat;
  etusijalle asetetaan erityisesti uudet viljelijät, nuoret viljelijät, perhetilat tai muut ensisijaisessa asemassa olevat viljelijät, kuten tuottajat, jotka ovat tuottajajärjestön tai maatalousosuuskunnan jäseniä
  .

Tarkistukset 120 ja 191

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 1 kohta — d alakohta

| d) | satovakuutusmaksuihin 69 artiklassa vahvistetuin edellytyksin; |
| --- | --- |

d)

Poistetaan.

Tarkistukset 121 ja 191

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 1 kohta — e alakohta

| e) | eläin- ja kasvitauteihin liittyviin sijoitusrahastoihin 70 artiklassa vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

e)

Poistetaan.

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 1 a kohta (uusi)

| 1 a. | Jäsenvaltio voi – 1 kohdan mukaisesti päättää käyttää seuraavasta kalenterivuodesta alkaen enintään 5 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästään myöntääkseen tukea viljelijöille tai tuottajajärjestöille tai -ryhmittymille seuraavasti: |
| --- | --- |

1 a.

| a) | vakuutusmaksuihin 69 artiklassa säädetyin edellytyksin; |
| --- | --- |

a)

| b) | sijoitusrahastoihin 70 artiklassa säädetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

b)

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 3 kohta

| 3. | Tukea 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voidaan myöntää vain |
| --- | --- |

3.

Tukea 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voidaan myöntää vain

| 3. | Tukea 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voidaan myöntää vain siinä määrin kuin on tarpeen kannustimen luomiseksi
  työllisyyden ja
  tuotannon nykytasojen säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

3.

Tukea 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voidaan myöntää vain siinä määrin kuin on tarpeen kannustimen luomiseksi
  työllisyyden ja
  tuotannon nykytasojen säilyttämiseksi.

| a) | jos alalla on pantu tilatukijärjestelmä täysin täytäntöön 54, 55 ja 71 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

| b) | siinä määrin kuin on tarpeen kannustimen luomiseksi tuotannon nykytasojen säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

b)

siinä määrin kuin on tarpeen kannustimen luomiseksi tuotannon nykytasojen säilyttämiseksi.

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 4 kohta

| 4. | Edellä 1 kohdan
  a, b ja e alakohdassa
  tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyvän tuen enimmäismäärä on
  2,5 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästä
  . Jäsenvaltiot voivat vahvistaa toimenpidekohtaisia rajoja. |
| --- | --- |

4.

Edellä 1 kohdan
  a, b ja e alakohdassa
  tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyvän tuen enimmäismäärä on
  2,5 prosenttia 41 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästä
  . Jäsenvaltiot voivat vahvistaa toimenpidekohtaisia rajoja.

| 4. | Edellä 1 kohdan
  a ja b alakohdassa
  tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyvän tuen enimmäismäärä on
  Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/800/EY (3) mukainen prosenttiosuus.
  Jäsenvaltiot voivat vahvistaa toimenpidekohtaisia rajoja. |
| --- | --- |

4.

Edellä 1 kohdan
  a ja b alakohdassa
  tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyvän tuen enimmäismäärä on
  Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/800/EY (3) mukainen prosenttiosuus.
  Jäsenvaltiot voivat vahvistaa toimenpidekohtaisia rajoja.

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 5 kohta — a alakohta

| a) | 1 kohdan a ja
  d alakohdassa
  , myönnetään vuotuisina lisätukina; |
| --- | --- |

a)

1 kohdan a ja
  d alakohdassa
  , myönnetään vuotuisina lisätukina;

| a) | 1 kohdan a
  alakohdassa
  ja
  1 a kohdan a alakohdassa
  , myönnetään vuotuisina lisätukina; |
| --- | --- |

a)

1 kohdan a
  alakohdassa
  ja
  1 a kohdan a alakohdassa
  , myönnetään vuotuisina lisätukina;

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 5 kohta — d alakohta

| d) | 1 kohdan e alakohdassa
  , myönnetään 70 artiklassa tarkoitettuna taloudellisena tukena. |
| --- | --- |

d)

1 kohdan e alakohdassa
  , myönnetään 70 artiklassa tarkoitettuna taloudellisena tukena.

| d) | 1 a kohdan b alakohdassa
  , myönnetään 70 artiklassa tarkoitettuna taloudellisena tukena. |
| --- | --- |

d)

1 a kohdan b alakohdassa
  , myönnetään 70 artiklassa tarkoitettuna taloudellisena tukena.

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 6 kohta

| 6. | Edellä 5 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tukioikeuksien, joiden yksikköarvoa on korotettu, ja lisätukioikeuksien siirto sallitaan vain, jos siirrettyjen tukioikeuksien kanssa siirretään vastaava määrä hehtaareita. |
| --- | --- |

6.

Poistetaan.

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 7 kohta

| 7. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetuille toimenpiteille myönnettävän tuen on oltava johdonmukainen
  yhteisön muiden toimenpiteiden ja politiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

7.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetuille toimenpiteille myönnettävän tuen on oltava johdonmukainen
  yhteisön muiden toimenpiteiden ja politiikkojen kanssa.

| 7. | Komissio määrittelee 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tässä jaksossa tarkoitetun tuen myöntämistä koskevat edellytykset erityisesti varmistaakseen johdonmukaisuuden
  yhteisön muiden toimenpiteiden ja politiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

7.

Komissio määrittelee 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tässä jaksossa tarkoitetun tuen myöntämistä koskevat edellytykset erityisesti varmistaakseen johdonmukaisuuden
  yhteisön muiden toimenpiteiden ja politiikkojen kanssa.

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 7 a kohta (uusi)

| 7 a. | Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle vuosittain toteutetuista toimenpiteistä, julkaisevat määrärahojen jakamista koskevat määräykset ja perusteet sekä yksilöivät edunsaajat ja heille jaetut määrät. |
| --- | --- |

7 a.

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 8 kohta — a alakohta

| a) | 1 kohdan
  a, b, c ja d alakohdassa
  , soveltamalla viljelijöille jaettaviin ja/tai kansallisesta varannosta peräisin oleviin tukioikeuksiin lineaarista vähennystä; |
| --- | --- |

a)

1 kohdan
  a, b, c ja d alakohdassa
  , soveltamalla viljelijöille jaettaviin ja/tai kansallisesta varannosta peräisin oleviin tukioikeuksiin lineaarista vähennystä;

| a) | 1 kohdan
  a, b ja c alakohdassa
  ja
  1 a kohdan a alakohdassa
  , soveltamalla viljelijöille jaettaviin ja/tai kansallisesta varannosta peräisin oleviin tukioikeuksiin lineaarista vähennystä; |
| --- | --- |

a)

1 kohdan
  a, b ja c alakohdassa
  ja
  1 a kohdan a alakohdassa
  , soveltamalla viljelijöille jaettaviin ja/tai kansallisesta varannosta peräisin oleviin tukioikeuksiin lineaarista vähennystä;

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 8 kohta — b alakohta

| b) | 1 kohdan e alakohdassa
  , soveltamalla tarvittaessa lineaarista vähennystä yhteen tai useampaan asianmukaisia tukia saavien edunsaajien tukeen tämän osaston mukaisesti
  ja 1 ja 3 kohdassa säädetyissä rajoissa
  . |
| --- | --- |

b)

1 kohdan e alakohdassa
  , soveltamalla tarvittaessa lineaarista vähennystä yhteen tai useampaan asianmukaisia tukia saavien edunsaajien tukeen tämän osaston mukaisesti
  ja 1 ja 3 kohdassa säädetyissä rajoissa
  .

| b) | 1 a kohdan b alakohdassa
  , soveltamalla tarvittaessa lineaarista vähennystä yhteen tai useampaan asianmukaisia tukia saavien edunsaajien tukeen tämän osaston mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

1 a kohdan b alakohdassa
  , soveltamalla tarvittaessa lineaarista vähennystä yhteen tai useampaan asianmukaisia tukia saavien edunsaajien tukeen tämän osaston mukaisesti.

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

68 artikla — 9 kohta

| 9. | Komission on 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen määriteltävä tässä jaksossa tarkoitetun tuen myöntämistä koskevat edellytykset erityisesti varmistaakseen johdonmukaisuuden muiden yhteisön toimenpiteiden ja politiikkojen kanssa sekä estääkseen tuen kasautumisen. |
| --- | --- |

9.

Poistetaan.

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

69 artikla — otsikko

Satovakuutus

Vakuutukset

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

69 artikla — 1 kohta — 1 alakohta

| 1. | Jäsenvaltiot voivat myöntää taloudellista tukea vakuutusmaksuihin,
  kun satovakuutus otetaan epäsuotuisten sääolojen aiheuttamien menetysten varalta
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat myöntää taloudellista tukea vakuutusmaksuihin,
  kun satovakuutus otetaan epäsuotuisten sääolojen aiheuttamien menetysten varalta
  .

| 1. | Jäsenvaltiot voivat myöntää taloudellista tukea vakuutusmaksuihin,
  joilla korvataan, edellyttäen, että tunnettuihin riskeihin on varauduttu asianmukaisilla varotoimilla |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat myöntää taloudellista tukea vakuutusmaksuihin,
  joilla korvataan, edellyttäen, että tunnettuihin riskeihin on varauduttu asianmukaisilla varotoimilla

| a) | luonnonkatastrofien kaltaisten epäsuotuisten sääolojen aiheuttamia menetyksiä |
| --- | --- |

a)

| b) | muita sääolojen aiheuttamia menetyksiä |
| --- | --- |

b)

| c) | eläin- tai kasvitaudeista tai loisinfektioista aiheutuvia taloudellisia menetyksiä. |
| --- | --- |

c)

Kukin jäsenvaltio tai alue tekee erityisselvitykset laatiakseen vertailukelpoiset tilasto- tai vakuutustiedot.

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

69 artikla — 1 kohta — 2 a alakohta (uusi)

Tässä artiklassa ”taloudellisilla menetyksillä” tarkoitetaan kaikkia ylimääräisiä kustannuksia, joita viljelijälle aiheutuu hänen kyseisten markkinoiden tuotantoa vähentämiseksi toteuttamistaan poikkeuksellisista toimista tai kaikkia merkittäviä tuotantomenetyksiä. Taloudellisiksi menetyksiksi ei katsota kustannuksia, joista voidaan myöntää korvauksia yhteisön muiden säännösten nojalla, eikä kustannuksia, jotka aiheutuvat minkä tahansa muun henkilöiden, eläinten tai kasvien terveyttä koskevan toimenpiteen toteuttamisesta.

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

69 artikla — 2 ja 3 kohta

| 2. | Viljelijälle voidaan myöntää taloudellista tukea
  enintään
  60 prosenttia
  vakuutusmaksuista
  . Jäsenvaltio voi päättää korottaa taloudellisen tuen 70 prosenttiin sääolojen tai asianomaisen alan tilanteen perusteella. |
| --- | --- |

2.

Viljelijälle voidaan myöntää taloudellista tukea
  enintään
  60 prosenttia
  vakuutusmaksuista
  . Jäsenvaltio voi päättää korottaa taloudellisen tuen 70 prosenttiin sääolojen tai asianomaisen alan tilanteen perusteella.

| 2. | Viljelijälle voidaan myöntää taloudellista tukea 60 prosenttia
  viljelijäkohtaisesta vakuutusmaksusta tai tarvittaessa kollektiivisen vakuutuksen vakuutusmaksusta, jos vakuutussopimuksen on tehnyt tuottajaorganisaatio
  . Jäsenvaltio voi päättää korottaa taloudellisen tuen 70 prosenttiin sääolojen tai asianomaisen alan tilanteen perusteella. |
| --- | --- |

2.

Viljelijälle voidaan myöntää taloudellista tukea 60 prosenttia
  viljelijäkohtaisesta vakuutusmaksusta tai tarvittaessa kollektiivisen vakuutuksen vakuutusmaksusta, jos vakuutussopimuksen on tehnyt tuottajaorganisaatio
  . Jäsenvaltio voi päättää korottaa taloudellisen tuen 70 prosenttiin sääolojen tai asianomaisen alan tilanteen perusteella.

Jäsenvaltio voi asettaa enimmäismäärän vakuutusmaksulle, jolle voi saada taloudellista tukea.

Jäsenvaltio voi asettaa enimmäismäärän vakuutusmaksulle, jolle voi saada taloudellista tukea.

| 3. | Satovakuutus voi korvata vahingot vain, jos asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on epäsuotuisat sääolot virallisesti sellaisiksi todennut. |
| --- | --- |

3.

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

69 artikla — 5 kohta

| 5. | Taloudellinen tuki on maksettava suoraan asianomaiselle viljelijälle. |
| --- | --- |

5.

Taloudellinen tuki on maksettava suoraan asianomaiselle viljelijälle.

| 5. | Taloudellinen tuki on maksettava suoraan asianomaiselle viljelijälle
  tai tarvittaessa sopimuksen allekirjoittaneelle tuottajaorganisaatiolle sen jäsenten määrän mukaan
  . |
| --- | --- |

5.

Taloudellinen tuki on maksettava suoraan asianomaiselle viljelijälle
  tai tarvittaessa sopimuksen allekirjoittaneelle tuottajaorganisaatiolle sen jäsenten määrän mukaan
  .

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

69 artikla — 6 kohta — 1 alakohta

| 6. | Taloudellisen tuen myöntämiseen liittyviä jäsenvaltioiden menoja rahoitetaan 68 artiklan
  1 kohdassa
  tarkoitetuista varoista siten, että yhteisön rahoitusosuus on
  40 prosenttia
  tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetuista tukikelpoisista vakuutusmaksuista. |
| --- | --- |

6.

Taloudellisen tuen myöntämiseen liittyviä jäsenvaltioiden menoja rahoitetaan 68 artiklan
  1 kohdassa
  tarkoitetuista varoista siten, että yhteisön rahoitusosuus on
  40 prosenttia
  tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetuista tukikelpoisista vakuutusmaksuista.

| 6. | Taloudellisen tuen myöntämiseen liittyviä jäsenvaltioiden menoja rahoitetaan 68 artiklan
  1 a kohdassa
  tarkoitetuista varoista siten, että yhteisön rahoitusosuus on
  50 prosenttia
  tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetuista tukikelpoisista vakuutusmaksuista. |
| --- | --- |

6.

Taloudellisen tuen myöntämiseen liittyviä jäsenvaltioiden menoja rahoitetaan 68 artiklan
  1 a kohdassa
  tarkoitetuista varoista siten, että yhteisön rahoitusosuus on
  50 prosenttia
  tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetuista tukikelpoisista vakuutusmaksuista.

Uusien jäsenvaltioiden osalta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu rahoitusosuus korotetaan kuitenkin 70 prosenttiin.

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

70 artikla — otsikko

Eläin- ja kasvitauteihin liittyvät sijoitusrahastot

Sijoitusrahastot

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

70 artikla — 1 kohta

| 1. | Jäsenvaltiot voivat sijoitusrahastoille myönnettävän taloudellisen tuen avulla varmistaa, että viljelijöille maksetaan taloudellista korvausta eläin- tai kasvitaudista johtuvien taloudellisten tappioiden johdosta. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat sijoitusrahastoille myönnettävän taloudellisen tuen avulla varmistaa, että viljelijöille maksetaan taloudellista korvausta eläin- tai kasvitaudista johtuvien taloudellisten tappioiden johdosta.

| 1. | Jäsenvaltiot voivat sijoitusrahastoille myönnettävän taloudellisen tuen avulla varmistaa, että viljelijöille maksetaan taloudellista korvausta
  luonnonmullistuksista, epäsuotuisista sääoloista tai
  eläin- tai kasvitaudista johtuvien taloudellisten tappioiden johdosta,
  jos asianmukaiset varotoimet on toteutettu. Rahastoja voivat hallinnoida tuottajaorganisaatiot ja/tai toimialakohtaiset organisaatiot asetuksen (EY) N:o 1234/2 007 122 ja 123 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat sijoitusrahastoille myönnettävän taloudellisen tuen avulla varmistaa, että viljelijöille maksetaan taloudellista korvausta
  luonnonmullistuksista, epäsuotuisista sääoloista tai
  eläin- tai kasvitaudista johtuvien taloudellisten tappioiden johdosta,
  jos asianmukaiset varotoimet on toteutettu. Rahastoja voivat hallinnoida tuottajaorganisaatiot ja/tai toimialakohtaiset organisaatiot asetuksen (EY) N:o 1234/2 007 122 ja 123 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti
  .

Tällainen rahasto täydentää maanviljelijöiden kansallisia vakuutusjärjestelmiä.

Tarkistukset 141 ja 205

Ehdotus asetukseksi

70 artikla — 2 kohta — a alakohta

| a) | ”sijoitusrahastolla” tarkoitetaan jäsenvaltion kansallisen lain mukaisesti hyväksymää järjestelmää, jossa siihen kuuluvat viljelijät voivat vakuuttaa itsensä sellaisia taloudellisia tappioita vastaan, jotka aiheutuvat eläin- tai kasvitaudeista, ja jossa tällaisille viljelijöille myönnetään korvauksia; |
| --- | --- |

a)

”sijoitusrahastolla” tarkoitetaan jäsenvaltion kansallisen lain mukaisesti hyväksymää järjestelmää, jossa siihen kuuluvat viljelijät voivat vakuuttaa itsensä sellaisia taloudellisia tappioita vastaan, jotka aiheutuvat eläin- tai kasvitaudeista, ja jossa tällaisille viljelijöille myönnetään korvauksia;

| a) | ”sijoitusrahastolla” tarkoitetaan jäsenvaltion kansallisen lain
  ja yhteisön lainsäädännön
  mukaisesti hyväksymää järjestelmää, jossa siihen kuuluvat viljelijät voivat vakuuttaa itsensä sellaisia taloudellisia tappioita vastaan, jotka aiheutuvat
  heidän tiloillaan luonnonmullistuksista, epäsuotuisista sääoloista tai karanteeniin johtavista
  eläin- tai kasvitaudeista, ja jossa tällaisille viljelijöille myönnetään korvauksia
  tai jossa siihen kuuluvat viljelijät voivat vakuuttaa itsensä sellaisia suoria tappioita vastaan, jotka aiheutuvat karanteeniin johtavista eläin- tai kasvitaudeista, ja jossa tällaisille viljelijöille myönnetään korvauksia
  ; |
| --- | --- |

a)

”sijoitusrahastolla” tarkoitetaan jäsenvaltion kansallisen lain
  ja yhteisön lainsäädännön
  mukaisesti hyväksymää järjestelmää, jossa siihen kuuluvat viljelijät voivat vakuuttaa itsensä sellaisia taloudellisia tappioita vastaan, jotka aiheutuvat
  heidän tiloillaan luonnonmullistuksista, epäsuotuisista sääoloista tai karanteeniin johtavista
  eläin- tai kasvitaudeista, ja jossa tällaisille viljelijöille myönnetään korvauksia
  tai jossa siihen kuuluvat viljelijät voivat vakuuttaa itsensä sellaisia suoria tappioita vastaan, jotka aiheutuvat karanteeniin johtavista eläin- tai kasvitaudeista, ja jossa tällaisille viljelijöille myönnetään korvauksia
  ;

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

70 artikla — 2 kohta — b alakohta

| b) | ”taloudellisilla tappioilla” tarkoitetaan lisäkustannuksia, joita viljelijälle aiheutuu tämän toteuttamista poikkeuksellisista toimenpiteistä, joilla pyritään vähentämään markkinatarjontaa tai merkittävää tuotannonmenetystä. Kustannuksia, joihin voidaan myöntää korvausta yhteisön muiden säännösten mukaisesti ja jotka johtuvat muiden terveys-, eläinlääkintä- tai kasvinsuojelutoimenpiteiden soveltamisesta, ei pidetä taloudellisina tappioina. |
| --- | --- |

b)

”taloudellisilla tappioilla” tarkoitetaan lisäkustannuksia, joita viljelijälle aiheutuu tämän toteuttamista poikkeuksellisista toimenpiteistä, joilla pyritään vähentämään markkinatarjontaa tai merkittävää tuotannonmenetystä. Kustannuksia, joihin voidaan myöntää korvausta yhteisön muiden säännösten mukaisesti ja jotka johtuvat muiden terveys-, eläinlääkintä- tai kasvinsuojelutoimenpiteiden soveltamisesta, ei pidetä taloudellisina tappioina.

| b) | ”taloudellisilla tappioilla” tarkoitetaan lisäkustannuksia, joita viljelijälle aiheutuu tämän toteuttamista poikkeuksellisista toimenpiteistä, joilla pyritään vähentämään markkinatarjontaa,
  hätärokotuksista aiheutuvia kustannuksia
  tai merkittävää tuotannonmenetystä. Kustannuksia, joihin voidaan myöntää korvausta yhteisön muiden säännösten mukaisesti ja jotka johtuvat muiden terveys-, eläinlääkintä- tai kasvinsuojelutoimenpiteiden soveltamisesta, ei pidetä taloudellisina tappioina; |
| --- | --- |

b)

”taloudellisilla tappioilla” tarkoitetaan lisäkustannuksia, joita viljelijälle aiheutuu tämän toteuttamista poikkeuksellisista toimenpiteistä, joilla pyritään vähentämään markkinatarjontaa,
  hätärokotuksista aiheutuvia kustannuksia
  tai merkittävää tuotannonmenetystä. Kustannuksia, joihin voidaan myöntää korvausta yhteisön muiden säännösten mukaisesti ja jotka johtuvat muiden terveys-, eläinlääkintä- tai kasvinsuojelutoimenpiteiden soveltamisesta, ei pidetä taloudellisina tappioina;

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

70 artikla — 2 kohta — b a alakohta (uusi)

| b a) | ”luonnonmullistukseen rinnastettavissa olevilla epäsuotuisilla sääoloilla” tarkoitetaan sellaisia sääoloja kuin hallaa, rakeita, jäätä, sadetta, metsäpaloa tai kuivuutta, jotka tuhoavat yli 30 prosenttia viljelijän edellisen kolmivuotiskauden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden keskimääräisestä vuosituotannosta, lukuun ottamatta korkeinta ja alinta määrää; |
| --- | --- |

b a)

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

70 artikla — 2 kohta — b b alakohta (uusi)

| b b) | ”asianmukaisilla varotoimilla” tarkoitetaan toimia, joiden ansiosta eläinten ja kasvien terveys saatetaan mahdollisimman hyvätasoiseksi. |
| --- | --- |

b b)

Tarkistukset 206 ja 145

Ehdotus asetukseksi

70 artikla — 3 kohta — 1 alakohta

| 3. | Sijoitusrahastosta maksetaan taloudellista korvausta suoraan sen jäseninä oleville viljelijöille, joille on aiheutunut taloudellisia tappioita. |
| --- | --- |

3.

Sijoitusrahastosta maksetaan taloudellista korvausta suoraan sen jäseninä oleville viljelijöille, joille on aiheutunut taloudellisia tappioita.

| 3. | Sijoitusrahastosta maksetaan taloudellista korvausta suoraan sen jäseninä oleville viljelijöille, joille on aiheutunut taloudellisia
  tai suoria
  tappioita,
  edellyttäen, että asianmukaiset varotoimet on toteutettu
  . |
| --- | --- |

3.

Sijoitusrahastosta maksetaan taloudellista korvausta suoraan sen jäseninä oleville viljelijöille, joille on aiheutunut taloudellisia
  tai suoria
  tappioita,
  edellyttäen, että asianmukaiset varotoimet on toteutettu
  .

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

70 artikla — 6 kohta — 1 alakohta

| 6. | Yhteisö osallistuu jäsenvaltioiden taloudelliseen tukeen liittyvien menojen rahoitukseen 68 artiklan
  1 kohdassa
  tarkoitetuista varoista siten, että sen rahoitusosuus on
  40 prosenttia
  4 kohdan mukaisesti tukikelpoisista määristä. |
| --- | --- |

6.

Yhteisö osallistuu jäsenvaltioiden taloudelliseen tukeen liittyvien menojen rahoitukseen 68 artiklan
  1 kohdassa
  tarkoitetuista varoista siten, että sen rahoitusosuus on
  40 prosenttia
  4 kohdan mukaisesti tukikelpoisista määristä.

| 6. | Yhteisö osallistuu jäsenvaltioiden taloudelliseen tukeen liittyvien menojen rahoitukseen 68 artiklan
  1 a kohdassa
  tarkoitetuista varoista siten, että sen rahoitusosuus on
  50 prosenttia
  4 kohdan mukaisesti tukikelpoisista määristä. |
| --- | --- |

6.

Yhteisö osallistuu jäsenvaltioiden taloudelliseen tukeen liittyvien menojen rahoitukseen 68 artiklan
  1 a kohdassa
  tarkoitetuista varoista siten, että sen rahoitusosuus on
  50 prosenttia
  4 kohdan mukaisesti tukikelpoisista määristä.

Uusien jäsenvaltioiden osalta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu rahoitusosuus korotetaan kuitenkin 70 prosenttiin.

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

70 a artikla (uusi)

70 a artikla

Maidontuottajien erityistuki

| 1. | Jos asetuksen (EY) N:o 1290/2005 mukaisen varojärjestelmän menoennusteen perusteella rahoituskehysten otsakkeeseen 2 jää varainhoitovuonna vähintään 600 000 000 euroa liikkumavaraa, liikkumavarasta kohdennetaan tämä määrä maidontuottajien erityistukeen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kyseisen varainhoitovuoden alustavan talousarvioesityksen yhteydessä arvion keskimääräisestä maidontuottajien erityistukeen kohdennettavasta määrästä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Maidontuottajien erityistukea voidaan ottaa käyttöön seuraavanlaisten toimenpiteiden yhteydessä: |
| --- | --- |

3.

| a) | tämän asetuksen 68 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erityistuki; |
| --- | --- |

a)

| b) | asetuksen (EY) N:o 1698/2005 20 artiklassa ja 36 artiklan a alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, edellyttäen, että niillä edistetään suoraan maatilojen asemaa. |
| --- | --- |

b)

| 4. | Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle 2 kohdan mukaisen alustavan talousarvioesityksen perusteella kyseessä olevan vuoden 15 päivään lokakuuta mennessä, millaisia toimenpiteitä sovelletaan 43 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Maidontuottajien erityistuen määrärahat jaetaan jäsenvaltioiden kesken maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun asetuksen (EY) N:o 1788/2003 (4) liitteessä I tarkoitettujen kansallisten maidon viitemäärien mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

71 artikla

CN-koodiin 1006 10 kuuluvaa riisiä tuottaville viljelijöille myönnetään
  satovuosina 2009, 2010 ja 2011
  tukea tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin.

CN-koodiin 1006 10 kuuluvaa riisiä tuottaville viljelijöille myönnetään tukea tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin.

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

72 artikla — 2 kohta — taulukko

| (euroa/ha) |
| --- |
| | 2009 | 2010 ja 2011 |
| Bulgaria | 345,255 | 172,627 |
| Kreikka | 561,00 | 280,5 |
| Espanja | 476,25 | 238,125 |
| Ranska | 411,75 | 205,875 |
| Italia | 453,00 | 226,5 |
| Unkari | 232,50 | 116,25 |
| Portugali | 453,75 | 226,875 |
| Romania | 126,075 | 63,037 |

(euroa/ha)

2009

2010 ja 2011

Bulgaria

345,255

172,627

Kreikka

561,00

280,5

Espanja

476,25

238,125

Ranska

411,75

205,875

Italia

453,00

226,5

Unkari

232,50

116,25

Portugali

453,75

226,875

Romania

126,075

63,037

| (euroa/ha) |
| --- |
| | 2009–2013 |
| Bulgaria | 345,255 |
| Kreikka | 561,00 |
| Espanja | 476,25 |
| Ranska | 411,75 |
| Italia | 453,00 |
| Unkari | 232,50 |
| Portugali | 453,75 |
| Romania | 126,075 |

(euroa/ha)

2009–2013

Bulgaria

345,255

Kreikka

561,00

Espanja

476,25

Ranska

411,75

Italia

453,00

Unkari

232,50

Portugali

453,75

Romania

126,075

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

1 a luku (uusi)

1 A JAKSO

VALKUAISKASVIPALKKIO

74 a artikla

Soveltamisala

Tukea myönnetään valkuaiskasvien tuottajille tässä jaksossa säädetyin edellytyksin.

Valkuaiskasveilla tarkoitetaan:

| a) | CN-koodiin 0713 10 kuuluvia herneitä; |
| --- | --- |

a)

| b) | CN-koodiin 0713 50 kuuluvia härkäpapuja; |
| --- | --- |

b)

| c) | CN-koodiin ex 1209 29 50 kuuluvia makeita lupiineja. |
| --- | --- |

c)

74 b artikla

Määrä ja tukikelpoisuus

Tuki on 55,57 euroa hehtaarilta valkuaiskasveja, joiden sato on korjattu maitotuleentumisasteen saavuttamisen jälkeen.

Kasvit, jotka on kasvatettu täysimääräisesti kylvetyillä ja paikallisten vaatimusten mukaisesti viljellyillä aloilla mutta jotka eivät saavuta maitotuleentumisastetta asianomaisen jäsenvaltion tunnustamien poikkeuksellisten sääolojen vuoksi, ovat kuitenkin tukikelpoisia edellyttäen, että kyseisiä aloja ei käytetä mihinkään muuhun tarkoitukseen ennen kyseistä kasvuvaihetta.

74 c artikla

Pinta-ala

| 1. | Käyttöön otetaan 1 400 000 hehtaarin taattu enimmäispinta-ala, josta tukea voidaan maksaa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jos pinta-ala, jolle tukea haetaan, ylittää taatun enimmäispinta-alan, viljelijäkohtaista alaa, jolle tukea haetaan, vähennetään suhteessa kyseisenä vuonna 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

2.

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

75 artikla — a alakohta

| a) | 66,32 euroa markkinointivuosina 2009/2010
  ja
  2010/2011; |
| --- | --- |

a)

66,32 euroa markkinointivuosina 2009/2010
  ja
  2010/2011;

| — | 66,32 euroa markkinointivuosina 2009/2010, 2010/2011,
  2011/2012 ja 2012/2013
  ; |
| --- | --- |

—

66,32 euroa markkinointivuosina 2009/2010, 2010/2011,
  2011/2012 ja 2012/2013
  ;

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

75 artikla — b alakohta

| b) | 33,16 euroa markkinointivuosina 2011/2012 ja 2012/2013. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan.

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

3 luku — 77–81 artikla

3 luku poistetaan.

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

82 artikla — 2 kohta

| 2. | Tukea myönnetään
  enintään viitenä peräkkäisenä vuotena siitä markkinointivuodesta lähtien, jonka aikana saavutetaan 1 kohdassa tarkoitettu 50 prosentin kynnys, mutta ei markkinointivuoden 2013/2014 jälkeen
  . |
| --- | --- |

2.

Tukea myönnetään
  enintään viitenä peräkkäisenä vuotena siitä markkinointivuodesta lähtien, jonka aikana saavutetaan 1 kohdassa tarkoitettu 50 prosentin kynnys, mutta ei markkinointivuoden 2013/2014 jälkeen
  .

| 2. | Tukea myönnetään
  markkinointivuoteen
  2013/2014
  asti
  . |
| --- | --- |

2.

Tukea myönnetään
  markkinointivuoteen
  2013/2014
  asti
  .

Tarkistukset 187, 198 ja 209

Ehdotus asetukseksi

6 a jakso (uusi) — 87 a–d artikla (uusi)

6 A JAKSO

TUPAKKATUKI

87 a artikla

Soveltamisala

CN-koodiin 2401 kuuluvaa raakatupakkaa tuottaville viljelijöille voidaan myöntää satovuosina 2010, 2011 ja 2012 tukea tässä jaksossa vahvistetuin edellytyksin.

87 b artikla

Tukikelpoisuus

Tuki myönnetään viljelijöille, jotka ovat saaneet tupakkapalkkion raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 (5) mukaisesti kalenterivuosina 2000, 2001 ja 2002, ja viljelijöille, jotka ovat saaneet tupakantuotantokiintiöitä 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana. Tuen myöntämisen edellytykset ovat seuraavat:

| a) | tupakan on oltava peräisin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä raakatupakka-alan palkkiojärjestelmän, tuotantokiintiöiden sekä tuottajaryhmittymille myönnettävän erityistuen osalta 22 päivänä joulukuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2848/98 (6) liitteessä II tarkoitetulta tuotantoalueelta; |
| --- | --- |

a)

| b) | asetuksessa (EY) N:o 2848/98 vahvistettujen laatuvaatimusten on täytyttävä; |
| --- | --- |

b)

| c) | viljelijän on toimitettava tupakanlehdet ensimmäisen jalostusasteen yritykselle viljelysopimuksen perusteella; |
| --- | --- |

c)

| d) | tukea on myönnettävä ottaen huomioon tuottajien tasapuolinen kohtelu ja/tai puolueettomien perusteiden mukaisesti, joita ovat esimerkiksi tupakantuottajien toimiminen tavoite 1 -alueilla tai tietyn laadun lajikkeiden tuottaminen. |
| --- | --- |

d)

Asetuksen 111 artiklan mukaisen yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän soveltamiskauden jälkeen ja sovellettaessa tätä jaksoa tupakantuotantokiintiöiden jakaminen ensimmäisen alakohdan mukaisesti on tehtävä tilatukijärjestelmän ensimmäisen soveltamisvuoden loppuun mennessä.

87 c artikla

Määrät

Koko tuen enimmäismäärä, joka kattaa myös 87 d artiklassa tarkoitettuun yhteisön tupakkarahastoon siirrettävät määrät, on seuraava:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2010–2012 |
| Saksa | 21 287 |
| Espanja | 70 599 |
| Ranska | 48 217 |
| Italia (Pugliaa lukuun ottamatta) | 189 366 |
| Portugali | 8 468 |

(milj. euroa)

2010–2012

Saksa

21 287

Espanja

70 599

Ranska

48 217

Italia (Pugliaa lukuun ottamatta)

189 366

Portugali

8 468

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2010–2012 |
| Unkari | p. m. |
| Bulgaria | p. m. |
| Romania | p. m. |
| Puola | p. m. |

(milj. euroa)

2010–2012

Unkari

p. m.

Bulgaria

p. m.

Romania

p. m.

Puola

p. m.

87 d artikla

Siirrot yhteisön tupakkarahastoon

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

90 artikla — 4 kohta

| 4. | Palkkion määrä uuhta kohti on 21 euroa. Lampaanmaitoa tai lampaanmaitopohjaisia tuotteita kaupan pitävien viljelijöiden osalta palkkio uuhta kohti on kuitenkin
  6,8 euroa
  . |
| --- | --- |

4.

Palkkion määrä uuhta kohti on 21 euroa. Lampaanmaitoa tai lampaanmaitopohjaisia tuotteita kaupan pitävien viljelijöiden osalta palkkio uuhta kohti on kuitenkin
  6,8 euroa
  .

| 4. | Palkkion määrä uuhta kohti on 21 euroa. Lampaanmaitoa tai lampaanmaitopohjaisia tuotteita kaupan pitävien viljelijöiden osalta palkkio uuhta kohti on kuitenkin
  16,8 euroa
  . |
| --- | --- |

4.

Palkkion määrä uuhta kohti on 21 euroa. Lampaanmaitoa tai lampaanmaitopohjaisia tuotteita kaupan pitävien viljelijöiden osalta palkkio uuhta kohti on kuitenkin
  16,8 euroa
  .

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

90 artikla — 5 kohta

| 5. | Palkkion määrä kuttua kohti on
  6,8 euroa
  . |
| --- | --- |

5.

Palkkion määrä kuttua kohti on
  6,8 euroa
  .

| 5. | Palkkion määrä kuttua kohti on
  16,8 euroa
  . |
| --- | --- |

5.

Palkkion määrä kuttua kohti on
  16,8 euroa
  .

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

98 artikla — a alakohta

| a) | ”alueella” tarkoitetaan asianomaisen jäsenvaltion valinnan mukaan joko jäsenvaltiota tai sen osaa; |
| --- | --- |

a)

Poistetaan.

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

112 a artikla (uusi)

112 a artikla

Kansallinen varanto

| 1. | Tilatukijärjestelmää soveltavat jäsenvaltiot luovat kansallisen varannon, joka sisältää liitteessä VIII a asetettujen enimmäismäärien ja kyseisenä vuonna todella maksettujen suorien tukien kokonaisarvon välisen erotuksen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat puolueettomia perusteita noudattaen käyttää tätä kansallista varantoa myöntääkseen tukea 68 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanoon siten, että taataan viljelijöiden yhtäläinen kohtelu ja vältetään markkinaperiaatteiden rikkominen ja kaikenlainen kilpailun vääristyminen. |
| --- | --- |

2.

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

113 artikla — 4 kohta — 2 alakohta — b a alakohta (uusi)

| b a) | liitteessä II olevassa C kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013; |
| --- | --- |

b a)

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

123 artikla

123 artikla

Poistetaan.

Määrärahojen siirto tupakan viljelyalueiden rakenneuudistusta varten

Maatalousrahastosta rahoitettaviin maaseudun kehittämisohjelmiin kuuluviin toimenpiteisiin on tupakan tuotantoalueilla saatavilla varainhoitovuodesta 2011 alkaen yhteisön lisätukena 484 miljoonaa euroa kalenterivuotta kohden niitä jäsenvaltioita varten, joissa tupakantuottajat saivat vuosina 2000, 2001 ja 2002 asetuksen (EY) N:o 2075/92 mukaista tukea.

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

129 artikla — t alakohta

| t) | puuvillan osalta yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat |
| --- | --- |

t)

Poistetaan.

| i) | 80 artiklan 3 kohdassa säädetyn tuen vähennyksen laskutapaa; |
| --- | --- |

i)

| ii) | hyväksyttyjä toimialakohtaisia organisaatioita ja erityisesti niiden rahoitusta sekä valvonta- ja seuraamusjärjestelmää. |
| --- | --- |

ii)

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

132 artikla — 1 kohta — b alakohta

Asetus (EY) N:o 378/2007

1 artikla — 5 kohta

| 5. | Asetuksen (EY) N:o xxx/2008 (tämä asetus) 7 artiklan soveltamisesta johtuvat viljelijään sovellettavat mukauttamisen määrät, joista on vähennetty 5 prosenttiyksikköä, on vähennettävä jäsenvaltion tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti soveltamasta vapaaehtoisen mukauttamisen määrästä. Sekä vähennettävän prosenttimäärän että vapaaehtoisen mukauttamisen lopullisen määrän on oltava vähintään 0. |
| --- | --- |

5.

Asetuksen (EY) N:o xxx/2008 (tämä asetus) 7 artiklan soveltamisesta johtuvat viljelijään sovellettavat mukauttamisen määrät, joista on vähennetty 5 prosenttiyksikköä, on vähennettävä jäsenvaltion tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti soveltamasta vapaaehtoisen mukauttamisen määrästä. Sekä vähennettävän prosenttimäärän että vapaaehtoisen mukauttamisen lopullisen määrän on oltava vähintään 0.

| 5. | Asetuksen (EY) N:o xxx/2008 (tämä asetus) 7 artiklan soveltamisesta johtuvat viljelijään sovellettavat mukauttamisen määrät, joista on vähennetty 5 prosenttiyksikköä, on vähennettävä jäsenvaltion tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti soveltamasta vapaaehtoisen mukauttamisen määrästä. Sekä vähennettävän prosenttimäärän että vapaaehtoisen mukauttamisen lopullisen määrän on oltava vähintään 0.
  Mitkään mukautukset eivät kuitenkaan saa johtaa maaseudun kehittämisohjelmille maaseuturahastosta jo myönnettyjen, komission virallisessa päätöksessä hyväksyttyjen määrien vähenemiseen
  . |
| --- | --- |

5.

Asetuksen (EY) N:o xxx/2008 (tämä asetus) 7 artiklan soveltamisesta johtuvat viljelijään sovellettavat mukauttamisen määrät, joista on vähennetty 5 prosenttiyksikköä, on vähennettävä jäsenvaltion tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti soveltamasta vapaaehtoisen mukauttamisen määrästä. Sekä vähennettävän prosenttimäärän että vapaaehtoisen mukauttamisen lopullisen määrän on oltava vähintään 0.
  Mitkään mukautukset eivät kuitenkaan saa johtaa maaseudun kehittämisohjelmille maaseuturahastosta jo myönnettyjen, komission virallisessa päätöksessä hyväksyttyjen määrien vähenemiseen
  .

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

133 a artikla (uusi)

133 a artikla

Lainsäädännön noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia koskevat tutkimukset

Komissio toteuttaa tutkimuksen, jossa arvioidaan EU:n lainsäädännön, siltä osin kuin se ylittää tuontituotteisiin sovellettavat normit, noudattamisesta ympäristön, eläinten hyvinvoinnin ja elintarviketurvallisuuden aloilla viljelijöille aiheutuvia todellisia kustannuksia. Tämä lainsäädäntö koskee muun muassa täydentävän järjestelmän taustalla olevia liitteessä II lueteltuja asetuksia ja direktiivejä sekä normeja, jotka on liitteessä III määritelty hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimuksiksi (GAEC) ja jotka ovat myös osa tätä järjestelmää.

Komission tutkimuksessa arvioidaan edellä mainitun lainsäädännön noudattamisesta kaikissa jäsenvaltioissa aiheutuvat kustannukset. Kustannukset voivat vaihdella jäsenvaltioiden ja jopa niiden alueiden välillä ilmastoa, geologisia piirteitä, tuotantoa, taloutta ja sosiaalisia seikkoja sekä tuotannon ominaispiirteitä koskevista eroista johtuen.

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

Liite I — 3 rivi — 2 sarake

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003
  IV osaston
  2 luku

Tämän asetuksen
  IV osaston
  1 luvun 1 a jakso

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

Liite II — A kohta — 4 alakohta

| 4. | Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta (EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1) | | 4 ja 5 artikla |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta (EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1)

4 ja 5 artikla

| 4. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/118/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta (EUVL L 372, 27.12.2006, s. 19) | | 6 artikla |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/118/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta (EUVL L 372, 27.12.2006, s. 19)

6 artikla

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Liite II — A a kohta (uusi)

| A a. | Työturvallisuus | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 8 a. | Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1) | | 6 artikla |
| 8 b. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/54/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä (seitsemäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 262, 17.10.2000, s. 21) | | 3, 6, 8 ja 9 artikla |
| 8 c. | Neuvoston direktiivi 94/33/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1994, nuorten työntekijöiden suojelusta (EYVL L 216, 20.8.1994, s. 12) | | |
| 8 d. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50) | | 3 artikla, 4–12 artikla |

A a.

Työturvallisuus

8 a.

Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1)

6 artikla

8 b.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/54/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä (seitsemäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 262, 17.10.2000, s. 21)

3, 6, 8 ja 9 artikla

8 c.

Neuvoston direktiivi 94/33/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1994, nuorten työntekijöiden suojelusta (EYVL L 216, 20.8.1994, s. 12)

8 d.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50)

3 artikla, 4–12 artikla

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Liite III — 2 sarake — otsikko

Standardit

Esimerkit soveltuvista vaatimuksista

Tarkistus 194

Ehdotus asetukseksi

Liite III — rivi 4 — sarake 2 — 2 a luetelmakohta

| — | Tarvittaessa elinympäristöjen perustaminen ja/tai säilyttäminen |
| --- | --- |

—

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Liite III — rivi 4 — sarake 2 — 3 luetelmakohta

| — | Maisemapiirteiden säilyttäminen,
  mukaan luettuina tapauksen mukaan pensasaidat, lammikot, ojat ja linjassa, ryhmissä tai yksinään olevat puut sekä pellonpientareet |
| --- | --- |

—

Maisemapiirteiden säilyttäminen,
  mukaan luettuina tapauksen mukaan pensasaidat, lammikot, ojat ja linjassa, ryhmissä tai yksinään olevat puut sekä pellonpientareet

| — | Maisemapiirteiden säilyttäminen |
| --- | --- |

—

Maisemapiirteiden säilyttäminen

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

Liite III — rivi 5 — sarake 2 — 1 luetelmakohta

| — | Suojakaistaleiden luominen vesistöjen varrelle |
| --- | --- |

—

Suojakaistaleiden luominen vesistöjen varrelle

| — | Suojakaistaleiden luominen vesistöjen varrelle
  pintavesien suojelua koskevien yhteisten säännösten mukaisesti |
| --- | --- |

—

Suojakaistaleiden luominen vesistöjen varrelle
  pintavesien suojelua koskevien yhteisten säännösten mukaisesti

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

Liite IV

| milj. euroa |
| --- |
| Kalenterivuosi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgia | 583,2 | 570,9 | 563,1 | 553,9 |
| Tšekki | | | | 773,0 |
| Tanska | 985,9 | 965,3 | 954,6 | 937,8 |
| Saksa | 5 467,4 | 5 339,2 | 5 269,3 | 5 178,0 |
| Viro | | | | 88,9 |
| Irlanti | 1 283,1 | 1 264,0 | 1 247,1 | 1 230,0 |
| Kreikka | 2 567,3 | 2 365,5 | 2 348,9 | 2 324,1 |
| Espanja | 5 171,3 | 5 043,4 | 5 019,1 | 4 953,5 |
| Ranska | 8 218,5 | 8 021,2 | 7 930,7 | 7 796,2 |
| Italia | 4 323,6 | 4 103,7 | 4 073,2 | 4 023,3 |
| Kypros | | | | 48,2 |
| Latvia | | | | 130,5 |
| Liettua | | | | 337,9 |
| Luxemburg | 35,2 | 34,5 | 34,0 | 33,4 |
| Unkari | | | | 1 150,9 |
| Malta | | | | 4,6 |
| Alankomaat | 841,5 | 827,0 | 829,4 | 815,9 |
| Itävalta | 727,7 | 718,2 | 712,1 | 704,9 |
| Puola | | | | 2 730,5 |
| Portugali | 635,8 | 623,0 | 622,6 | 622,6 |
| Slovenia | | | | 129,4 |
| Slovakia | | | | 335,9 |
| Suomi | 550,0 | 541,2 | 536,0 | 529,8 |
| Ruotsi | 731,7 | 719,9 | 710,6 | 699,8 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 3 373,0 | 3 340,4 | 3 335,8 | 3 334,9 |

milj. euroa

Kalenterivuosi

2009

2010

2011

2012

Belgia

583,2

570,9

563,1

553,9

Tšekki

773,0

Tanska

985,9

965,3

954,6

937,8

Saksa

5 467,4

5 339,2

5 269,3

5 178,0

Viro

88,9

Irlanti

1 283,1

1 264,0

1 247,1

1 230,0

Kreikka

2 567,3

2 365,5

2 348,9

2 324,1

Espanja

5 171,3

5 043,4

5 019,1

4 953,5

Ranska

8 218,5

8 021,2

7 930,7

7 796,2

Italia

4 323,6

4 103,7

4 073,2

4 023,3

Kypros

48,2

Latvia

130,5

Liettua

337,9

Luxemburg

35,2

34,5

34,0

33,4

Unkari

1 150,9

Malta

4,6

Alankomaat

841,5

827,0

829,4

815,9

Itävalta

727,7

718,2

712,1

704,9

Puola

2 730,5

Portugali

635,8

623,0

622,6

622,6

Slovenia

129,4

Slovakia

335,9

Suomi

550,0

541,2

536,0

529,8

Ruotsi

731,7

719,9

710,6

699,8

Yhdistynyt kuningaskunta

3 373,0

3 340,4

3 335,8

3 334,9

| milj. euroa |
| --- |
| Kalenterivuosi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgia | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Tšekki | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Tanska | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Saksa | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Viro | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Irlanti | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Kreikka | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Espanja | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Ranska | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Italia | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Kypros | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Latvia | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Liettua | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Luxemburg | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Unkari | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Malta | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Alankomaat | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Itävalta | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Puola | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Portugali | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Slovenia | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Slovakia | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Suomi | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Ruotsi | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Yhdistynyt kuningaskunta | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |

milj. euroa

Kalenterivuosi

2009

2010

2011

2012

Belgia

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Tšekki

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Tanska

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Saksa

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Viro

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Irlanti

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Kreikka

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Espanja

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Ranska

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Italia

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Kypros

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Latvia

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Liettua

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Luxemburg

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Unkari

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Malta

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Alankomaat

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Itävalta

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Puola

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Portugali

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Slovenia

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Slovakia

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Suomi

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Ruotsi

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Yhdistynyt kuningaskunta

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

Liite VIII

KOMISSION TEKSTI

| (1000 euroa) |
| --- |
| Taulukko 1 |
| Jäsenvaltio | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja sitä seuraavat vuodet |
| Belgia | 614 179 | 611 901 | 613 281 | 613 281 | 614 661 | 614 661 | 614 661 | 614 661 |
| Tanska | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 043 421 | 1 043 421 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 |
| Saksa | 5 770 254 | 5 781 666 | 5 826 537 | 5 826 537 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 |
| Irlanti | 1 342 268 | 1 340 737 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Kreikka | 2 367 713 | 2 209 591 | 2 210 829 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 |
| Espanja | 4 838 512 | 5 070 413 | 5 114 250 | 5 139 246 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 |
| Ranska | 8 404 502 | 8 444 468 | 8 500 503 | 8 504 425 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 |
| Italia | 4 143 175 | 4 277 633 | 4 320 238 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 |
| Luxemburg | 37 051 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Alankomaat | 853 090 | 853 169 | 886 966 | 886 966 | 904 272 | 904 272 | 904 272 | 904 272 |
| Itävalta | 745 561 | 747 298 | 750 019 | 750 019 | 751 616 | 751 616 | 751 616 | 751 616 |
| Portugali | 589 723 | 600 296 | 600 370 | 605 967 | 605 972 | 605 972 | 605 972 | 605 972 |
| Suomi | 566 801 | 565 823 | 568 799 | 568 799 | 570 583 | 570 583 | 570 583 | 570 583 |
| Ruotsi | 763 082 | 765 229 | 768 853 | 768 853 | 770 916 | 770 916 | 770 916 | 770 916 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 3 985 834 | 3 986 361 | 3 987 844 | 3 987 844 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 |

(1000 euroa)

Taulukko 1

Jäsenvaltio

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ja sitä seuraavat vuodet

Belgia

614 179

611 901

613 281

613 281

614 661

614 661

614 661

614 661

Tanska

1 030 478

1 031 321

1 043 421

1 043 421

1 048 999

1 048 999

1 048 999

1 048 999

Saksa

5 770 254

5 781 666

5 826 537

5 826 537

5 848 330

5 848 330

5 848 330

5 848 330

Irlanti

1 342 268

1 340 737

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Kreikka

2 367 713

2 209 591

2 210 829

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

Espanja

4 838 512

5 070 413

5 114 250

5 139 246

5 139 316

5 139 316

5 139 316

5 139 316

Ranska

8 404 502

8 444 468

8 500 503

8 504 425

8 518 804

8 518 804

8 518 804

8 518 804

Italia

4 143 175

4 277 633

4 320 238

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

Luxemburg

37 051

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

Alankomaat

853 090

853 169

886 966

886 966

904 272

904 272

904 272

904 272

Itävalta

745 561

747 298

750 019

750 019

751 616

751 616

751 616

751 616

Portugali

589 723

600 296

600 370

605 967

605 972

605 972

605 972

605 972

Suomi

566 801

565 823

568 799

568 799

570 583

570 583

570 583

570 583

Ruotsi

763 082

765 229

768 853

768 853

770 916

770 916

770 916

770 916

Yhdistynyt kuningaskunta

3 985 834

3 986 361

3 987 844

3 987 844

3 987 849

3 987 849

3 987 849

3 987 849

| (1000 euroa) |
| --- |
| Taulukko 2 (7) |
| Jäsenvaltio | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja sitä seuraavat vuodet |
| Bulgaria | 287 399 | 328 997 | 409 587 | 490 705 | 571 467 | 652 228 | 732 986 | 813 746 |
| Tšekki | 559 622 | 647 080 | 735 801 | 821 779 | 909 164 | 909 164 | 909 164 | 909 164 |
| Viro | 60 500 | 70 769 | 80 910 | 91 034 | 101 171 | 101 171 | 101 171 | 101 171 |
| Kypros | 31 670 | 38 845 | 43 730 | 48 615 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Latvia | 90 016 | 104 025 | 118 258 | 132 193 | 146 355 | 146 355 | 146 355 | 146 355 |
| Liettua | 230 560 | 268 746 | 305 964 | 342 881 | 380 064 | 380 064 | 380 064 | 380 064 |
| Unkari | 807 366 | 935 912 | 1 064 312 | 1 191 526 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 |
| Malta | 3 434 | 3 851 | 4 268 | 4 685 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Puola | 1 877 107 | 2 164 285 | 2 456 894 | 2 742 771 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 |
| Romania | 623 399 | 713 207 | 891 072 | 1 068 953 | 1 246 821 | 1 424 684 | 1 602 550 | 1 780 414 |
| Slovenia | 87 942 | 102 047 | 116 077 | 130 107 | 144 236 | 144 236 | 144 236 | 144 236 |
| Slovakia | 240 014 | 277 779 | 314 692 | 351 377 | 388 191 | 388 191 | 388 191 | 388 191 |

(1000 euroa)

Taulukko 2 (7)

Jäsenvaltio

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ja sitä seuraavat vuodet

Bulgaria

287 399

328 997

409 587

490 705

571 467

652 228

732 986

813 746

Tšekki

559 622

647 080

735 801

821 779

909 164

909 164

909 164

909 164

Viro

60 500

70 769

80 910

91 034

101 171

101 171

101 171

101 171

Kypros

31 670

38 845

43 730

48 615

53 499

53 499

53 499

53 499

Latvia

90 016

104 025

118 258

132 193

146 355

146 355

146 355

146 355

Liettua

230 560

268 746

305 964

342 881

380 064

380 064

380 064

380 064

Unkari

807 366

935 912

1 064 312

1 191 526

1 318 542

1 318 542

1 318 542

1 318 542

Malta

3 434

3 851

4 268

4 685

5 102

5 102

5 102

5 102

Puola

1 877 107

2 164 285

2 456 894

2 742 771

3 033 549

3 033 549

3 033 549

3 033 549

Romania

623 399

713 207

891 072

1 068 953

1 246 821

1 424 684

1 602 550

1 780 414

Slovenia

87 942

102 047

116 077

130 107

144 236

144 236

144 236

144 236

Slovakia

240 014

277 779

314 692

351 377

388 191

388 191

388 191

388 191

TARKISTUS

| (1000 euroa) |
| --- |
| Taulukko 1 |
| Jäsenvaltio | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja sitä seuraavat vuodet |
| Belgia | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Tanska | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Saksa | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Irlanti | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Kreikka | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Espanja | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Ranska | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Italia | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Luxemburg | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Alankomaat | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Itävalta | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Portugali | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Suomi | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Ruotsi | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Yhdistynyt kuningaskunta | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |

(1000 euroa)

Taulukko 1

Jäsenvaltio

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ja sitä seuraavat vuodet

Belgia

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Tanska

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Saksa

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Irlanti

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Kreikka

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Espanja

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Ranska

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Italia

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Luxemburg

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Alankomaat

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Itävalta

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Portugali

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Suomi

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Ruotsi

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Yhdistynyt kuningaskunta

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

| (1000 euroa) |
| --- |
| Taulukko 2 |
| Jäsenvaltio | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja sitä seuraavat vuodet |
| Bulgaria | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Tšekki | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Viro | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Kypros | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Latvia | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Liettua | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Unkari | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Malta | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Puola | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Romania | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Slovenia | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |
| Slovakia | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. | p. m. |

(1000 euroa)

Taulukko 2

Jäsenvaltio

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ja sitä seuraavat vuodet

Bulgaria

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Tšekki

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Viro

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Kypros

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Latvia

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Liettua

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Unkari

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Malta

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Puola

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Romania

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Slovenia

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Slovakia

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

Liite X — I osa — 2 luetelmakohta

| — | Vuodesta 2010 alkaen asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 2 luvussa säädetty valkuaiskasvipalkkio |
| --- | --- |

—

Poistetaan.

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

Liite X — I osa — 3 luetelmakohta

| — | Vuodesta 2010
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 3 luvussa ja tämän asetuksen IV osaston 1 luvun 1 jaksossa säädetty riisin lajikohtainen tuki tämän asetuksen 72 artiklan 2 kohdassa säädetyssä aikataulussa |
| --- | --- |

—

Vuodesta 2010
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 3 luvussa ja tämän asetuksen IV osaston 1 luvun 1 jaksossa säädetty riisin lajikohtainen tuki tämän asetuksen 72 artiklan 2 kohdassa säädetyssä aikataulussa

| — | Vuodesta 2013
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 3 luvussa ja tämän asetuksen IV osaston 1 luvun 1 jaksossa säädetty riisin lajikohtainen tuki tämän asetuksen 72 artiklan 2 kohdassa säädetyssä aikataulussa |
| --- | --- |

—

Vuodesta 2013
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 3 luvussa ja tämän asetuksen IV osaston 1 luvun 1 jaksossa säädetty riisin lajikohtainen tuki tämän asetuksen 72 artiklan 2 kohdassa säädetyssä aikataulussa

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

Liite X — I osa — 5 luetelmakohta

| — | Vuodesta 2011 alkaen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan I osaston IV luvun I jakson I alajaksossa säädetty kuivatun rehun jalostustuki |
| --- | --- |

—

Poistetaan.

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

Liite X — I osa — 6 luetelmakohta

| — | Vuodesta 2011
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan I osaston IV luvun I jakson II alajaksossa säädetty kuiduntuotantoon tarkoitettujen pellavanvarsien jalostustuki kyseisessä alajaksossa säädetyssä aikataulussa |
| --- | --- |

—

Vuodesta 2011
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan I osaston IV luvun I jakson II alajaksossa säädetty kuiduntuotantoon tarkoitettujen pellavanvarsien jalostustuki kyseisessä alajaksossa säädetyssä aikataulussa

| — | Vuodesta 2013
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan I osaston IV luvun I jakson II alajaksossa säädetty kuiduntuotantoon tarkoitettujen pellavanvarsien jalostustuki kyseisessä alajaksossa säädetyssä aikataulussa |
| --- | --- |

—

Vuodesta 2013
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan I osaston IV luvun I jakson II alajaksossa säädetty kuiduntuotantoon tarkoitettujen pellavanvarsien jalostustuki kyseisessä alajaksossa säädetyssä aikataulussa

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

Liite X — I osa — 7 luetelmakohta

| — | Vuodesta 2011
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 [95 a] artiklassa säädetty tärkkelysperunapalkkio ja tämän asetuksen 75 artiklassa säädettyä aikataulua noudattaen jälkimmäisessä artiklassa säädetty tärkkelysperunan tuki. |
| --- | --- |

—

Vuodesta 2011
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 [95 a] artiklassa säädetty tärkkelysperunapalkkio ja tämän asetuksen 75 artiklassa säädettyä aikataulua noudattaen jälkimmäisessä artiklassa säädetty tärkkelysperunan tuki.

| — | Vuodesta 2013
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 [95 a] artiklassa säädetty tärkkelysperunapalkkio ja tämän asetuksen 75 artiklassa säädettyä aikataulua noudattaen jälkimmäisessä artiklassa säädetty tärkkelysperunan tuki. |
| --- | --- |

—

Vuodesta 2013
  alkaen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 [95 a] artiklassa säädetty tärkkelysperunapalkkio ja tämän asetuksen 75 artiklassa säädettyä aikataulua noudattaen jälkimmäisessä artiklassa säädetty tärkkelysperunan tuki.

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

Liite X — I a osa (uusi)

I a.

Vuodesta 2010 alkaen niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät tee tämän asetuksen 64 artiklassa tarkoitettua päätöstä:

| — | asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 2 luvussa säädetty valkuaiskasvipalkkio, |
| --- | --- |

—

| — | asetuksen (EY) N:o 1782/2003 IV osaston 3 luvussa ja tämän asetuksen IV osaston 1 luvun 1 jaksossa säädetty riisin lajikohtainen tuki tämän asetuksen 72 artiklan 2 kohdassa säädetyssä aikataulussa, |
| --- | --- |

—

| — | asetuksen (EY) N:o 1234/2007 II osan I osaston IV luvun I jakson I alajaksossa säädetty kuivatun rehun jalostustuki. |
| --- | --- |

—

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

Liite XI — taulukko ”Kuivattu rehu”

Taulukko ”Kuivattu rehu”

Poistetaan.

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

Liite XI — taulukko ”Valkuaiskasvit”

Taulukko ”Valkuaiskasvit”

Poistetaan

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

Liite XI — taulukko ”Riisi”

Sarake 2010

Poistetaan.

Sarake 2011

Sarake 2012

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

Liite XI — taulukko ”Pitkät pellavakuidut”

Sarake 2011

Poistetaan.

Sarake 2012

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

Liite XI — taulukko ”Perunatärkkelyksen jalostustuki”

Sarake 2011

Poistetaan.

Sarake 2012

Tarkistus 185

Ehdotus asetukseksi

Liite XI — taulukko ”Perunatärkkelystuki viljelijöille”

Sarake 2011

Poistetaan.

Sarake 2012

---

(1)  

  EUVL L 141, 30.4.2004, p. 18.

(2)  
  Hyväksytyt tekstit P6_TA(2008)0310.

(3)  

  EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1.

(4)  

  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 123.

(5)  

  EYVL L 215, 30.7.1992, s. 70.

(6)  

  EYVL L 358, 31.12.1998, s. 17.

(7)  Enimmäismäärät laskettu ottaen huomioon 110 artiklassa säädetty tukien lisäystä koskeva aikataulu.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/173

---

Yhteisen maatalouspolitiikan muuttaminen *

P6_TA(2008)0550

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan muuttamisesta asetuksia (EY) N:o 320/2006, (EY) N:o 1234/2007, (EY) N:o 3/2008 ja (EY) N:o [...]/2008 muuttamalla (KOM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS))

(2010/C 16 E/36)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0306),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0241/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0241/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A6-0401/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A6-0401/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

3.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

4.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

5.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1


  Ehdotus asetukseksi — muutossäädös


  Johdanto-osan 3 kappale |
| (3) | Viljaa koskevaa järjestelmää olisi muutettava alan kilpailukyvyn ja markkinasuuntautuneisuuden varmistamiseksi, ja interventiota olisi käytettävä turvaverkkona markkinoiden häiriöissä sekä viljelijöiden toiminnan helpottamiseksi markkinaolosuhteisiin nähden. Maissin interventiojärjestelmän uudistusta koskevissa neuvoston päätelmissä määrätään koko vilja-alan interventiojärjestelmän uudelleen tarkastelusta terveystarkastuksen yhteydessä analyysin perusteella, jonka mukaan on olemassa ohran lisäintervention riski, jos hinnat ovat alhaisia. Viljan näkymät ovat kuitenkin muuttuneet tuolloisesta huomattavasti, sillä viljan maailmanmarkkinahinnat ovat suotuisia, koska kysyntä maailmanmarkkinoilla on kasvussa ja viljan varastot maailmanmarkkinoilla vähissä. Sen vuoksi muiden rehuviljojen interventiotasojen asettaminen nollaan samassa aikataulussa kuin maissia koskeva uudistus mahdollistaisi intervention ilman kielteisiä vaikutuksia koko viljamarkkinoihin. Vilja-alan näkymät koskevat myös durumvehnää, mikä merkitsee sitä, että interventio-ostot voitaisiin lakkauttaa, koska ne ovat menettäneet merkityksensä markkinahintojen oltua jatkuvasti huomattavasti interventiohintoja korkeampia. Koska viljan intervention on tarkoitus olla
  pikemminkin
  turvaverkko
  kuin hinnanmuodostukseen vaikuttava tekijä
  ,
  jäsenvaltioiden väliset erot sadonkorjuukausissa, jotka tosiasiallisesti aloittavat markkinointivuodet, eivät ole enää merkityksellisiä, koska hinnat eivät enää kuvasta interventiotasoja korotettuna tuen lisäyksillä. Yksinkertaistamisen vuoksi viljan interventiota koskevat ajankohdat olisi sen vuoksi yhtenäistettävä koko yhteisössä
  . |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 3 kappale

(3)

Viljaa koskevaa järjestelmää olisi muutettava alan kilpailukyvyn ja markkinasuuntautuneisuuden varmistamiseksi, ja interventiota olisi käytettävä turvaverkkona markkinoiden häiriöissä sekä viljelijöiden toiminnan helpottamiseksi markkinaolosuhteisiin nähden. Maissin interventiojärjestelmän uudistusta koskevissa neuvoston päätelmissä määrätään koko vilja-alan interventiojärjestelmän uudelleen tarkastelusta terveystarkastuksen yhteydessä analyysin perusteella, jonka mukaan on olemassa ohran lisäintervention riski, jos hinnat ovat alhaisia. Viljan näkymät ovat kuitenkin muuttuneet tuolloisesta huomattavasti, sillä viljan maailmanmarkkinahinnat ovat suotuisia, koska kysyntä maailmanmarkkinoilla on kasvussa ja viljan varastot maailmanmarkkinoilla vähissä. Sen vuoksi muiden rehuviljojen interventiotasojen asettaminen nollaan samassa aikataulussa kuin maissia koskeva uudistus mahdollistaisi intervention ilman kielteisiä vaikutuksia koko viljamarkkinoihin. Vilja-alan näkymät koskevat myös durumvehnää, mikä merkitsee sitä, että interventio-ostot voitaisiin lakkauttaa, koska ne ovat menettäneet merkityksensä markkinahintojen oltua jatkuvasti huomattavasti interventiohintoja korkeampia. Koska viljan intervention on tarkoitus olla
  pikemminkin
  turvaverkko
  kuin hinnanmuodostukseen vaikuttava tekijä
  ,
  jäsenvaltioiden väliset erot sadonkorjuukausissa, jotka tosiasiallisesti aloittavat markkinointivuodet, eivät ole enää merkityksellisiä, koska hinnat eivät enää kuvasta interventiotasoja korotettuna tuen lisäyksillä. Yksinkertaistamisen vuoksi viljan interventiota koskevat ajankohdat olisi sen vuoksi yhtenäistettävä koko yhteisössä
  .

| (3) | Viljaa koskevaa järjestelmää olisi muutettava alan kilpailukyvyn ja markkinasuuntautuneisuuden varmistamiseksi, ja interventiota olisi käytettävä turvaverkkona markkinoiden häiriöissä sekä viljelijöiden toiminnan helpottamiseksi markkinaolosuhteisiin nähden. Maissin interventiojärjestelmän uudistusta koskevissa neuvoston päätelmissä määrätään koko vilja-alan interventiojärjestelmän uudelleen tarkastelusta terveystarkastuksen yhteydessä analyysin perusteella, jonka mukaan on olemassa ohran lisäintervention riski, jos hinnat ovat alhaisia. Viljan näkymät ovat kuitenkin muuttuneet tuolloisesta huomattavasti, sillä viljan maailmanmarkkinahinnat ovat suotuisia, koska kysyntä maailmanmarkkinoilla on kasvussa ja viljan varastot maailmanmarkkinoilla vähissä. Sen vuoksi muiden rehuviljojen interventiotasojen asettaminen nollaan samassa aikataulussa kuin maissia koskeva uudistus mahdollistaisi intervention ilman kielteisiä vaikutuksia koko viljamarkkinoihin. Vilja-alan näkymät koskevat myös durumvehnää, mikä merkitsee sitä, että interventio-ostot voitaisiin lakkauttaa, koska ne ovat menettäneet merkityksensä markkinahintojen oltua jatkuvasti huomattavasti interventiohintoja korkeampia. Koska viljan intervention on tarkoitus olla turvaverkko,
  intervention olisi oltava avoinna ainoastaan markkinointivuoden kolmena viimeisenä kuukautena
  . |
| --- | --- |

(3)

Viljaa koskevaa järjestelmää olisi muutettava alan kilpailukyvyn ja markkinasuuntautuneisuuden varmistamiseksi, ja interventiota olisi käytettävä turvaverkkona markkinoiden häiriöissä sekä viljelijöiden toiminnan helpottamiseksi markkinaolosuhteisiin nähden. Maissin interventiojärjestelmän uudistusta koskevissa neuvoston päätelmissä määrätään koko vilja-alan interventiojärjestelmän uudelleen tarkastelusta terveystarkastuksen yhteydessä analyysin perusteella, jonka mukaan on olemassa ohran lisäintervention riski, jos hinnat ovat alhaisia. Viljan näkymät ovat kuitenkin muuttuneet tuolloisesta huomattavasti, sillä viljan maailmanmarkkinahinnat ovat suotuisia, koska kysyntä maailmanmarkkinoilla on kasvussa ja viljan varastot maailmanmarkkinoilla vähissä. Sen vuoksi muiden rehuviljojen interventiotasojen asettaminen nollaan samassa aikataulussa kuin maissia koskeva uudistus mahdollistaisi intervention ilman kielteisiä vaikutuksia koko viljamarkkinoihin. Vilja-alan näkymät koskevat myös durumvehnää, mikä merkitsee sitä, että interventio-ostot voitaisiin lakkauttaa, koska ne ovat menettäneet merkityksensä markkinahintojen oltua jatkuvasti huomattavasti interventiohintoja korkeampia. Koska viljan intervention on tarkoitus olla turvaverkko,
  intervention olisi oltava avoinna ainoastaan markkinointivuoden kolmena viimeisenä kuukautena
  .

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 4 kappale

| (4) | Riisialan kilpailukyky on vuoden 2003 uudistuksen jälkeen parantunut, tuotanto on vakaata, varastot supistumassa sekä yhteisössä että maailmanmarkkinoilla tapahtuneen kysynnän kasvun vuoksi ja hintaodotukset merkittävästi interventiohintaa korkeammalla.
  Sen vuoksi riisin interventio-ostot eivät ole enää tarpeen, ja ne olisi lakkautettava
  . |
| --- | --- |

(4)

Riisialan kilpailukyky on vuoden 2003 uudistuksen jälkeen parantunut, tuotanto on vakaata, varastot supistumassa sekä yhteisössä että maailmanmarkkinoilla tapahtuneen kysynnän kasvun vuoksi ja hintaodotukset merkittävästi interventiohintaa korkeammalla.
  Sen vuoksi riisin interventio-ostot eivät ole enää tarpeen, ja ne olisi lakkautettava
  .

| (4) | Riisialan kilpailukyky on vuoden 2003 uudistuksen jälkeen parantunut, tuotanto on vakaata, varastot supistumassa sekä yhteisössä että maailmanmarkkinoilla tapahtuneen kysynnän kasvun vuoksi ja hintaodotukset merkittävästi interventiohintaa korkeammalla.
  Interventiot olisi kuitenkin säilytettävä turvaverkkona
  . |
| --- | --- |

(4)

Riisialan kilpailukyky on vuoden 2003 uudistuksen jälkeen parantunut, tuotanto on vakaata, varastot supistumassa sekä yhteisössä että maailmanmarkkinoilla tapahtuneen kysynnän kasvun vuoksi ja hintaodotukset merkittävästi interventiohintaa korkeammalla.
  Interventiot olisi kuitenkin säilytettävä turvaverkkona
  .

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 6 kappale

| (6) | Kyseisten tuotteiden
  interventio voidaan lakkauttaa turvallisesti vuonna 2009, koska tämänhetkinen markkinatilanne ja -näkymät osoittavat, ettei interventiota sovellettaisi niihin muutenkaan vuonna 2009. |
| --- | --- |

(6)

Kyseisten tuotteiden
  interventio voidaan lakkauttaa turvallisesti vuonna 2009, koska tämänhetkinen markkinatilanne ja -näkymät osoittavat, ettei interventiota sovellettaisi niihin muutenkaan vuonna 2009.

| (6) | Riisin ja sianlihan
  interventio voidaan lakkauttaa turvallisesti vuonna 2009, koska tämänhetkinen markkinatilanne ja -näkymät osoittavat, ettei interventiota sovellettaisi niihin muutenkaan vuonna 2009. |
| --- | --- |

(6)

Riisin ja sianlihan
  interventio voidaan lakkauttaa turvallisesti vuonna 2009, koska tämänhetkinen markkinatilanne ja -näkymät osoittavat, ettei interventiota sovellettaisi niihin muutenkaan vuonna 2009.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| (8a) | Maidontuottajien investointitukea ei vuodesta 2009 alkaen enää olisi rajoitettava osoitettuun kiintiötasoon, jotta tuottajat voivat tehdä markkinasuuntautuneempia investointeja. |
| --- | --- |

(8a)

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 10 kappale

| (10) | Voin yksityisen varastoinnin tukea ei käytetä laajalti. Yhteisön maidontuotannon kausittaisuudesta johtuen voin tuotantorakenne tulee kuitenkin aina olemaan kausittaista. Sen vuoksi voin markkinoihin voi kohdistua väliaikaisia paineita, joita voitaisiin helpottaa kausittaisella varastoinnilla. Komission päätöksen olisi kuitenkin perustuttava vankkaan markkina-analyysiin eikä velvollisuuteen avata järjestelmä joka vuosi, ja näin ollen järjestelmän olisi oltava vapaaehtoinen. |
| --- | --- |

(10)

Poistetaan.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 12 kappale

| (12) | Konditoriatuotteiden ja jäätelön valmistukseen sekä suoraan kulutukseen tarkoitetun voin kulutustukia on vähennetty voin interventiohinnan vähennysten mukaisesti vuodesta 2004, ja sen vuoksi ne ovat olleet nollassa ennen kuin tarjouskilpailut keskeytettiin suotuisan markkinatilanteen vuoksi.
  Kulutustukijärjestelmiä ei enää tarvita markkinoiden tukemiseksi interventiohintojen tasolla, ja sen vuoksi ne olisi lakkautettava
  . |
| --- | --- |

(12)

Konditoriatuotteiden ja jäätelön valmistukseen sekä suoraan kulutukseen tarkoitetun voin kulutustukia on vähennetty voin interventiohinnan vähennysten mukaisesti vuodesta 2004, ja sen vuoksi ne ovat olleet nollassa ennen kuin tarjouskilpailut keskeytettiin suotuisan markkinatilanteen vuoksi.
  Kulutustukijärjestelmiä ei enää tarvita markkinoiden tukemiseksi interventiohintojen tasolla, ja sen vuoksi ne olisi lakkautettava
  .

| (12) | Konditoriatuotteiden ja jäätelön valmistukseen sekä suoraan kulutukseen tarkoitetun voin kulutustukia on vähennetty voin interventiohinnan vähennysten mukaisesti vuodesta 2004, ja sen vuoksi ne ovat olleet nollassa ennen kuin tarjouskilpailut keskeytettiin suotuisan markkinatilanteen vuoksi. |
| --- | --- |

(12)

Konditoriatuotteiden ja jäätelön valmistukseen sekä suoraan kulutukseen tarkoitetun voin kulutustukia on vähennetty voin interventiohinnan vähennysten mukaisesti vuodesta 2004, ja sen vuoksi ne ovat olleet nollassa ennen kuin tarjouskilpailut keskeytettiin suotuisan markkinatilanteen vuoksi.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 13 kappale

| (13) | Kuten yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä vuonna 2003, yhteisön maatalouden kilpailukyvyn lisäämiseksi sekä aiempaa markkinasuuntautuneemman ja kestävämmän maatalouden edistämiseksi on tarpeen jatkaa siirtymistä tuotantotuesta tuottajatukeen poistamalla maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1234/2007
  kuivatun rehun
  , pellavan, hampun ja perunatärkkelyksen osalta voimassa olevat tuet, ja sisällyttää näiden tuotteiden tuki tuotannosta irrotetun tilakohtaisen tuen järjestelmään. |
| --- | --- |

(13)

Kuten yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä vuonna 2003, yhteisön maatalouden kilpailukyvyn lisäämiseksi sekä aiempaa markkinasuuntautuneemman ja kestävämmän maatalouden edistämiseksi on tarpeen jatkaa siirtymistä tuotantotuesta tuottajatukeen poistamalla maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1234/2007
  kuivatun rehun
  , pellavan, hampun ja perunatärkkelyksen osalta voimassa olevat tuet, ja sisällyttää näiden tuotteiden tuki tuotannosta irrotetun tilakohtaisen tuen järjestelmään.

| (13) | Kuten yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä vuonna 2003, yhteisön maatalouden kilpailukyvyn lisäämiseksi sekä aiempaa markkinasuuntautuneemman ja kestävämmän maatalouden edistämiseksi on tarpeen jatkaa siirtymistä tuotantotuesta tuottajatukeen poistamalla maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1234/2007 pellavan, hampun ja perunatärkkelyksen osalta voimassa olevat tuet, ja sisällyttää näiden tuotteiden tuki tuotannosta irrotetun tilakohtaisen tuen järjestelmään. Kuten yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä vuonna 2003, viljelijöille maksettavien tukien irrottaminen tuotannosta ei muuta tosiasiallisesti maksettujen tukien määrää mutta parantaa huomattavasti tulotukien tehokkuutta. |
| --- | --- |

(13)

Kuten yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä vuonna 2003, yhteisön maatalouden kilpailukyvyn lisäämiseksi sekä aiempaa markkinasuuntautuneemman ja kestävämmän maatalouden edistämiseksi on tarpeen jatkaa siirtymistä tuotantotuesta tuottajatukeen poistamalla maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1234/2007 pellavan, hampun ja perunatärkkelyksen osalta voimassa olevat tuet, ja sisällyttää näiden tuotteiden tuki tuotannosta irrotetun tilakohtaisen tuen järjestelmään. Kuten yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä vuonna 2003, viljelijöille maksettavien tukien irrottaminen tuotannosta ei muuta tosiasiallisesti maksettujen tukien määrää mutta parantaa huomattavasti tulotukien tehokkuutta.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 14 kappale

| (14) | Neuvosto teki vuonna 2000 päätöksen lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen tuen asteittaisesta poistamisesta. Päätös tulee voimaan markkinointivuodesta 2009/2010 yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevaan asetukseen asetuksella (EY) N:o 247/2008 tehdyillä muutoksilla, samoin kuin perinteisillä alueilla kasvatettavan pellavan jalostajille maksettavan ylimääräisen jalostuen asteittainen poistaminen. Pitkien pellavakuitujen tuki olisi irrotettava tuotannosta. Jotta alan teollisuus voisi
  kuitenkin
  mukautua muutokseen, tilatukijärjestelmään siirtymisen olisi tapahduttava
  puoliksi vuonna 2011 ja puoliksi
  vuonna 2013. |
| --- | --- |

(14)

Neuvosto teki vuonna 2000 päätöksen lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen tuen asteittaisesta poistamisesta. Päätös tulee voimaan markkinointivuodesta 2009/2010 yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevaan asetukseen asetuksella (EY) N:o 247/2008 tehdyillä muutoksilla, samoin kuin perinteisillä alueilla kasvatettavan pellavan jalostajille maksettavan ylimääräisen jalostuen asteittainen poistaminen. Pitkien pellavakuitujen tuki olisi irrotettava tuotannosta. Jotta alan teollisuus voisi
  kuitenkin
  mukautua muutokseen, tilatukijärjestelmään siirtymisen olisi tapahduttava
  puoliksi vuonna 2011 ja puoliksi
  vuonna 2013.

| (14) | Neuvosto teki vuonna 2000 päätöksen lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen tuen asteittaisesta poistamisesta. Päätös tulee voimaan markkinointivuodesta 2009/2010 yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevaan asetukseen asetuksella (EY) N:o 247/2008 tehdyillä muutoksilla, samoin kuin perinteisillä alueilla kasvatettavan pellavan jalostajille maksettavan ylimääräisen jalostuen asteittainen poistaminen. Pitkien pellavakuitujen tuki olisi irrotettava tuotannosta. Jotta alan teollisuus voisi mukautua muutokseen, tilatukijärjestelmään siirtymisen olisi tapahduttava
  viimeistään
  vuonna 2013. |
| --- | --- |

(14)

Neuvosto teki vuonna 2000 päätöksen lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen tuen asteittaisesta poistamisesta. Päätös tulee voimaan markkinointivuodesta 2009/2010 yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevaan asetukseen asetuksella (EY) N:o 247/2008 tehdyillä muutoksilla, samoin kuin perinteisillä alueilla kasvatettavan pellavan jalostajille maksettavan ylimääräisen jalostuen asteittainen poistaminen. Pitkien pellavakuitujen tuki olisi irrotettava tuotannosta. Jotta alan teollisuus voisi mukautua muutokseen, tilatukijärjestelmään siirtymisen olisi tapahduttava
  viimeistään
  vuonna 2013.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 15 kappale

| (15) | Kuivattua rehua koskeva järjestelmä uudistettiin vuonna 2003, jolloin osa tuesta myönnettiin tuottajille ja irrotettiin tuotannosta. Terveystarkastuksen yleisestä suuntautumisesta enemmän kohti markkinoita ja rehumarkkinoiden nykynäkymistä johtuen koko alan siirtyminen täysin tuotannosta irrotettuihin tukiin olisi sen vuoksi saatettava päätöksen irrottamalla jäljellä oleva tuki tuotannosta. |
| --- | --- |

(15)

Kuivattua rehua koskeva järjestelmä uudistettiin vuonna 2003, jolloin osa tuesta myönnettiin tuottajille ja irrotettiin tuotannosta. Terveystarkastuksen yleisestä suuntautumisesta enemmän kohti markkinoita ja rehumarkkinoiden nykynäkymistä johtuen koko alan siirtyminen täysin tuotannosta irrotettuihin tukiin olisi sen vuoksi saatettava päätöksen irrottamalla jäljellä oleva tuki tuotannosta.

| (15) | Kuivattua rehua koskeva järjestelmä uudistettiin vuonna 2003, jolloin osa tuesta myönnettiin tuottajille ja irrotettiin tuotannosta. Terveystarkastuksen yleisestä suuntautumisesta enemmän kohti markkinoita ja rehumarkkinoiden nykynäkymistä johtuen koko alan siirtyminen täysin tuotannosta irrotettuihin tukiin olisi sen vuoksi saatettava päätöksen irrottamalla jäljellä oleva tuki tuotannosta
  viimeistään vuonna 2013
  . |
| --- | --- |

(15)

Kuivattua rehua koskeva järjestelmä uudistettiin vuonna 2003, jolloin osa tuesta myönnettiin tuottajille ja irrotettiin tuotannosta. Terveystarkastuksen yleisestä suuntautumisesta enemmän kohti markkinoita ja rehumarkkinoiden nykynäkymistä johtuen koko alan siirtyminen täysin tuotannosta irrotettuihin tukiin olisi sen vuoksi saatettava päätöksen irrottamalla jäljellä oleva tuki tuotannosta
  viimeistään vuonna 2013
  .

Tuen maksamisen lopettamisesta jalostajille aiheutuvia vaikutuksia olisi voitava helpottaa mukauttamalla soveltuvalla tavalla hintaa, jota maksetaan raaka-aineiden tuottajille, jotka tulevat tuen tuotannosta irrottamisen vuoksi saamaan suurempia suoran tuen oikeuksia. Jalostajille maksettavan tuen poistaminen on perusteltua myös markkinatilanteen vuoksi sekä yleensä ottaen valkuaiskasvialan näkymien vuoksi. Koska alan rakenneuudistus on ollut käynnissä jo vuoden 2003 uudistuksesta alkaen ja dehydratoitujen rehujen tuotannon on äskettäin havaittu vaikuttavan ympäristöön erityisen kielteisesti, tuki olisi irrotettava tuotannosta, joskin olisi säädettävä lyhyestä kahden vuoden siirtymäkaudesta, jotta ala voisi mukautua muutokseen.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 17 kappale

| (17) | Viljan ja tärkkelyksen koti- ja ulkomaanmarkkinoilla tapahtuneen kehityksen vuoksi tärkkelyksen tuotantotuki ei ole enää aiheellista sen alkuperäisten tavoitteiden kannalta, ja sen vuoksi se olisi lakkautettava. Markkinatilanteen ja näkymien vuoksi tuki on ollut asetettuna joksikin aikaa nollaan, ja tilanteen ennakoidaan jatkuvan, joten tuki voidaan poistaa nopeasti ilman että alalle aiheutuisi kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(17)

Poistetaan.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 18 kappale

| (18) | Eläintauteihin liittyvien poikkeuksellisten markkinatukitoimenpiteiden säännöksiä on käsiteltävä riskinhallintaa koskevassa laaja-alaisessa säännöksessä, ja sen vuoksi se olisi poistettava asetuksesta (EY) N:o 1234/2007. |
| --- | --- |

(18)

Poistetaan.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 19 kappale

| (19) | Tuottajaorganisaatiot voivat olla
  hyödyllisiä
  tarjonnan uudelleenryhmittelyssä aloilla, joilla tuottajien ja ostajien keskittyminen ei ole tasapainossa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava hyväksyä tuottajaorganisaatioita kaikilla aloilla. |
| --- | --- |

(19)

Tuottajaorganisaatiot voivat olla
  hyödyllisiä
  tarjonnan uudelleenryhmittelyssä aloilla, joilla tuottajien ja ostajien keskittyminen ei ole tasapainossa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava hyväksyä tuottajaorganisaatioita kaikilla aloilla.

| (19) | Satovakuutus tai sijoitusrahastot voivat kyllä olla osa korjaavaa riskinhallintaa, mutta se voi tulla taloudellisesti ja sosiaalisesti hyvin kalliiksi ja siksi olisi samaan aikaan edistettävä ennaltaehkäisevän riskinhallinnan mahdollistavien välineiden kehittämistä
  . Tuottajaorganisaatiot
  sekä toimialakohtaiset organisaatiot
  voivat olla
  merkittävässä asemassa ennaltaehkäisevässä riskinhallinnassa, etenkin
  tarjonnan uudelleenryhmittelyssä aloilla, joilla tuottajien ja ostajien keskittyminen ei ole tasapainossa,
  tai markkinoiden tuntemuksen parantamisessa
  . Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava hyväksyä tuottajaorganisaatioita
  ja toimialakohtaisia organisaatioita
  kaikilla aloilla. |
| --- | --- |

(19)

Satovakuutus tai sijoitusrahastot voivat kyllä olla osa korjaavaa riskinhallintaa, mutta se voi tulla taloudellisesti ja sosiaalisesti hyvin kalliiksi ja siksi olisi samaan aikaan edistettävä ennaltaehkäisevän riskinhallinnan mahdollistavien välineiden kehittämistä
  . Tuottajaorganisaatiot
  sekä toimialakohtaiset organisaatiot
  voivat olla
  merkittävässä asemassa ennaltaehkäisevässä riskinhallinnassa, etenkin
  tarjonnan uudelleenryhmittelyssä aloilla, joilla tuottajien ja ostajien keskittyminen ei ole tasapainossa,
  tai markkinoiden tuntemuksen parantamisessa
  . Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava hyväksyä tuottajaorganisaatioita
  ja toimialakohtaisia organisaatioita
  kaikilla aloilla.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — – 1 kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 247/2006

4 artikla — 3 kohta

| (– 1) | Korvataan asetuksen (EY) N:o 247/2006 4 artiklan 3 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(– 1)

| 3. | Poiketen 2 kohdan a alakohdasta seuraavat sokerin (CN-koodi 1701) enimmäismäärät voidaan lähettää Azoreilta muualle yhteisöön seuraavina vuosina: |
| --- | --- |

3.

| — | 2008: 3 000

  tonnia, |
| --- | --- |

—

2008: 3 000

  tonnia,

| — | 2009: 2 285

  tonnia, |
| --- | --- |

—

2009: 2 285

  tonnia,

| — | 2010: 1 570

  tonnia, |
| --- | --- |

—

2010: 1 570

  tonnia,

| — | 2011: 855

  tonnia, |
| --- | --- |

—

2011: 855

  tonnia,

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — – 1 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 247/2006

5 artikla — 1 kohta

| (– 1 a) | Korvataan asetuksen (EY) N:o 247/2006 5 artiklan 1 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(– 1 a)

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna kautena asetuksen 13 artiklassa tarkoitettuun C-sokeriin, joka viedään kiintiötä suuremman tuotannon soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sokerialalla 14 päivänä syyskuuta 1981 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2670/81 asianmukaisten säännösten mukaisesti kulutettavaksi Madeiralla ja Kanariansaarilla CN-koodiin 1701 kuuluvana valkoisena sokerina ja jalostettavaksi ja kulutettavaksi Azoreilla CN-koodiin 1701 12 10

  ja/tai CN-koodiin 1701 11 10

  kuuluvana raakasokerina, sovelletaan tämän asetuksen edellytysten mukaisesti tuontitullivapautusjärjestelmää tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvioitujen hankintataseiden rajoissa. |
| --- | --- |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna kautena asetuksen 13 artiklassa tarkoitettuun C-sokeriin, joka viedään kiintiötä suuremman tuotannon soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sokerialalla 14 päivänä syyskuuta 1981 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2670/81 asianmukaisten säännösten mukaisesti kulutettavaksi Madeiralla ja Kanariansaarilla CN-koodiin 1701 kuuluvana valkoisena sokerina ja jalostettavaksi ja kulutettavaksi Azoreilla CN-koodiin 1701 12 10

  ja/tai CN-koodiin 1701 11 10

  kuuluvana raakasokerina, sovelletaan tämän asetuksen edellytysten mukaisesti tuontitullivapautusjärjestelmää tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvioitujen hankintataseiden rajoissa.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 1 kohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

8 artikla — 1 kohta — b alakohta

| (1) | Poistetaan 8 artiklan 1 kohdan b alakohta. |
| --- | --- |

(1)

Poistetaan.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 2 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

10 artikla

| 2) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti: |
| --- | --- |

2)

Poistetaan.

| a) | Muutetaan 1 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

a)

| i) | Korvataan a alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

i)

| a) | ”tavallinen vehnä, ohra, maissi ja durra;” |
| --- | --- |

a)

| ii) | Poistetaan b alakohta; |
| --- | --- |

ii)

| b) | Poistetaan 2 kohta. |
| --- | --- |

b)

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 3 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

11 artikla — a alakohta

| a) | viljoille
  1 päivästä marraskuuta
  31 päivään toukokuuta; |
| --- | --- |

a)

viljoille
  1 päivästä marraskuuta
  31 päivään toukokuuta;

| a) | viljoille
  1 päivästä maaliskuuta
  31 päivään toukokuuta; |
| --- | --- |

a)

viljoille
  1 päivästä maaliskuuta
  31 päivään toukokuuta;

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 3 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

11 artikla — d a alakohta (uusi)

| d a) | sianlihalle koko markkinointivuoden ajan. |
| --- | --- |

d a)

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 3 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

12 artikla — 1 kohta — b a kohta (uusi)

| b a) | aloitetaan sianlihalle komission toimesta ilman 195 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean avustusta, jos teurastettujen sikojen noteerattu markkinoiden keskihinta, joka on vahvistettu kussakin jäsenvaltiossa yhteisön edustavilla markkinoilla noteerattujen ja kunkin jäsenvaltion sikakarjan suhteellista merkitystä ilmaisevilla kertoimilla painotettujen hintojen perusteella, on edustavan ajanjakson ajan vähemmän kuin 103 prosenttia viitehinnasta ja tulee todennäköisesti pysymään tällä tasolla. |
| --- | --- |

b a)

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 3 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

12 artikla — 2 kohta

| 2. | Komissio voi keskeyttää tavallisen vehnän julkisen intervention
  ilman 195 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean avustusta
  , jos Roueniin toimitetun vehnän, jonka valkuaisainepitoisuus on vähintään 11 prosenttia, hinta on korkeampi kuin viitehinta. |
| --- | --- |

2.

Komissio voi keskeyttää tavallisen vehnän julkisen intervention
  ilman 195 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean avustusta
  , jos Roueniin toimitetun vehnän, jonka valkuaisainepitoisuus on vähintään 11 prosenttia, hinta on korkeampi kuin viitehinta.

| 2. | Komissio voi keskeyttää tavallisen vehnän julkisen intervention, jos Roueniin toimitetun vehnän, jonka valkuaisainepitoisuus on vähintään 11 prosenttia, hinta on korkeampi kuin viitehinta. |
| --- | --- |

2.

Komissio voi keskeyttää tavallisen vehnän julkisen intervention, jos Roueniin toimitetun vehnän, jonka valkuaisainepitoisuus on vähintään 11 prosenttia, hinta on korkeampi kuin viitehinta.

Komissio avaa julkisen intervention uudelleen
  ilman 195 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean avustusta
  , jos tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyt edellytykset eivät enää täyty.

Komissio avaa julkisen intervention uudelleen, jos tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyt edellytykset eivät enää täyty.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

III alajakso — 18 artikla

| 4) | Korvataan II osan I osaston I luvun II jakson III alajakso seuraavasti: |
| --- | --- |

4)

Poistetaan.

III alajakso

Interventiohinnat

18 artikla

Interventiohinnat

| 1. | Komissio vahvistaa 10 artiklan a, d, e ja f alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden interventiohinnat ja interventioon hyväksytyt määrät tarjouskilpailumenettelyin. Erityisolosuhteissa tarjouskilpailumenettelyt voidaan rajoittaa tai interventiohinnat ja interventioon hyväksytyt määrät voidaan vahvistaa jotakin jäsenvaltiota tai jonkin jäsenvaltion jotakin aluetta kohti noteerattujen markkinoiden keskihintojen perusteella. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Edellä 1 kohdan mukaisesti vahvistettu interventiohinta saa olla |
| --- | --- |

2.

| (a) | viljoille enintään yhtä suuri kuin vastaavat viitehinnat; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | naudanlihalle enintään jossakin jäsenvaltiossa tai jonkin jäsenvaltion jollakin alueella noteerattu markkinoiden keskihinta, johon lisätään komission puolueettomin perustein vahvistama määrä; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | voille enintään 90 prosenttia viitehinnasta; |
| --- | --- |

(c)

| (d) | rasvattomalle maitojauheelle enintään yhtä suuri kuin viitehinta. |
| --- | --- |

(d)

| 3. | Sokerin interventiohinnan on oltava 80 prosenttia sitä markkinointivuotta seuraavaksi markkinointivuodeksi vahvistetusta viitehinnasta, jona tarjous jätetään. Jos maksajavirastolle tarjotun sokerin laatu kuitenkin eroaa liitteessä IV olevassa B kohdassa määritellystä vakiolaadusta, jolle viitehinta on vahvistettu, interventiohintaa korotetaan tai alennetaan vastaavasti. |
| --- | --- |

3.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 4 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

26 artikla — 2 kohta — a alakohta — iii a alakohta (uusi)

| 4 a) | Lisätään 26 artiklan 2 kohdan a alakohtaan uusi alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

4 a)

| ii a) | käytettäväksi asetuksen (EY) N:o 247/2006 5 artiklassa tarkoitetun erityisen hankintajärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

ii a)

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 5 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

II osa — I osasto — I luku — III jakso — I alajakso

| 5) | Poistetaan II osan I osaston I luvun III jakson I alajakso. |
| --- | --- |

5)

Poistetaan.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 6 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

31 artikla

| 6) | Muutetaan 31 artikla seuraavasti: |
| --- | --- |

6)

Poistetaan.

| a) | Muutetaan 1 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

a)

| i) | Lisätään c alakohdan jälkeen kohdat seuraavasti: |
| --- | --- |

i)

| c a) | yhteisön hyväksymässä yrityksessä kermasta tai maidosta tuotetulle suolattomalle voille, jonka rasvapitoisuus on vähintään 82 painoprosenttia, johon käytetyn maidon rasvattoman kuiva-aineen pitoisuus on enintään 2 painoprosenttia ja jonka vesipitoisuus on enintään 16 painoprosenttia; |
| --- | --- |

c a)

| c b) | yhteisön hyväksymässä yrityksessä kermasta tai maidosta tuotetulle suolatulle voille, jonka rasvapitoisuus on vähintään 80 painoprosenttia, johon käytetyn maidon rasvattoman kuiva-aineen pitoisuus on enintään 2 painoprosenttia, jonka vesipitoisuus on enintään 16 painoprosenttia ja suolapitoisuus enintään 2 painoprosenttia; |
| --- | --- |

c b)

| ii) | Poistetaan e alakohta; |
| --- | --- |

ii)

| b) | Poistetaan 2 kohdan toinen alakohta. |
| --- | --- |

b)

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

34 a artikla (uusi)

| 7) | Lisätään 34 a artikla seuraavasti: |
| --- | --- |

7)

Poistetaan.

34 a artikla

Voita koskevat tuen myöntämisedellytykset

| 1. | Komissio voi päättää myöntää tukea voin yksityistä varastointia varten erityisesti, jos tuotteen hintojen ja varastojen kehitys kuvastaa markkinoilla vallitsevaa vakavaa häiriötä, joka voidaan välttää tai jota voidaan lieventää kausittaisella varastoinnilla. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komissio vahvistaa tuen määrän ottaen huomioon varastointikustannukset ja voin markkinahintojen ennakoidun kehityksen. |
| --- | --- |

2.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 8 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

36 artikla

| 8) | Poistetaan 36 artikla. |
| --- | --- |

8)

Poistetaan.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 11 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

44 artikla

| 11) | Poistetaan 44 artikla. |
| --- | --- |

11)

Poistetaan.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 12 alakohta — a alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

46 artikla — 1 kohta

| a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

a)

Poistetaan.

| 1. | Yhteisö osallistuu 45 artiklassa tarkoitettujen poikkeuksellisten tukitoimenpiteiden rahoitukseen osuudella, joka on 50 prosenttia jäsenvaltioille aiheutuvista menoista. |
| --- | --- |

1.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 14 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

66 artikla — 5 a kohta (uusi)

| (14 a) | Lisätään 66 artiklaan kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(14 a)

| 5 a. | Jäsenvaltiot voivat pyytää kiintiöiden väliaikaista korotusta sen perusteella, että maitokiintiöitä on jäänyt käyttämättä muissa jäsenvaltioissa, sillä edellytyksellä, että ne voivat osoittaa, että niiden maitoalan markkinat eivät todennäköisesti saa pehmeää laskua noudatettaessa perussääntöjä. Komissio laskee tätä varten vuosittain, kuinka paljon maitokiintiöitä jää käyttämättä. Komissio arvioi jäsenvaltioiden kiintiöiden lisäkorotuksia koskevia mahdollisia hakemuksia ja antaa ehdotuksen tuotantokiintiöiden väliaikaisesta jakamisesta kunkin markkinointivuoden alussa. Nämä tietyn markkinointivuoden osalta sovellettavat väliaikaiset kiintiöt ovat pienempiä kuin kyseistä markkinointivuotta edeltävänä markkinointivuonna käyttämättä jäänyt kiintiö. Komissiota voi avustaa 195 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu komitea. |
| --- | --- |

5 a.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 14 b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

78 artikla — 3 a kohta (uusi)

| (14 b) | Lisätään 78 artiklaan kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(14 b)

| 3 a. | Unionille suoritettavista lisämaksuista saatavat kokonaistulot sekä maatalousbudjetista säästetyt varat olisi ohjattava maitorahastoon, jotta voidaan toteuttaa maitoalan tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

3 a.

Tästä järjestelmästä ei rahoiteta asetuksen (EY) N:o [...]/2008 [uusi suoria maksuja koskeva asetus] 68 artiklan [yleiset säännöt] mukaisesti rahoitettavia tukitoimenpiteitä.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 17 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

II osa — I osasto — IV luku — I jakso — I alajakso

| (17) | Poistetaan II osan I osaston IV luvun I jakson I alajakso. |
| --- | --- |

(17)

Poistetaan.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 18 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

91 artikla — 1 kohta — 2 alakohta

| (18 a) | Korvataan 91 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(18 a)

Markkinointivuosina

  2009/2010–2012/2013

  tukea myönnetään samoin edellytyksen myös lyhyiden pellavakuitujen tuotantoon tarkoitettujen pellavanvarsien sekä kuiduntuotantoon tarkoitetun hampun jalostukseen.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 19 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

92 artikla — 1 kohta

| 1. | Edellä 91 artiklassa säädetyn jalostustuen määräksi vahvistetaan pitkille pellavakuiduille |
| --- | --- |

1.

Edellä 91 artiklassa säädetyn jalostustuen määräksi vahvistetaan pitkille pellavakuiduille

| 1. | Edellä 91 artiklassa säädetyn jalostustuen määräksi vahvistetaan pitkille pellavakuiduille |
| --- | --- |

1.

Edellä 91 artiklassa säädetyn jalostustuen määräksi vahvistetaan pitkille pellavakuiduille

| a) | 200 euroa markkinointivuosina 2009/2010 ja 2010/2011; ja |
| --- | --- |

a)

| a) | pitkien pellavakuitujen osalta: 160 euroa tonnilta

  markkinointivuosiksi 2009/2010–2012/2013
  ; |
| --- | --- |

a)

pitkien pellavakuitujen osalta: 160 euroa tonnilta

  markkinointivuosiksi 2009/2010–2012/2013
  ;

| b) | 100 euroa
  markkinointivuosiksi
  2011/2012 ja 2012/2013
  ;. |
| --- | --- |

b)

100 euroa
  markkinointivuosiksi
  2011/2012 ja 2012/2013
  ;.

| b) | enintään 7,5 prosenttia epäpuhtauksia ja päistäreitä sisältävien lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen osalta 90 euroa tonnilta markkinointivuosiksi
  2009/2010–2012/2013
  . |
| --- | --- |

b)

enintään 7,5 prosenttia epäpuhtauksia ja päistäreitä sisältävien lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen osalta 90 euroa tonnilta markkinointivuosiksi
  2009/2010–2012/2013
  .

Jäsenvaltio voi kuitenkin perinteiset markkinamahdollisuudet huomioon ottaen päättää myöntää tukea myös

| a) | lyhyille pellavakuiduille, joiden epäpuhtauksien ja päistäreiden osuus on 7,5–15 prosenttia; |
| --- | --- |

a)

| b) | hamppukuiduille, joiden epäpuhtauksien ja päistäreiden osuus on 7,5–25 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

Toisessa alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa jäsenvaltio myöntää tuen määrälle, joka enimmillään vastaa tuotettua määrää, jossa epäpuhtauksien ja päistäreiden suhteellinen osuus on 7,5 prosenttia.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 20 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

94 artikla — 1 a kohta

| (20 a) | Korvataan 94 artiklan 1 a kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(20 a)

| 1 a. | Tukikelpoisten lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen taattu enimmäismäärä vahvistetaan 147 265 tonniksi

  markkinointivuotta kohden vuosina 2009/2010–2012/2013
  . Tämä määrä on jaettava tiettyjen jäsenvaltioiden kesken kansallisina taattuina määrinä liitteessä XI olevan A II kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1 a.

Tukikelpoisten lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen taattu enimmäismäärä vahvistetaan 147 265 tonniksi

  markkinointivuotta kohden vuosina 2009/2010–2012/2013
  . Tämä määrä on jaettava tiettyjen jäsenvaltioiden kesken kansallisina taattuina määrinä liitteessä XI olevan A II kohdan mukaisesti.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 20 b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

94 a artikla

| (20 b) | Korvataan 94 a artikla seuraavasti: |
| --- | --- |

(20 b)

94 a artikla

Lisätuki

Hyväksytylle ensimmäiselle jalostajalle myönnetään

  markkinointivuosien 2009/2010–2012/2013

  aikana lisätukea niiden liitteessä XI olevassa A. III kohdassa määritetyillä tuotantoalueilla I ja II sijaitsevien pellavapinta-alojen osalta,

| a) | joiden tuotannosta on tehty 91 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu varsia koskeva myynti-/ostosopimus tai sitoumus, ja |
| --- | --- |

a)

| b) | joista maksetaan pitkien kuitujen jalostustukea. |
| --- | --- |

b)

Lisätuen määrä on tuotantoalueella I sijaitsevien pinta-alojen osalta 120 euroa hehtaarilta ja tuotantoalueella II sijaitsevien pinta-alojen osalta 50 euroa hehtaarilta.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 21 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

95 a artikla — 1 kohta 1

| 1. | Perunatärkkelystä tuottaville yrityksille maksetaan markkinointivuosina
  2009/2010 ja 2010/2011
  palkkio, jonka suuruus on 22,25 euroa tuotettua tärkkelystonnia kohden, 84 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua enimmäiskiintiötä vastaavasta perunatärkkelysmäärästä edellyttäen, että ne ovat maksaneet perunantuottajille vähimmäishinnan koko perunamäärästä, joka tarvitaan kyseistä enimmäiskiintiötä vastaavan tärkkelysmäärän tuottamiseen. |
| --- | --- |

1.

Perunatärkkelystä tuottaville yrityksille maksetaan markkinointivuosina
  2009/2010 ja 2010/2011
  palkkio, jonka suuruus on 22,25 euroa tuotettua tärkkelystonnia kohden, 84 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua enimmäiskiintiötä vastaavasta perunatärkkelysmäärästä edellyttäen, että ne ovat maksaneet perunantuottajille vähimmäishinnan koko perunamäärästä, joka tarvitaan kyseistä enimmäiskiintiötä vastaavan tärkkelysmäärän tuottamiseen.

| 1. | Perunatärkkelystä tuottaville yrityksille maksetaan markkinointivuosina
  2009/2010–2012/2013
  palkkio, jonka suuruus on 22,25 euroa tuotettua tärkkelystonnia kohden, 84 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua enimmäiskiintiötä vastaavasta perunatärkkelysmäärästä edellyttäen, että ne ovat maksaneet perunantuottajille vähimmäishinnan koko perunamäärästä, joka tarvitaan kyseistä enimmäiskiintiötä vastaavan tärkkelysmäärän tuottamiseen. |
| --- | --- |

1.

Perunatärkkelystä tuottaville yrityksille maksetaan markkinointivuosina
  2009/2010–2012/2013
  palkkio, jonka suuruus on 22,25 euroa tuotettua tärkkelystonnia kohden, 84 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua enimmäiskiintiötä vastaavasta perunatärkkelysmäärästä edellyttäen, että ne ovat maksaneet perunantuottajille vähimmäishinnan koko perunamäärästä, joka tarvitaan kyseistä enimmäiskiintiötä vastaavan tärkkelysmäärän tuottamiseen.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 22 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

96 artikla

| 22) | Poistetaan 96 artikla. |
| --- | --- |

22)

Poistetaan.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 29 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

122 artikla — 1 b kohta (uusi)

| (29 a) | Lisätään 122 artiklaan kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(29 a)

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 30 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

124 artikla — 1 kohta — 1 alakohta (uusi)

Nämä toimialakohtaiset organisaatiot voivat toimia erityisesti seuraavien seikkojen edistämiseksi: ennaltaehkäisevä riskinhallinta, tutkimus ja kehittäminen, tiedon levittäminen tuotteista ja aloista ja niiden myynninedistäminen, markkina-analyysi ja markkinoista tiedottaminen sekä sopimuksiin liittyvät toimenpiteet.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 30 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

162 artikla — 1 kohta — a alakohta — i alakohta

| (30 a) | Poistetaan 162 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta

   (2). |
| --- | --- |

(30 a)

Poistetaan 162 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta

   (2).

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 30 b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

162 artikla — 1 kohta — a alakohta — ii alakohta

| (30 b) | Poistetaan 162 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta

   (2). |
| --- | --- |

(30 b)

Poistetaan 162 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta

   (2).

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 31 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

182 artikla — 3 kohta

| (31 a) | Korvataan 182 artiklan 3 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(31 a)

| 3. | Jäsenvaltiot, jotka alentavat asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä III 20 päivänä helmikuuta 2006 vahvistettua sokerikiintiötään yli 50 prosenttia, voivat myöntää väliaikaisia valtiontukia markkinointivuoteen 2013/2014 saakka. |
| --- | --- |

3.

Komissio tekee kyseessä olevan jäsenvaltion hakemuksesta päätöksen tätä toimenpidettä varten käytettävissä olevan valtiontuen kokonaismäärästä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu väliaikainen tuki ei saa Italian osalta olla yli 11 euroa markkinointivuotta ja sokerijuurikastonnia kohden, ja se myönnetään sokerijuurikkaan viljelijöille ja sokerijuurikkaiden kuljetuksiin.

Suomi saa myöntää sokerijuurikkaan viljelijöille tukea enintään 350 euroa hehtaaria ja markkinointivuotta kohden.

Kyseisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle markkinointivuonna tosiasiallisesti myönnetty tuen määrä 30 päivän kuluessa kunkin markkinointivuoden päättymisestä.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

4 artikla — 32 alakohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

184 artikla, 5 kohta

| 5) | ennen
  30 päivää kesäkuuta 2011
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen
  maitokiintiöjärjestelmän sujuvan asteittaisen poistamisen edellytyksistä, mukaan luettuna erityisesti mahdolliset kiintiöiden lisäkorotukset tai lisämaksun mahdolliset vähennykset
  . |
| --- | --- |

5)

ennen
  30 päivää kesäkuuta 2011
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen
  maitokiintiöjärjestelmän sujuvan asteittaisen poistamisen edellytyksistä, mukaan luettuna erityisesti mahdolliset kiintiöiden lisäkorotukset tai lisämaksun mahdolliset vähennykset
  .

| 5) | ennen
  31 päivää joulukuuta 2010
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen
  maitomarkkinoiden tilanteesta. Kertomuksessa analysoidaan myös jäsenvaltioiden hallinnointijärjestelmien tehokkuutta kiintiöjärjestelmän vapauttamisen yhteydessä. Kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia
  . |
| --- | --- |

5)

ennen
  31 päivää joulukuuta 2010
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen
  maitomarkkinoiden tilanteesta. Kertomuksessa analysoidaan myös jäsenvaltioiden hallinnointijärjestelmien tehokkuutta kiintiöjärjestelmän vapauttamisen yhteydessä. Kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia
  .

---

(1)  

  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

(2)  
  Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 artikloja ja liitteitä on mukautettava vastaavasti.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/189 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/189

---

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta annettu tuki *

P6_TA(2008)0551

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta (KOM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS))

(2010/C 16 E/37)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0306),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0242/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0242/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A6-0390/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A6-0390/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

3.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

4.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

5.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1


  Ehdotus asetukseksi — muutossäädös


  Johdanto-osan 1 kappale |
| (1) | Vuoden 2003 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen toteutusta arvioitaessa Euroopan maatalouden merkittävinä uusina haasteina pidettiin ilmastonmuutosta, uusiutuvia energianlähteitä, vesihuoltoa
  ja
  biologista monimuotoisuutta. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 1 kappale

(1)

Vuoden 2003 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen toteutusta arvioitaessa Euroopan maatalouden merkittävinä uusina haasteina pidettiin ilmastonmuutosta, uusiutuvia energianlähteitä, vesihuoltoa
  ja
  biologista monimuotoisuutta.

| (1) | Vuoden 2003 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen toteutusta arvioitaessa Euroopan maatalouden merkittävinä uusina haasteina pidettiin ilmastonmuutosta, uusiutuvia energianlähteitä, vesihuoltoa, biologista monimuotoisuutta
  sekä maitokiintiöistä luopumista
  . |
| --- | --- |

(1)

Vuoden 2003 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen toteutusta arvioitaessa Euroopan maatalouden merkittävinä uusina haasteina pidettiin ilmastonmuutosta, uusiutuvia energianlähteitä, vesihuoltoa, biologista monimuotoisuutta
  sekä maitokiintiöistä luopumista
  .

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 5 kappale

| (5) | On tärkeää, että näihin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien toimien asemaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti hyväksytyissä maaseudun kehittämisohjelmissa lujitetaan entisestään. |
| --- | --- |

(5)

On tärkeää, että näihin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien toimien asemaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti hyväksytyissä maaseudun kehittämisohjelmissa lujitetaan entisestään.

| (5) | Kun jäsenvaltioiden nykyiset maaseudun kehittämisohjelmat eivät käsitä liitteessä II esitettyjä riittäviä ja asianmukaisia toimenpiteitä
  , on tärkeää, että näihin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien toimien asemaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti hyväksyttävissä maaseudun kehittämisohjelmissa lujitetaan entisestään. |
| --- | --- |

(5)

Kun jäsenvaltioiden nykyiset maaseudun kehittämisohjelmat eivät käsitä liitteessä II esitettyjä riittäviä ja asianmukaisia toimenpiteitä
  , on tärkeää, että näihin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien toimien asemaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti hyväksyttävissä maaseudun kehittämisohjelmissa lujitetaan entisestään.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| (5 a) | Vuoden 2007 Eurobarometri-mielipidetiedustelu, jossa tutkittiin unionin kansalaisten suhtautumista eläinten hyvinvointiin, osoittaa, että suurin osa unionin kansalaisista (72 prosenttia) uskoo, että viljelijöiden tulee saada korvaus eläinten hyvinvointia koskevien tiukempien vaatimusten mahdollisesti aiheuttamista lisäkustannuksista. Lisäksi Amsterdamin sopimuksella Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyssä eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista tehdyssä pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön ja jäsenvaltioiden on laatiessaan ja pannessaan täytäntöön maatalouspolitiikkaa otettava eläinten hyvinvoinnin vaatimukset täysimääräisesti huomioon. |
| --- | --- |

(5 a)

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 6 kappale

| (6) | Näiden yhteisön ensisijaisten tavoitteiden merkityksen vuoksi olisi
  säädettävä, että jäsenvaltioilla on velvoite sisällyttää
  maaseudun kehittämisohjelmiin
  uusiin haasteisiin liittyviä toimia
  . |
| --- | --- |

(6)

Näiden yhteisön ensisijaisten tavoitteiden merkityksen vuoksi olisi
  säädettävä, että jäsenvaltioilla on velvoite sisällyttää
  maaseudun kehittämisohjelmiin
  uusiin haasteisiin liittyviä toimia
  .

| (6) | Näiden yhteisön ensisijaisten tavoitteiden merkityksen vuoksi
  jäsenvaltioiden
  olisi
  sisällytettävä suurempi osa uusiin haasteisiin liittyvistä toimista
  maaseudun kehittämisohjelmiin,
  mutta vain, jos jäsenvaltiot eivät ole tähän mennessä vielä ottaneet näitä yhteisön ensisijaisia tavoitteita huomioon riittävässä määrin
  . |
| --- | --- |

(6)

Näiden yhteisön ensisijaisten tavoitteiden merkityksen vuoksi
  jäsenvaltioiden
  olisi
  sisällytettävä suurempi osa uusiin haasteisiin liittyvistä toimista
  maaseudun kehittämisohjelmiin,
  mutta vain, jos jäsenvaltiot eivät ole tähän mennessä vielä ottaneet näitä yhteisön ensisijaisia tavoitteita huomioon riittävässä määrin
  .

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 7 kappale

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 10 artiklassa säädetään, että neuvoston päätöksellä 2006/144/EY vahvistettuja yhteisön strategisia suuntaviivoja (ohjelmakausi 2007–2013) voidaan tarkistaa erityisesti yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin tehtyjen tärkeimpien muutosten huomioon ottamiseksi. Tästä syystä olisi
  säädettävä jäsenvaltioiden yleisestä velvoitteesta tarkistaa
  kansallisia strategiasuunnitelmia yhteisön strategisten suuntaviivojen tarkistuksen perusteella sen määrittämiseksi, kuinka ohjelmia tulee muuttaa. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 10 artiklassa säädetään, että neuvoston päätöksellä 2006/144/EY vahvistettuja yhteisön strategisia suuntaviivoja (ohjelmakausi 2007–2013) voidaan tarkistaa erityisesti yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin tehtyjen tärkeimpien muutosten huomioon ottamiseksi. Tästä syystä olisi
  säädettävä jäsenvaltioiden yleisestä velvoitteesta tarkistaa
  kansallisia strategiasuunnitelmia yhteisön strategisten suuntaviivojen tarkistuksen perusteella sen määrittämiseksi, kuinka ohjelmia tulee muuttaa.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 10 artiklassa säädetään, että neuvoston päätöksellä 2006/144/EY vahvistettuja yhteisön strategisia suuntaviivoja (ohjelmakausi 2007–2013) voidaan tarkistaa erityisesti yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin tehtyjen tärkeimpien muutosten huomioon ottamiseksi. Tästä syystä
  jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä hyväksyneet asianmukaisia toimenpiteitä
  , olisi
  kannustettava tarkistamaan
  kansallisia strategiasuunnitelmia yhteisön strategisten suuntaviivojen tarkistuksen perusteella sen määrittämiseksi, kuinka ohjelmia tulee muuttaa. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 10 artiklassa säädetään, että neuvoston päätöksellä 2006/144/EY vahvistettuja yhteisön strategisia suuntaviivoja (ohjelmakausi 2007–2013) voidaan tarkistaa erityisesti yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin tehtyjen tärkeimpien muutosten huomioon ottamiseksi. Tästä syystä
  jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä hyväksyneet asianmukaisia toimenpiteitä
  , olisi
  kannustettava tarkistamaan
  kansallisia strategiasuunnitelmia yhteisön strategisten suuntaviivojen tarkistuksen perusteella sen määrittämiseksi, kuinka ohjelmia tulee muuttaa.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 9 kappale

| (9) | Uusien velvoitteiden vuoksi olisi mukautettava maaseudun kehittämisohjelmien sisältöä koskevia vaatimuksia. Olisi vahvistettava toimia koskeva ohjeellinen luettelo, jotta jäsenvaltioiden olisi helpompi määrittää uusiin haasteisiin liittyvät toimet maaseudun kehittämisen oikeudellisessa kehyksessä. |
| --- | --- |

(9)

Uusien velvoitteiden vuoksi olisi mukautettava maaseudun kehittämisohjelmien sisältöä koskevia vaatimuksia. Olisi vahvistettava toimia koskeva ohjeellinen luettelo, jotta jäsenvaltioiden olisi helpompi määrittää uusiin haasteisiin liittyvät toimet maaseudun kehittämisen oikeudellisessa kehyksessä.

| (9) | Uusien velvoitteiden vuoksi olisi
  tarvittaessa
  mukautettava maaseudun kehittämisohjelmien sisältöä koskevia vaatimuksia. Olisi vahvistettava toimia koskeva ohjeellinen luettelo,
  jota voidaan yksittäisten jäsenvaltioiden tarpeiden mukaan myöhemmin laajentaa
  , jotta jäsenvaltioiden olisi helpompi määrittää uusiin haasteisiin liittyvät toimet maaseudun kehittämisen oikeudellisessa kehyksessä. |
| --- | --- |

(9)

Uusien velvoitteiden vuoksi olisi
  tarvittaessa
  mukautettava maaseudun kehittämisohjelmien sisältöä koskevia vaatimuksia. Olisi vahvistettava toimia koskeva ohjeellinen luettelo,
  jota voidaan yksittäisten jäsenvaltioiden tarpeiden mukaan myöhemmin laajentaa
  , jotta jäsenvaltioiden olisi helpompi määrittää uusiin haasteisiin liittyvät toimet maaseudun kehittämisen oikeudellisessa kehyksessä.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| (9 a) | Myös asetusta (EY) N:o 1698/2005 on aiheellista mukauttaa vuoristoalueiden luonnonhaittakorvausten ja muiden haitta-alueiden korvausten osalta. Tämänhetkistä järjestelyä, joka perustuu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen 17 päivänä toukokuuta 1999 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1257/1999 (1), jota sovelletaan vuoteen 2009 saakka, tulisi jatkaa nykyisen ohjelmakauden loppuun saakka. |
| --- | --- |

(9 a)

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 10 kappale

| (10) | Uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien toimien käyttöönottoa koskevien lisäkannustimien tarjoamiseksi tuensaajille olisi säädettävä mahdollisuudesta
  soveltaa näiden toimien osalta suurempia tukimääriä ja -osuuksia
  . |
| --- | --- |

(10)

Uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien toimien käyttöönottoa koskevien lisäkannustimien tarjoamiseksi tuensaajille olisi säädettävä mahdollisuudesta
  soveltaa näiden toimien osalta suurempia tukimääriä ja -osuuksia
  .

| (10) | Uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien toimien käyttöönottoa koskevien lisäkannustimien tarjoamiseksi tuensaajille olisi säädettävä mahdollisuudesta
  myöntää näille toimille tukea ilman kansallista lisärahoitusta. Jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa samaa mahdollisuutta soveltavan tutkimuksen tuloksena syntyneiden innovaatioiden siirtoon
  . |
| --- | --- |

(10)

Uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien toimien käyttöönottoa koskevien lisäkannustimien tarjoamiseksi tuensaajille olisi säädettävä mahdollisuudesta
  myöntää näille toimille tukea ilman kansallista lisärahoitusta. Jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa samaa mahdollisuutta soveltavan tutkimuksen tuloksena syntyneiden innovaatioiden siirtoon
  .

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 11 kappale

| (11) | [Viljelijöille yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti maksettavien suorien tukien järjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä] XX päivänä XXkuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o XXXX/XXXX 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti tuen mukauttamisesta saatavat varat on käytettävä maaseudun kehittämistukeen. On aiheellista varmistaa, että näitä varoja vastaava määrä käytetään uusiin haasteisiin liittyvien toimien tukemiseen. |
| --- | --- |

(11)

[Viljelijöille yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti maksettavien suorien tukien järjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä] XX päivänä XXkuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o XXXX/XXXX 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti tuen mukauttamisesta saatavat varat on käytettävä maaseudun kehittämistukeen. On aiheellista varmistaa, että näitä varoja vastaava määrä käytetään uusiin haasteisiin liittyvien toimien tukemiseen.

| (11) | [Viljelijöille yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti maksettavien suorien tukien järjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä] XX päivänä XXkuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o XXXX/XXXX 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti tuen mukauttamisesta saatavat varat on käytettävä maaseudun kehittämistukeen,
  elleivät niistä jo säädä jäsenvaltiot, jotka soveltavat kansallista vapaaehtoista mukauttamista asetuksen (EY) N:o 378/2007

   (2) mukaisesti. On aiheellista varmistaa, että näitä varoja vastaava määrä käytetään uusiin haasteisiin liittyvien
  sekä olemassa olevien että uusien
  toimien tukemiseen
  kunkin jäsenvaltion tekemien päätösten mukaisesti. Olisi kuitenkin pidettävä huolta siitä, ettei maataloustuotantoa estetä silloin, kun sen panos maaseudun kehittämiseen on elintärkeä
  . |
| --- | --- |

(11)

[Viljelijöille yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti maksettavien suorien tukien järjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä] XX päivänä XXkuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o XXXX/XXXX 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti tuen mukauttamisesta saatavat varat on käytettävä maaseudun kehittämistukeen,
  elleivät niistä jo säädä jäsenvaltiot, jotka soveltavat kansallista vapaaehtoista mukauttamista asetuksen (EY) N:o 378/2007

   (2) mukaisesti. On aiheellista varmistaa, että näitä varoja vastaava määrä käytetään uusiin haasteisiin liittyvien
  sekä olemassa olevien että uusien
  toimien tukemiseen
  kunkin jäsenvaltion tekemien päätösten mukaisesti. Olisi kuitenkin pidettävä huolta siitä, ettei maataloustuotantoa estetä silloin, kun sen panos maaseudun kehittämiseen on elintärkeä
  .

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| (11 a) | Näiden toimien olisi oltava yhdenmukaisia muista yhteisön varoista ja erityisesti rakennerahastoista (Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto ja koheesiorahasto) rahoitettujen toimien kanssa. |
| --- | --- |

(11 a)

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 12 kappale

| (12) | Koska näitä
  varoja vastaavia
  määriä on käytettävä täydentävällä, erityisellä
  ja sitovalla
  tavalla maaseudun kehittämistuen tavoitteiden välinen tasapaino ei
  saisi
  kärsiä. |
| --- | --- |

(12)

Koska näitä
  varoja vastaavia
  määriä on käytettävä täydentävällä, erityisellä
  ja sitovalla
  tavalla maaseudun kehittämistuen tavoitteiden välinen tasapaino ei
  saisi
  kärsiä.

| (12) | Koska näitä määriä on käytettävä täydentävällä
  ja
  erityisellä tavalla, maaseudun kehittämistuen tavoitteiden välinen tasapaino ei
  saa
  kärsiä;
  siksi käytettäessä uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyviä määriä olisi noudatettava asetuksen (EY) N:o 1698/2005 17 artiklan mukaista tavoitteiden välistä tasapainoa
  . |
| --- | --- |

(12)

Koska näitä määriä on käytettävä täydentävällä
  ja
  erityisellä tavalla, maaseudun kehittämistuen tavoitteiden välinen tasapaino ei
  saa
  kärsiä;
  siksi käytettäessä uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyviä määriä olisi noudatettava asetuksen (EY) N:o 1698/2005 17 artiklan mukaista tavoitteiden välistä tasapainoa
  .

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| (12 a) | Maaseudun kehittämisohjelmien riittävän rahoituksen varmistamiseksi olisi lisättävä joustoa, jotta mahdollistetaan myös rakennerahastojen (otsake 1 b) käyttämättä jääneiden varojen käyttö samassa jäsenvaltiossa tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(12 a)

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — – 1 alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

5 artikla — 7 kohta

| (– 1) | Korvataan 5 artiklan 7 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(– 1)

| 7. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maaseuturahastosta rahoitettavat toimet ovat perustamissopimuksen ja sen nojalla annettujen säädösten mukaisia. Tämän vuoksi kaikki maaseuturahastosta rahoitettavat toimet on kohdennettava suoraan viljelijöille. |
| --- | --- |

7.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maaseuturahastosta rahoitettavat toimet ovat perustamissopimuksen ja sen nojalla annettujen säädösten mukaisia. Tämän vuoksi kaikki maaseuturahastosta rahoitettavat toimet on kohdennettava suoraan viljelijöille.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 2 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

12 a artikla — 1 kohta

| 1. | Kunkin jäsenvaltion on tarkistettava
  12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kansallista strategiasuunnitelmaansa 10 artiklassa tarkoitetun yhteisön strategisten suuntaviivojen tarkistuksen perusteella. |
| --- | --- |

1.

Kunkin jäsenvaltion on tarkistettava
  12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kansallista strategiasuunnitelmaansa 10 artiklassa tarkoitetun yhteisön strategisten suuntaviivojen tarkistuksen perusteella.

| 1. | Kutakin jäsenvaltiota kehotetaan tarkistamaan alue- ja paikallisviranomaisia kuullen ja
  12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kansallista strategiasuunnitelmaansa 10 artiklassa tarkoitetun yhteisön strategisten suuntaviivojen tarkistuksen perusteella. |
| --- | --- |

1.

Kutakin jäsenvaltiota kehotetaan tarkistamaan alue- ja paikallisviranomaisia kuullen ja
  12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kansallista strategiasuunnitelmaansa 10 artiklassa tarkoitetun yhteisön strategisten suuntaviivojen tarkistuksen perusteella.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 3 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 a artikla — 1 kohta — 1 alakohta — johdantokappale

| 1. | Jäsenvaltioiden on sisällytettävä 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen maaseudun kehittämisohjelmiinsa erityistarpeidensa perusteella toimia, joilla on seuraavat yhteisön strategisissa suuntaviivoissa kuvatut ja kansallisessa strategiasuunnitelmassa tarkemmin määritellyt ensisijaiset tavoitteet: |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on sisällytettävä 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen maaseudun kehittämisohjelmiinsa erityistarpeidensa perusteella toimia, joilla on seuraavat yhteisön strategisissa suuntaviivoissa kuvatut ja kansallisessa strategiasuunnitelmassa tarkemmin määritellyt ensisijaiset tavoitteet:

| 1. | Ellei tällaisia säännöksiä jo ole voimassa
  , jäsenvaltioiden on sisällytettävä 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen maaseudun kehittämisohjelmiinsa erityistarpeidensa perusteella toimia, jotka koskevat seuraavia yhteisön strategisissa suuntaviivoissa kuvattuja ja kansallisessa strategiasuunnitelmassa tarkemmin määriteltyjä toimintalinjoja: |
| --- | --- |

1.

Ellei tällaisia säännöksiä jo ole voimassa
  , jäsenvaltioiden on sisällytettävä 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen maaseudun kehittämisohjelmiinsa erityistarpeidensa perusteella toimia, jotka koskevat seuraavia yhteisön strategisissa suuntaviivoissa kuvattuja ja kansallisessa strategiasuunnitelmassa tarkemmin määriteltyjä toimintalinjoja:

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 3 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 a artikla — 1 kohta — 1 alakohta — d alakohta

| d) | biologinen monimuotoisuus. |
| --- | --- |

d)

| d) | biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja kestävä hyödyntäminen. |
| --- | --- |

d)

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 3 alakohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 a artikla — 1 kohta — 1 a alakohta (uusi)

Kaikki toimet on kohdennettava suoraan viljelijöille.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 3 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 a artikla — 1 kohta — 2 alakohta

Jäsenvaltiot voivat tehdä valintansa tämän asetuksen liitteessä II vahvistetun toimia koskevan ohjeellisen luettelon ja/tai mitä tahansa muita toimia koskevan ohjeellisen luettelon perusteella edellyttäen, että kyseiset toimet liittyvät ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin ja niillä pyritään saavuttamaan liitteessä II tarkemmin määritellyt mahdolliset vaikutukset.

Jäsenvaltiot voivat
  alue- ja paikallisviranomaisia kuullen
  tehdä valintansa tämän asetuksen liitteessä II vahvistetun toimia koskevan ohjeellisen luettelon ja/tai mitä tahansa muita toimia,
  sisävesikalastukseen liittyvät toimet mukaan luettuina
  , koskevan ohjeellisen luettelon perusteella edellyttäen, että kyseiset toimet liittyvät ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin toimintalinjoihin ja niillä pyritään saavuttamaan liitteessä II tarkemmin määritellyt mahdolliset vaikutukset.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 3 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 a artikla — 1 kohta — 2 a alakohta (uusi)

Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteisvaikutus muiden samankaltaisten muista yhteisön rahastoista, erityisesti rakennerahastoista, rahoitettavien toimien kanssa ja kehitettävä tarpeen mukaan yhdennettyjä lähestymistapoja strategioihin, toimenpiteisiin ja rahoitukseen.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 3 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 b artikla (uusi)

| (3 a) | Lisätään 16 b artikla seuraavasti: |
| --- | --- |

(3 a)

16 b artikla

Innovointi ja soveltavan tutkimuksen taitotiedon siirtäminen

| 1. | Jäsenvaltioiden on sisällytettävä 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen maaseudun kehittämisohjelmiinsa erityistarpeidensa perusteella toimia, joilla siirretään soveltavan tutkimuksen innovaatioita maaseudun elinkeinoelämään. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien liitteessä I vahvistettuja tuki-intensiteettejä voidaan korottaa 10 prosenttiyksiköllä 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen. |
| --- | --- |

2.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 4 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

30 artikla

| (4 a) | Korvataan 30 artikla seuraavasti: |
| --- | --- |

(4 a)

30 artikla

Maa- ja metsätalouden kehittämiseen ja mukauttamiseen liittyvä infrastruktuuri

Edellä 20 artiklan b alakohdan

  v

  alakohdassa säädetty tuki voi kattaa erityisesti toimet, jotka liittyvät maa- ja metsätalousmaalle pääsyyn, tilusjärjestelyihin ja maanparannukseen, energiahuoltoon,
  tieto- ja viestintäteknologian saatavuuteen

  ja vesitalouteen.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 4 b kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

36 artikla — a alakohta — johdantolause

| (4 b) | Korvataan 36 artiklan a alakohdan johdantolause seuraavasti: |
| --- | --- |

(4 b)

| a) | toimenpiteitä, joiden tavoitteena on maatalousmaan

  ja sisävesikalastuksessa käytettävien alueiden

  kestävä käyttö seuraavin keinoin: |
| --- | --- |

a)

toimenpiteitä, joiden tavoitteena on maatalousmaan

  ja sisävesikalastuksessa käytettävien alueiden

  kestävä käyttö seuraavin keinoin:

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 4 c alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

39 artikla — 5 a kohta (uusi)

| (4 c) | Lisätään 39 artiklaan 5 a kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(4 c)

| 5 a. | Tukea voidaan myöntää kulttuurihistoriallisesti arvokkaiden viljelykasvien ja eläinten säilyttämiseen tähtääviin toimiin, jotka eivät sisälly 1–4 kohdan säännösten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

5 a.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 7 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

69 artikla — 5 a kohta

| 5 a. | Jäsenvaltioiden on
  käytettävä
  asetuksen (EY) [N:o XXXX/2008 (uusi asetus suorista tukijärjestelmistä)] 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisen tukien pakollisen mukauttamisen soveltamisesta saatavia määriä vastaava määrä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivänä joulukuuta 2015 välisenä aikana yhteisön tukena nykyisiin maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyviin,
  tämän asetuksen 16 a artiklassa tarkoitettuihin ja 1 päivän tammikuuta 2010 jälkeen hyväksyttyihin
  toimiin. |
| --- | --- |

5 a.

Jäsenvaltioiden on
  käytettävä
  asetuksen (EY) [N:o XXXX/2008 (uusi asetus suorista tukijärjestelmistä)] 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisen tukien pakollisen mukauttamisen soveltamisesta saatavia määriä vastaava määrä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivänä joulukuuta 2015 välisenä aikana yhteisön tukena nykyisiin maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyviin,
  tämän asetuksen 16 a artiklassa tarkoitettuihin ja 1 päivän tammikuuta 2010 jälkeen hyväksyttyihin
  toimiin.

| 5 a. | Jäsenvaltioiden on
  osoitettava
  asetuksen (EY) [N:o XXXX/2008 (uusi asetus suorista tukijärjestelmistä)] 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisen tukien pakollisen mukauttamisen soveltamisesta saatavia määriä vastaava määrä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivänä joulukuuta 2015 välisenä aikana yhteisön tukena nykyisiin maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyviin
  nykyisiin ja uusiin
  toimiin
  kunkin jäsenvaltion tekemistä päätöksistä johtuvien uusien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti
  . |
| --- | --- |

5 a.

Jäsenvaltioiden on
  osoitettava
  asetuksen (EY) [N:o XXXX/2008 (uusi asetus suorista tukijärjestelmistä)] 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisen tukien pakollisen mukauttamisen soveltamisesta saatavia määriä vastaava määrä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivänä joulukuuta 2015 välisenä aikana yhteisön tukena nykyisiin maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyviin
  nykyisiin ja uusiin
  toimiin
  kunkin jäsenvaltion tekemistä päätöksistä johtuvien uusien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti
  .

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 7 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

69 artikla — 5 b kohta

| (5 b) | Jos ohjelmaa päätettäessä tämän artiklan 5 a kohdassa tarkoitettuihin toimiin käytetty kokonaismäärä on pienempi kuin 16 a artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu määrä, jäsenvaltion on korvattava erotus yhteisön talousarvioon siihen määrään asti, jolla muihin kuin 16 a artiklassa tarkoitettuihin toimiin käytettävissä olleet kokonaismäärärahat ylittyivät. |
| --- | --- |

(5 b)

Poistetaan.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 7 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

70 artikla — 4 b kohta (uusi)

| (7 a) | Lisätään 70 artiklaan 4 b kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(7 a)

| 4 b. | Poiketen 3 kohdassa vahvistetuista enimmäismääristä asetuksen (EY) [N:o XXXX/2008 (uusi asetus suorista tukijärjestelmistä)] 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisen tukien mukauttamisen soveltamisesta saatavia määriä vastaava määrä voidaan käyttää ilman kansallista lisärahoitusta. |
| --- | --- |

4 b.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 9 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

93 artikla

| (9 a) | Korvataan 93 artikla seuraavasti: |
| --- | --- |

(9 a)

93 artikla

Kumoaminen

[...] Kumotaan asetus (EY) N:o 1257/1999 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen lukuun ottamatta 13 artiklan a kohtaa, 14 artiklan 1 kohtaa ja 14 artiklan 2 kohdan kahta ensimmäistä luetelmakohtaa, 15 artiklaa, 17–20 artiklaa, 51 artiklan 3 kohtaa ja 55 artiklan 4 kohtaa sekä liitteen I sitä osaa, jossa määritellään 15 artiklan 3 kohdan mukaiset määrät. [...]

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

Asetusta (EY) N:o 1257/1999 sovelletaan edelleenkin toimiin, jotka komissio on hyväksynyt mainitun asetuksen nojalla ennen 1 päivää tammikuuta 2007. [...]

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 10 kohta — a a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

Liite — taulukko — 1 rivi

| a a) | Korvataan ensimmäinen rivi seuraavasti: |
| --- | --- |

a a)

| 22, kohta 2 | Aloitustuki
   (3) | 75 000 |
| --- | --- | --- |

22, kohta 2

Aloitustuki
   (3)

75 000

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Liite

Asetus (EY) N:o 1698/2005

Liite II — Ensisijainen tavoite: uusiutuvat energialähteet — 4 a rivi (uusi)

| Aurinko- tuuli- ja geotermisen energian tuotanto ja käyttö sekä yhteistuotannosta saatavan lämmön hyödyntäminen | 26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen




  53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle




  54 artikla: tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen




  56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut | Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen |
| --- | --- | --- |

Aurinko- tuuli- ja geotermisen energian tuotanto ja käyttö sekä yhteistuotannosta saatavan lämmön hyödyntäminen

26 artikla: maatilojen nykyaikaistaminen

53 artikla: taloudellisen toiminnan laajentaminen maatalouden ulkopuolelle

54 artikla: tuki yritysten perustamiseen ja kehittämiseen

56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut

Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Liite

Asetus (EY) N:o 1698/2005

Liite II — Ensisijainen tavoite: vesihuolto — 1 a rivi (uusi)

| Tulvariskien hallinta | 39 artikla: maatalouden ympäristötuet




  41 artikla: tuottamattomat investoinnit | Tulvatilanteen vesienhallintakapasiteetin parantaminen |
| --- | --- | --- |

Tulvariskien hallinta

39 artikla: maatalouden ympäristötuet

41 artikla: tuottamattomat investoinnit

Tulvatilanteen vesienhallintakapasiteetin parantaminen

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Liite

Asetus (EY) N:o 1698/2005

Liite II — Uusi ensisijainen tavoite

| Ensisijainen tavoite: maitokiintiöistä luopuminen |
| --- |
| Toimityypit | Toimenpiteet | Mahdolliset vaikutukset |
| Nykyaikaistaminen ja markkinasuuntautunut tuotanto | Monivuotiset maitokiintiöistä luopumisohjelmat | Kilpailukyvyn parantaminen |

Ensisijainen tavoite: maitokiintiöistä luopuminen

Toimityypit

Toimenpiteet

Mahdolliset vaikutukset

Nykyaikaistaminen ja markkinasuuntautunut tuotanto

Monivuotiset maitokiintiöistä luopumisohjelmat

Kilpailukyvyn parantaminen

---

(1)  

  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.

(2)  
  Neuvoston asetus (EY) N:o 378/2007, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädettyjen suorien tukien vapaaehtoista mukauttamista koskevista säännöistä (EUVL L 95, 5.4.2007, s. 1).

(3)  Aloitustuki voidaan antaa yhtenäisenä palkkiona, jonka enimmäismäärä on 50 000 euroa, tai korkotukena, jonka pääomitettu arvo voi olla enintään 50 000 euroa. Jos molemmat tukimuodot yhdistetään, tuen enimmäismäärä voi olla 75 000 euroa.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/199 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/199

---

Maaseudun kehittämistä koskevat yhteisön strategiset suuntaviivat (ohjelmakausi 2007–2013) *

P6_TA(2008)0552

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista (ohjelmakausi 2007–2013) tehdyn päätöksen 2006/144/EY muuttamisesta (KOM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS))

(2010/C 16 E/38)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0306),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0239/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0239/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A6-0377/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A6-0377/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

3.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

4.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

5.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1


  Ehdotus päätökseksi — muutossäädös


  Liite — 2 kohta


  Päätös 2006/144/EY


  Liite — 3 osa — 3,4 a kohta — i alakohta |
| i) | Erityisesti toimintalinjan 1 investointituki voidaan suunnata energiaa, vettä ja muita panoksia säästäviin koneisiin ja laitteisiin sekä tilalla käytettäväksi tarkoitetun uusiutuvan energian tuotantoon. Elintarvikeketjun ja metsätalouden alalla investointituella olisi autettava kehittämään innovatiivisia ja kestävämpiä tapoja
  jalostaa biopolttoaineita
  . |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi — muutossäädös

Liite — 2 kohta

Päätös 2006/144/EY

Liite — 3 osa — 3,4 a kohta — i alakohta

i)

Erityisesti toimintalinjan 1 investointituki voidaan suunnata energiaa, vettä ja muita panoksia säästäviin koneisiin ja laitteisiin sekä tilalla käytettäväksi tarkoitetun uusiutuvan energian tuotantoon. Elintarvikeketjun ja metsätalouden alalla investointituella olisi autettava kehittämään innovatiivisia ja kestävämpiä tapoja
  jalostaa biopolttoaineita
  .

| i) | Erityisesti toimintalinjan 1 investointituki voidaan suunnata energiaa, vettä ja muita panoksia säästäviin koneisiin ja laitteisiin sekä tilalla käytettäväksi tarkoitetun uusiutuvan energian tuotantoon. Elintarvikeketjun ja metsätalouden alalla investointituella olisi autettava kehittämään innovatiivisia ja kestävämpiä tapoja
  fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, toisen sukupolven maatalouspohjaiset polttoaineet mukaan lukien; olisi kuitenkin varmistettava, että elintarvikkeiden tuotantoa ei tämän seurauksena rajoiteta ja että maatilan energiatasetta parannetaan kokonaisuudessaan
  . |
| --- | --- |

i)

Erityisesti toimintalinjan 1 investointituki voidaan suunnata energiaa, vettä ja muita panoksia säästäviin koneisiin ja laitteisiin sekä tilalla käytettäväksi tarkoitetun uusiutuvan energian tuotantoon. Elintarvikeketjun ja metsätalouden alalla investointituella olisi autettava kehittämään innovatiivisia ja kestävämpiä tapoja
  fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, toisen sukupolven maatalouspohjaiset polttoaineet mukaan lukien; olisi kuitenkin varmistettava, että elintarvikkeiden tuotantoa ei tämän seurauksena rajoiteta ja että maatilan energiatasetta parannetaan kokonaisuudessaan
  .

---

Torstai 20. marraskuuta 2008

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/201 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/201

---

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttaminen *** I

P6_TA(2008)0553

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta (KOM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD))

(2010/C 16 E/39)

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2006)0244),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 280 artiklan 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0228/2006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 280 artiklan 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0228/2006),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 7/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 7/2006 (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0394/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0394/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

3.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 8, 12.1.2007, s. 1.

---

P6_TC1-COD(2006)0084

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 280 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen ║,

ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),

║

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota viipymättä konsolidoimaan säädöstekstit yhteisön hallinnollisista tutkimuksista. Konsolidoinnilla on tarkoitus tehostaa Euroopan petostentorjuntaviraston (jäljempänä ”virasto”) toimintaa ja selkiyttää sen tehtävän oikeudellisia puitteita. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota viipymättä konsolidoimaan säädöstekstit yhteisön hallinnollisista tutkimuksista. Konsolidoinnilla on tarkoitus tehostaa Euroopan petostentorjuntaviraston (jäljempänä ”virasto”) toimintaa ja selkiyttää sen tehtävän oikeudellisia puitteita.

| (2) | On syytä varmistaa, että viraston henkilöstö voi suorittaa tehtävänsä täysin riippumattomasti. Tätä varten henkilöstöhallintoa olisi mukautettava vastaamaan viraston toiminnallisia tarpeita, erityisesti siten, että pyritään parempaan tasapainoon väliaikaisen henkilöstön ja pysyvän henkilöstön välillä. |
| --- | --- |

(2)

On syytä varmistaa, että viraston henkilöstö voi suorittaa tehtävänsä täysin riippumattomasti. Tätä varten henkilöstöhallintoa olisi mukautettava vastaamaan viraston toiminnallisia tarpeita, erityisesti siten, että pyritään parempaan tasapainoon väliaikaisen henkilöstön ja pysyvän henkilöstön välillä.

| (3) | Koska kaikilla komission ja muiden Euroopan unionin ja Euroopan yhteisöjen toimielinten ja elinten (jäljempänä ”toimielimet”) yksiköillä on vastuu yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta ja koska ennaltaehkäisynäkökohdat ovat tärkeitä unionin politiikan määrittelyssä tällä alalla, petosten ja lahjonnan torjunta mukaan lukien, viraston tehtäväkenttä olisi ulotettava koskemaan myös näitä näkökohtia. Euroopan tason lainsäädännöllisten ja hallinnollisten toimenpiteiden suunnittelun olisi perustuttava viraston käytännön toimintaan kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

(3)

Koska kaikilla komission ja muiden Euroopan unionin ja Euroopan yhteisöjen toimielinten ja elinten (jäljempänä ”toimielimet”) yksiköillä on vastuu yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta ja koska ennaltaehkäisynäkökohdat ovat tärkeitä unionin politiikan määrittelyssä tällä alalla, petosten ja lahjonnan torjunta mukaan lukien, viraston tehtäväkenttä olisi ulotettava koskemaan myös näitä näkökohtia. Euroopan tason lainsäädännöllisten ja hallinnollisten toimenpiteiden suunnittelun olisi perustuttava viraston käytännön toimintaan kyseisellä alalla.

| (4) | Ottaen huomioon yhteisön laajennettujen määrärahojen suuruuden ulkoisen avun alalla, viraston kyseisellä alalla suorittamien tutkimusten määrän sekä tutkimustarpeita varten tehtävän kansainvälisen yhteistyön, olisi luotava oikeusperusta, jonka nojalla komissio voi varmistaa, että kolmansien maiden toimivaltaiset viranomaiset ja kansainväliset järjestöt edesauttavat viraston tehtävien suorittamista. |
| --- | --- |

(4)

Ottaen huomioon yhteisön laajennettujen määrärahojen suuruuden ulkoisen avun alalla, viraston kyseisellä alalla suorittamien tutkimusten määrän sekä tutkimustarpeita varten tehtävän kansainvälisen yhteistyön, olisi luotava oikeusperusta, jonka nojalla komissio voi varmistaa, että kolmansien maiden toimivaltaiset viranomaiset ja kansainväliset järjestöt edesauttavat viraston tehtävien suorittamista.

| (5) | Olisi laadittava selkeät säännöt, joilla vahvistetaan, että ensisijainen toimivalta sisäisten tutkimusten tekemiseen on ║ virastolla, ja otetaan samalla käyttöön järjestelmät, jotka mahdollistavat sen, että toimielimet ja elimet voivat ryhtyä nopeasti tutkimaan tapauksia, joihin virasto päättää olla puuttumatta. |
| --- | --- |

(5)

Olisi laadittava selkeät säännöt, joilla vahvistetaan, että ensisijainen toimivalta sisäisten tutkimusten tekemiseen on ║ virastolla, ja otetaan samalla käyttöön järjestelmät, jotka mahdollistavat sen, että toimielimet ja elimet voivat ryhtyä nopeasti tutkimaan tapauksia, joihin virasto päättää olla puuttumatta.

| (6) | Olisi selvennettävä, että viraston tutkimusten aloittamista säätelee tarkoituksenmukaisuusperiaate, jonka mukaan virasto voi olla aloittamatta tutkimusta, jos kyseessä on vähäpätöinen tapaus tai tapaus, joka ei kuulu viraston vuosittain vahvistamiin tutkimuksen painopistealueisiin. Tällaisissa tapauksissa asian käsittelyn olisi kuuluttava sisäisten tutkimusten osalta toimielimille ja ulkoisten tutkimusten osalta toimivaltaisille kansallisille viranomaisille kussakin jäsenvaltiossa sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Olisi selvennettävä, että viraston tutkimusten aloittamista säätelee tarkoituksenmukaisuusperiaate, jonka mukaan virasto voi olla aloittamatta tutkimusta, jos kyseessä on vähäpätöinen tapaus tai tapaus, joka ei kuulu viraston vuosittain vahvistamiin tutkimuksen painopistealueisiin. Tällaisissa tapauksissa asian käsittelyn olisi kuuluttava sisäisten tutkimusten osalta toimielimille ja ulkoisten tutkimusten osalta toimivaltaisille kansallisille viranomaisille kussakin jäsenvaltiossa sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

| (7) | Virastolle sen tehtäviin liittyen toimitettavien tietojen oikeellisuus on tarkistettava mahdollisimman nopeasti. Siksi olisi varmistettava, että toimielimet ja elimet antavat virastolle välittömän ja automaattisen pääsyn yhteisön varojen hallinnointia koskeviin tietokantoihin sekä kaikkiin muihin oleellisiin tietokantoihin ja tietoihin. |
| --- | --- |

(7)

Virastolle sen tehtäviin liittyen toimitettavien tietojen oikeellisuus on tarkistettava mahdollisimman nopeasti. Siksi olisi varmistettava, että toimielimet ja elimet antavat virastolle välittömän ja automaattisen pääsyn yhteisön varojen hallinnointia koskeviin tietokantoihin sekä kaikkiin muihin oleellisiin tietokantoihin ja tietoihin.

| (8) | On tarpeen vahvistaa viraston täsmälliset velvollisuudet ilmoittaa hyvissä ajoin toimielimille ja elimille vireillä olevista tutkimuksista, jos tutkituissa teoissa on osallisena niiden jäsen, johtohenkilö, virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva työntekijä tai jos ne voivat johtaa hallinnollisiin toimenpiteisiin unionin etujen suojaamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

On tarpeen vahvistaa viraston täsmälliset velvollisuudet ilmoittaa hyvissä ajoin toimielimille ja elimille vireillä olevista tutkimuksista, jos tutkituissa teoissa on osallisena niiden jäsen, johtohenkilö, virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva työntekijä tai jos ne voivat johtaa hallinnollisiin toimenpiteisiin unionin etujen suojaamiseksi.

| (9) | Viraston tutkintatoimien tehostamiseksi ja toimielinten laatimien viraston toimintaa koskevien arviointien, erityisesti huhtikuussa 2003 laaditun komission arviointikertomuksen ja viraston hallintoa koskevan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 1/2005 (3) perusteella olisi selvennettävä eräitä näkökohtia ja parannettava tiettyjä toimenpiteitä, joihin virasto voi ryhtyä tutkimuksia suorittaessaan. Viraston olisi sisäisten tutkimusten yhteydessä ja yhteisön varoja koskeviin sopimuksiin liittyvien petostapausten yhteydessä voitava tehdä komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (4) säädettyjä tarkastuksia ja todentamisia sekä saatava ulkoisten tutkimusten yhteydessä käyttöönsä ║ toimielinten ja elinten hallussa olevia tietoja. |
| --- | --- |

(9)

Viraston tutkintatoimien tehostamiseksi ja toimielinten laatimien viraston toimintaa koskevien arviointien, erityisesti huhtikuussa 2003 laaditun komission arviointikertomuksen ja viraston hallintoa koskevan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 1/2005 (3) perusteella olisi selvennettävä eräitä näkökohtia ja parannettava tiettyjä toimenpiteitä, joihin virasto voi ryhtyä tutkimuksia suorittaessaan. Viraston olisi sisäisten tutkimusten yhteydessä ja yhteisön varoja koskeviin sopimuksiin liittyvien petostapausten yhteydessä voitava tehdä komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (4) säädettyjä tarkastuksia ja todentamisia sekä saatava ulkoisten tutkimusten yhteydessä käyttöönsä ║ toimielinten ja elinten hallussa olevia tietoja.

| (10) | Viraston käytännön toiminta riippuu suuresti jäsenvaltioiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä. Jäsenvaltioiden on aiheellista ilmoittaa virastoa varten ne toimivaltaiset viranomaisensa, jotka voivat tarjota viraston henkilöstöön kuuluville näiden työssään tarvitsemaa apua, erityisesti tapauksissa, joissa jäsenvaltio ei ole perustanut erikoistunutta yksikköä, jonka tehtävänä on koordinoida kansallisesti yhteisön taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjuntaa. |
| --- | --- |

(10)

Viraston käytännön toiminta riippuu suuresti jäsenvaltioiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä. Jäsenvaltioiden on aiheellista ilmoittaa virastoa varten ne toimivaltaiset viranomaisensa, jotka voivat tarjota viraston henkilöstöön kuuluville näiden työssään tarvitsemaa apua, erityisesti tapauksissa, joissa jäsenvaltio ei ole perustanut erikoistunutta yksikköä, jonka tehtävänä on koordinoida kansallisesti yhteisön taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjuntaa.

| (11) | Petostentorjunnan toiminnallisten, lainsäädännöllisten ja hallinnollisten puitteiden parantamiseksi viraston on saatava tietoa tutkimustulostensa seurannasta. Jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, toimielimille ja elimille sekä kolmansien maiden viranomaisille ja kansainvälisille järjestöille olisi siten komission välityksellä asetettava velvollisuus toimittaa virastolle säännöllisesti kertomus edistymisestä viraston loppukertomukseen liittyvissä jatkotoimissa. |
| --- | --- |

(11)

Petostentorjunnan toiminnallisten, lainsäädännöllisten ja hallinnollisten puitteiden parantamiseksi viraston on saatava tietoa tutkimustulostensa seurannasta. Jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, toimielimille ja elimille sekä kolmansien maiden viranomaisille ja kansainvälisille järjestöille olisi siten komission välityksellä asetettava velvollisuus toimittaa virastolle säännöllisesti kertomus edistymisestä viraston loppukertomukseen liittyvissä jatkotoimissa.

| (12) | Koska on ensiarvoisen tärkeää tehostaa viraston, Euroopan poliisiviraston (Europol) ja Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikön (Eurojust) välistä yhteistyötä, on tarpeen luoda oikeusperusta, jonka nojalla virasto voi tehdä sopimuksia mainittujen laitosten kanssa. Eurojustin, viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimivallan korostamiseksi viraston olisi tapauksissa, jotka voivat johtaa rikosoikeudellisiin seuraamuksiin, ilmoitettava Eurojustille, jos on aihetta epäillä laitonta toimintaa, joka vahingoittaa Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja, jossa on kyse vakavasta rikoksesta ja joka koskee vähintään kahta jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

(12)

Koska on ensiarvoisen tärkeää tehostaa viraston, Euroopan poliisiviraston (Europol) ja Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikön (Eurojust) välistä yhteistyötä, on tarpeen luoda oikeusperusta, jonka nojalla virasto voi tehdä sopimuksia mainittujen laitosten kanssa. Eurojustin, viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimivallan korostamiseksi viraston olisi tapauksissa, jotka voivat johtaa rikosoikeudellisiin seuraamuksiin, ilmoitettava Eurojustille, jos on aihetta epäillä laitonta toimintaa, joka vahingoittaa Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja, jossa on kyse vakavasta rikoksesta ja joka koskee vähintään kahta jäsenvaltiota.

| (13) | Oikeusvarmuuden vuoksi on tarpeen
  kodifioida tässä asetuksessa
  viraston sisäisten ja ulkoisten tutkimusten yhteydessä
  sovellettavat perustavanlaatuiset menettelylliset oikeusturvatakeet
  . Tämä ei kuitenkaan estä tarvittaessa soveltamasta laajempaa suojaa perussopimusten sääntöjen,
  Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan, Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen ja Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien
  henkilöstösääntöjen (jäljempänä ”henkilöstösäännöt”) määräysten tai
  sovellettavien
  kansallisten säännösten perusteella. |
| --- | --- |

(13)

Oikeusvarmuuden vuoksi on tarpeen
  kodifioida tässä asetuksessa
  viraston sisäisten ja ulkoisten tutkimusten yhteydessä
  sovellettavat perustavanlaatuiset menettelylliset oikeusturvatakeet
  . Tämä ei kuitenkaan estä tarvittaessa soveltamasta laajempaa suojaa perussopimusten sääntöjen,
  Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan, Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen ja Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien
  henkilöstösääntöjen (jäljempänä ”henkilöstösäännöt”) määräysten tai
  sovellettavien
  kansallisten säännösten perusteella.

| (14) | Menettelyllisiä oikeusturvatakeita ja tutkimuksen kohteena olevien henkilöiden laillisia oikeuksia olisi noudatettava ja sovellettava siten, että kohtelu on tältä osin tasapuolista viraston toteuttamissa erityyppisissä tutkimuksissa. |
| --- | --- |

(14)

Menettelyllisiä oikeusturvatakeita ja tutkimuksen kohteena olevien henkilöiden laillisia oikeuksia olisi noudatettava ja sovellettava siten, että kohtelu on tältä osin tasapuolista viraston toteuttamissa erityyppisissä tutkimuksissa.

| (15) | Jotta voidaan varmistaa viraston mahdollisimman avoin toiminta ja erityisesti tutkimusmenettelyä sääntelevät periaatteet, asianomaisten henkilöiden lailliset oikeudet sekä menettelylliset oikeusturvatakeet, tietosuojasäännökset, viraston toiminnan tiettyihin näkökohtiin liittyvien tietojen toimittamista koskeva politiikka, tutkimusasiakirjojen laillisuuden valvonta sekä asianomaisten henkilöiden käytettävissä olevat muutoksenhakukeinot, olisi luotava oikeusperusta, jonka nojalla virasto voi ottaa käyttöön OLAFin tutkimuksia koskevat menettelysäännöt. Menettelysäännöt olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voidaan varmistaa viraston mahdollisimman avoin toiminta ja erityisesti tutkimusmenettelyä sääntelevät periaatteet, asianomaisten henkilöiden lailliset oikeudet sekä menettelylliset oikeusturvatakeet, tietosuojasäännökset, viraston toiminnan tiettyihin näkökohtiin liittyvien tietojen toimittamista koskeva politiikka, tutkimusasiakirjojen laillisuuden valvonta sekä asianomaisten henkilöiden käytettävissä olevat muutoksenhakukeinot, olisi luotava oikeusperusta, jonka nojalla virasto voi ottaa käyttöön OLAFin tutkimuksia koskevat menettelysäännöt. Menettelysäännöt olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (16) | Menettelyllisten oikeusturvatakeiden noudattamisen varmistamiseksi koko tutkimuksen ajan on tarpeen huolehtia viraston sisäisestä laillisuuden valvonnasta. Laillisuuden valvonta on tarpeen erityisesti ennen tutkimuksen aloittamista ja päättämistä sekä aina ennen kuin jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toimitetaan tietoja. Sen suorittamisen olisi kuuluttava oikeusalan asiantuntijoille, jotka voivat toimia tuomarinvirassa jossakin jäsenvaltiossa ja jotka ovat viraston palveluksessa. Pääjohtajan olisi pyydettävä kyseisiltä asiantuntijoilta lausunto myös viraston tutkimuksista ja toiminnasta vastaavan johtokunnan (jäljempänä ”johtokunta”) puitteissa. |
| --- | --- |

(16)

Menettelyllisten oikeusturvatakeiden noudattamisen varmistamiseksi koko tutkimuksen ajan on tarpeen huolehtia viraston sisäisestä laillisuuden valvonnasta. Laillisuuden valvonta on tarpeen erityisesti ennen tutkimuksen aloittamista ja päättämistä sekä aina ennen kuin jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toimitetaan tietoja. Sen suorittamisen olisi kuuluttava oikeusalan asiantuntijoille, jotka voivat toimia tuomarinvirassa jossakin jäsenvaltiossa ja jotka ovat viraston palveluksessa. Pääjohtajan olisi pyydettävä kyseisiltä asiantuntijoilta lausunto myös viraston tutkimuksista ja toiminnasta vastaavan johtokunnan (jäljempänä ”johtokunta”) puitteissa.

| (17) | Tutkinnan kohteena olevien henkilöiden oikeussuojan vahvistamiseksi ja rajoittamatta ║ henkilöstösääntöjen 90 a artiklan soveltamista ja Euroopan yhteisöjen tuomiostuimelle perustamissopimuksessa myönnettyä toimivaltaa, osalliseksi epäillyllä henkilöllä olisi tutkimuksen loppuvaiheessa oltava oikeus saada tutustua loppukertomuksen päätelmiin ja suosituksiin ▐. |
| --- | --- |

(17)

Tutkinnan kohteena olevien henkilöiden oikeussuojan vahvistamiseksi ja rajoittamatta ║ henkilöstösääntöjen 90 a artiklan soveltamista ja Euroopan yhteisöjen tuomiostuimelle perustamissopimuksessa myönnettyä toimivaltaa, osalliseksi epäillyllä henkilöllä olisi tutkimuksen loppuvaiheessa oltava oikeus saada tutustua loppukertomuksen päätelmiin ja suosituksiin ▐.

| (18) | Avoimuuden parantamiseksi on tarpeen varmistaa, että vihjeenantajille tiedotetaan asianmukaisesti viraston alustavasta päätöksestä aloittaa tai olla aloittamatta tutkimusta kyseisten tietojen pohjalta sekä, jos vihjeenantaja sitä nimenomaisesti pyytää, viraston toteuttaman toimen lopputuloksesta. |
| --- | --- |

(18)

Avoimuuden parantamiseksi on tarpeen varmistaa, että vihjeenantajille tiedotetaan asianmukaisesti viraston alustavasta päätöksestä aloittaa tai olla aloittamatta tutkimusta kyseisten tietojen pohjalta sekä, jos vihjeenantaja sitä nimenomaisesti pyytää, viraston toteuttaman toimen lopputuloksesta.

| (19) | Jotta Euroopan veronmaksajille voidaan tarjota objektiivista tietoa ja taata lehdistönvapaus, kaikkien tutkimuksessa osallisina olevien EU:n elinten olisi kunnioitettava lähdesuojaa kulloisenkin kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

▐

| (20) | Käytännön toimista saadun kokemuksen perusteella näyttää aiheelliselta antaa viraston pääjohtajalle mahdollisuus siirtää tiettyjä tehtäviään yhden tai useamman viraston työntekijän hoidettaviksi kirjallisella valtuutuksella, jossa määritellään tehtävien siirtämisen edellytykset ja rajoitukset. |
| --- | --- |

(20)

Käytännön toimista saadun kokemuksen perusteella näyttää aiheelliselta antaa viraston pääjohtajalle mahdollisuus siirtää tiettyjä tehtäviään yhden tai useamman viraston työntekijän hoidettaviksi kirjallisella valtuutuksella, jossa määritellään tehtävien siirtämisen edellytykset ja rajoitukset.

| (21) | Tutkimusten kohteena olevien henkilöiden perusoikeuksien kunnioittaminen olisi varmistettava kaikissa tilanteissa ja erityisesti tietoja toimitettaessa. Viraston tiedotuspolitiikan perusperiaatteita olisi täsmennettävä. Viraston tutkimuksia koskevien tietojen toimittamisen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle joko kahdenvälisesti tai osana neuvottelumenettelyä olisi tapahduttava noudattaen tutkimusten luottamuksellisuutta, asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia sekä tarvittaessa oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä. On aiheellista luoda oikeusperusta, jonka nojalla virasto voi tehdä asianomaisten toimielinten kanssa tietojen toimittamista koskevia sopimuksia. Pääjohtajan olisi huolehdittava siitä, että kaikessa tietojen välittämisessä yleisölle noudatetaan neutraaliuden ja puolueettomuuden periaatteita. OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä olisi täsmennettävä, mitä seuraamuksia aiheutuu tietojen luvattomasta levittämisestä. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimusten kohteena olevien henkilöiden perusoikeuksien kunnioittaminen olisi varmistettava kaikissa tilanteissa ja erityisesti tietoja toimitettaessa. Viraston tiedotuspolitiikan perusperiaatteita olisi täsmennettävä. Viraston tutkimuksia koskevien tietojen toimittamisen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle joko kahdenvälisesti tai osana neuvottelumenettelyä olisi tapahduttava noudattaen tutkimusten luottamuksellisuutta, asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia sekä tarvittaessa oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä. On aiheellista luoda oikeusperusta, jonka nojalla virasto voi tehdä asianomaisten toimielinten kanssa tietojen toimittamista koskevia sopimuksia. Pääjohtajan olisi huolehdittava siitä, että kaikessa tietojen välittämisessä yleisölle noudatetaan neutraaliuden ja puolueettomuuden periaatteita. OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä olisi täsmennettävä, mitä seuraamuksia aiheutuu tietojen luvattomasta levittämisestä.

| (22) | On asianmukaista
  selkeyttää
  valvontakomitean
  roolia ja tarkistaa sen jäsenten nimittämisperusteita ja -menettelyä. Valintahetkellä ehdokkaiden olisi toimittava korkeassa oikeudellisessa tai tutkintatehtävässä taikka tällaiseen verrattavissa olevassa toimessa. Heidät olisi nimitettävä viiden vuoden toimikaudeksi, joka ei ole uusittavissa. Komitean asiantuntemuksen säilyttämiseksi osa jäsenistä olisi nimitettävä porrasteisesti
  . |
| --- | --- |

(22)

On asianmukaista
  selkeyttää
  valvontakomitean
  roolia ja tarkistaa sen jäsenten nimittämisperusteita ja -menettelyä. Valintahetkellä ehdokkaiden olisi toimittava korkeassa oikeudellisessa tai tutkintatehtävässä taikka tällaiseen verrattavissa olevassa toimessa. Heidät olisi nimitettävä viiden vuoden toimikaudeksi, joka ei ole uusittavissa. Komitean asiantuntemuksen säilyttämiseksi osa jäsenistä olisi nimitettävä porrasteisesti
  .

| (23) | On aiheellista laajentaa ja vahvistaa valtuutukseen perustuvia valvontakomitean tehtäviä ja varmistaa, että virasto voi suorittaa tutkimustehtävänsä riippumattomasti. Komitean olisi valvottava menettelyllisten oikeusturvatakeiden ja tutkimusten keston kehitystä. Sille olisi ilmoitettava yli 12 kuukautta kestävistä tutkimuksista, ja sen olisi annettava lausuntoja pääjohtajalle ja tarvittaessa toimielimille tutkimuksista, joita ei saada päätökseen 18 kuukaudessa. On aiheellista täsmentää, ettei valvontakomitea puutu vireillä olevien tutkimusten kulkuun. |
| --- | --- |

(23)

On aiheellista laajentaa ja vahvistaa valtuutukseen perustuvia valvontakomitean tehtäviä ja varmistaa, että virasto voi suorittaa tutkimustehtävänsä riippumattomasti. Komitean olisi valvottava menettelyllisten oikeusturvatakeiden ja tutkimusten keston kehitystä. Sille olisi ilmoitettava yli 12 kuukautta kestävistä tutkimuksista, ja sen olisi annettava lausuntoja pääjohtajalle ja tarvittaessa toimielimille tutkimuksista, joita ei saada päätökseen 18 kuukaudessa. On aiheellista täsmentää, ettei valvontakomitea puutu vireillä olevien tutkimusten kulkuun.

| (24) | On tarpeen arvioida petosten, lahjonnan ja Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjunnan oikeudellisia, institutionaalisia ja toiminnallisia puitteita. Tätä varten toimielimiä olisi kehotettava sopimaan yhteisesti toimistaan ja edistämään eurooppalaisen petostentorjuntastrategian keskeisten näkökohtien pohdintaa. On aiheellista ottaa käyttöön Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen neuvottelumenettely. Neuvottelussa olisi käsiteltävä viraston, jäsenvaltioiden ja yhteisöjen toimielinten kyseisellä alalla tekemän yhteistyön tiettyjä osa-alueita sekä suhteita kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin, viraston tutkimuspolitiikkaa sekä valvontakomitean kertomuksia ja analyysejä. Viraston pääjohtajan ja valvontakomitean puheenjohtajan olisi osallistuttava neuvotteluun, joka järjestetään vähintään kerran vuodessa. |
| --- | --- |

(24)

On tarpeen arvioida petosten, lahjonnan ja Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjunnan oikeudellisia, institutionaalisia ja toiminnallisia puitteita. Tätä varten toimielimiä olisi kehotettava sopimaan yhteisesti toimistaan ja edistämään eurooppalaisen petostentorjuntastrategian keskeisten näkökohtien pohdintaa. On aiheellista ottaa käyttöön Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen neuvottelumenettely. Neuvottelussa olisi käsiteltävä viraston, jäsenvaltioiden ja yhteisöjen toimielinten kyseisellä alalla tekemän yhteistyön tiettyjä osa-alueita sekä suhteita kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin, viraston tutkimuspolitiikkaa sekä valvontakomitean kertomuksia ja analyysejä. Viraston pääjohtajan ja valvontakomitean puheenjohtajan olisi osallistuttava neuvotteluun, joka järjestetään vähintään kerran vuodessa.

| (25) | Jotta valvontakomitea voisi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti ja täysin riippumattomasti ja toiminta olisi tuloksellista, on olennaisen tärkeää, että virasto turvaa valvontakomitean sihteeristölle kaikki edellytykset työskennellä riippumattomana yksinomaan valvontakomitean puheenjohtajan ja sen jäsenten alaisuudessa. |
| --- | --- |

(25)

Jotta valvontakomitea voisi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti ja täysin riippumattomasti ja toiminta olisi tuloksellista, on olennaisen tärkeää, että virasto turvaa valvontakomitean sihteeristölle kaikki edellytykset työskennellä riippumattomana yksinomaan valvontakomitean puheenjohtajan ja sen jäsenten alaisuudessa.

| (26) | Viraston pääjohtajan tehtävienhoidon täyden riippumattomuuden vahvistamiseksi pääjohtaja olisi nimitettävä
  viiden
  vuoden toimikaudeksi
  siten, että toimikausi voidaan uusia kerran. Valintahetkellä kunkin ehdokkaan olisi toimittava tai olisi oltava toiminut korkeassa oikeudellisessa virassa tai johtavassa tutkintavirassa, ja ehdokkaalla olisi oltava käytännön ammatillista kokemusta korkeista ja vastuullisista hallintotehtävistä vähintään 10 vuoden ajalta. Merkittävä osa ammatillisesta kokemuksesta olisi oltava hankittu kansallisen ja/tai yhteisön tason petostentorjunnan alalta. Nimittämismenettely olisi saatettava päätökseen yhdeksän kuukauden kuluessa. Euroopan parlamentti ja neuvosto nimeävät pääjohtajan yhteisellä sopimuksella, ja komissio nimittää hänet
  . |
| --- | --- |

(26)

Viraston pääjohtajan tehtävienhoidon täyden riippumattomuuden vahvistamiseksi pääjohtaja olisi nimitettävä
  viiden
  vuoden toimikaudeksi
  siten, että toimikausi voidaan uusia kerran. Valintahetkellä kunkin ehdokkaan olisi toimittava tai olisi oltava toiminut korkeassa oikeudellisessa virassa tai johtavassa tutkintavirassa, ja ehdokkaalla olisi oltava käytännön ammatillista kokemusta korkeista ja vastuullisista hallintotehtävistä vähintään 10 vuoden ajalta. Merkittävä osa ammatillisesta kokemuksesta olisi oltava hankittu kansallisen ja/tai yhteisön tason petostentorjunnan alalta. Nimittämismenettely olisi saatettava päätökseen yhdeksän kuukauden kuluessa. Euroopan parlamentti ja neuvosto nimeävät pääjohtajan yhteisellä sopimuksella, ja komissio nimittää hänet
  .

| (27) | Tehtävien arkaluonteisuuden vuoksi on aiheellista säätää, että viraston pääjohtajan on henkilöstösääntöjen 16 artiklan mukaisesti ilmoitettava komissiolle, jos hän aikoo harjoittaa ammattitoimintaa toimikautensa päättymistä seuraavien kahden vuoden kuluessa. Tiedon olisi sisällyttävä petostentorjuntaa koskevaan komission vuosikertomukseen. |
| --- | --- |

(27)

Tehtävien arkaluonteisuuden vuoksi on aiheellista säätää, että viraston pääjohtajan on henkilöstösääntöjen 16 artiklan mukaisesti ilmoitettava komissiolle, jos hän aikoo harjoittaa ammattitoimintaa toimikautensa päättymistä seuraavien kahden vuoden kuluessa. Tiedon olisi sisällyttävä petostentorjuntaa koskevaan komission vuosikertomukseen.

| (28) | Menettelyllisten oikeusturvatakeiden noudattamisen varmistamiseksi on
  aiheellista säätää kaikkien viraston tutkimuksen kohteena olevien henkilöiden mahdollisuudesta esittää valitus valvontakomitealle. Valitusten käsittelyn olisi kuuluttava täysin riippumattomalle neuvoa-antavalle tarkastajalle, jonka pääjohtaja nimittää valvontakomitean ehdotuksesta. Neuvoa-antavan tarkastajan olisi annettava lausuntonsa 30 työpäivän kuluessa ja toimitettava se valituksen esittäjälle, viraston pääjohtajalle ja valvontakomitealle
  . |
| --- | --- |

(28)

▐

| (29) | Tämän asetuksen soveltamista olisi arvioitava neljän vuoden kuluttua. Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, johon sisältyy valvontakomitean lausunto. Arvioinnin perusteella tätä asetusta olisi voitava tarkistaa. Tätä asetusta olisi tarkistettava joka tapauksessa Euroopan syyttäjänviraston perustamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(29)

Tämän asetuksen soveltamista olisi arvioitava neljän vuoden kuluttua. Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, johon sisältyy valvontakomitean lausunto. Arvioinnin perusteella tätä asetusta olisi voitava tarkistaa. Tätä asetusta olisi tarkistettava joka tapauksessa Euroopan syyttäjänviraston perustamisen jälkeen.

| (30) | ║Asetusta (EY) N:o 1073/1999 (5) olisi muutettava. |
| --- | --- |

(30)

║Asetusta (EY) N:o 1073/1999 (5) olisi muutettava.

| (31) | Tällä asetuksella viraston ulkoisiin tutkimuksiin liittyviä toimintatapoja selvennetään ja tehostetaan ainoastaan siltä osin kuin nykyisessä järjestelmässä on käytännössä ilmennyt oikeudellisia puutteita ja ainoastaan OLAFin tehostetulla toiminnalla voidaan taata ulkoisten tutkimusten luotettavuus ja tulosten saaminen jäsenvaltioiden viranomaisten käyttöön. Lisäksi menettelylliset oikeusturvatakeet on tarpeen ulottaa koskemaan ulkoisia tutkimuksia, jotta voidaan ottaa käyttöön kaikkia viraston suorittamia tutkimuksia koskevat yhtenäiset oikeudelliset puitteet. Tässä asetuksessa noudatetaan siten täysin perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettua toissijaisuusperiaatetta. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Tällä asetuksella viraston ulkoisiin tutkimuksiin liittyviä toimintatapoja selvennetään ja tehostetaan ainoastaan siltä osin kuin nykyisessä järjestelmässä on käytännössä ilmennyt oikeudellisia puutteita ja ainoastaan OLAFin tehostetulla toiminnalla voidaan taata ulkoisten tutkimusten luotettavuus ja tulosten saaminen jäsenvaltioiden viranomaisten käyttöön. Lisäksi menettelylliset oikeusturvatakeet on tarpeen ulottaa koskemaan ulkoisia tutkimuksia, jotta voidaan ottaa käyttöön kaikkia viraston suorittamia tutkimuksia koskevat yhtenäiset oikeudelliset puitteet. Tässä asetuksessa noudatetaan siten täysin perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettua toissijaisuusperiaatetta. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (32) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet ja erityisesti sen 47 ja 48 artikla, |
| --- | --- |

(32)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet ja erityisesti sen 47 ja 48 artikla,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1073/1999 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:


  ”
  1.
     
  Tehostaakseen petosten, lahjonnan ja Euroopan yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjuntaa komission päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom perustettu petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’virasto’, käyttää jäsenvaltioissa komissiolla yhteisön lainsäädännön nojalla olevia tutkintavaltuuksia ja kolmansissa maissa komissiolla voimassaolevien yhteistyötä ja vastavuoroista avunantoa koskevien sopimusten nojalla olevia tutkintavaltuuksia.




  Petokset, lahjonta ja Euroopan yhteisön taloudellisia etuja vahingoittava muu laiton toiminta, mukaan lukien väärinkäytökset, on määritelty yhteisön lainsäädännössä ja alan voimassa olevissa sopimusmääräyksissä.




  2.
     
  Virasto varmistaa komission jäsenvaltioille antaman avun tiiviin ja säännöllisen yhteistyön järjestämisessä niiden toimivaltaisten viranomaisten kesken niiden toiminnan yhteensovittamiseksi Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta. Virasto osallistuu sellaisten menetelmien aikaansaamiseen ja kehittämiseen, joilla ehkäistään ja torjutaan petoksia, lahjontaa ja Euroopan yhteisön taloudellisia etuja

  vahingoittavaa

  muuta laitonta toimintaa
  .” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”
  1.
     
  Tehostaakseen petosten, lahjonnan ja Euroopan yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjuntaa komission päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom perustettu petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’virasto’, käyttää jäsenvaltioissa komissiolla yhteisön lainsäädännön nojalla olevia tutkintavaltuuksia ja kolmansissa maissa komissiolla voimassaolevien yhteistyötä ja vastavuoroista avunantoa koskevien sopimusten nojalla olevia tutkintavaltuuksia.

Petokset, lahjonta ja Euroopan yhteisön taloudellisia etuja vahingoittava muu laiton toiminta, mukaan lukien väärinkäytökset, on määritelty yhteisön lainsäädännössä ja alan voimassa olevissa sopimusmääräyksissä.

2.
     
  Virasto varmistaa komission jäsenvaltioille antaman avun tiiviin ja säännöllisen yhteistyön järjestämisessä niiden toimivaltaisten viranomaisten kesken niiden toiminnan yhteensovittamiseksi Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta. Virasto osallistuu sellaisten menetelmien aikaansaamiseen ja kehittämiseen, joilla ehkäistään ja torjutaan petoksia, lahjontaa ja Euroopan yhteisön taloudellisia etuja

  vahingoittavaa

  muuta laitonta toimintaa
  .”

| 2) | Korvataan 3 artikla seuraavasti:
  ”3 artikla

  Ulkoiset tutkimukset

  1.   Virasto käyttää komissiolle asetuksella (Euratom, EY) N:o 2185/96 siirrettyä toimivaltaa toteuttaa tarkastuksia ja todentamisia paikalla jäsenvaltioissa sekä voimassa olevien sopimusten mukaisesti kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä.
  Virasto toteuttaa tutkimustehtävänsä puitteissa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 1 kohdassa ja saman asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa alakohtaisissa säännöstöissä tarkoitettuja tarkastuksia ja todentamisia jäsenvaltioissa sekä voimassa olevien yhteistyötä ja vastavuoroista avunantoa koskevien sopimusten mukaisesti kolmansissa maissa
  ja kansainvälisissä järjestöissä
  .
  2.   Avustussopimukseen tai -päätökseen taikka yhteisörahoitusta koskevaan sopimukseen liittyvän 1 artiklassa tarkoitetun petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan osoittamiseksi virasto voi tehdä asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti tarkastuksia paikalla niihin talouden toimijoihin, joille kyseinen rahoitus on myönnetty
  suoraan tai epäsuorasti
  .


  Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että virasto harjoittaa tässä artiklassa tarkoitettua tutkimustehtävää. Niiden on tarjottava tukea virastolle paikalla suoritettavissa tarkastuksissa ja todentamisissa, jotka suoritetaan asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti ja jotka kohdistuvat talouden toimijoihin, joille on myönnetty yhteisön rahoitusta suoraan tai epäsuorasti.


  3.   Ulkoisen tutkimuksen aikana virasto voi saada toimielinten ja elinten hallussaan pitämiä merkityksellisiä tietoja tutkinnan kohteena olevista seikoista, kun tietojen saaminen on ▐ välttämätöntä 1 artiklassa tarkoitetun petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan osoittamiseksi. Tätä varten sovelletaan 4 artiklan 2 ja 4 kohtaa.
  4.   Jos virastolla on ennen tutkimuksen aloittamista hallussaan tietoja, joiden perusteella voidaan epäillä 1 artiklassa tarkoitettua petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa, viraston pääjohtaja ▐ ilmoittaa niistä asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jotka voivat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen soveltamista, ryhtyä asianmukaisiin jatkotoimiin ja tehdä asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti tutkimuksia, joihin viraston työntekijät voivat osallistua. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat viraston pääjohtajalle
  toteutetut jatkotoimet ja
  näiden tietojen perusteella saadut tulokset.


  5.
     
  Jos virasto päättää olla aloittamatta tutkimusta, se ilmoittaa Eurojustille sellaisten tietojen välittämisestä jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joiden perusteella voidaan epäillä 1 artiklassa tarkoitettua petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa, jossa on kyse vakavasta rikoksesta ja joka koskee kahta tai useampaa jäsenvaltiota. Virasto ilmoittaa Eurojustille myös, jos viraston tutkimus liittyy sen toimivaltaan, niiden välisissä yhteistyösopimuksissa sovittujen järjestelyjen mukaisesti
  .” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Ulkoiset tutkimukset

1.   Virasto käyttää komissiolle asetuksella (Euratom, EY) N:o 2185/96 siirrettyä toimivaltaa toteuttaa tarkastuksia ja todentamisia paikalla jäsenvaltioissa sekä voimassa olevien sopimusten mukaisesti kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä.

Virasto toteuttaa tutkimustehtävänsä puitteissa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 1 kohdassa ja saman asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa alakohtaisissa säännöstöissä tarkoitettuja tarkastuksia ja todentamisia jäsenvaltioissa sekä voimassa olevien yhteistyötä ja vastavuoroista avunantoa koskevien sopimusten mukaisesti kolmansissa maissa
  ja kansainvälisissä järjestöissä
  .

2.   Avustussopimukseen tai -päätökseen taikka yhteisörahoitusta koskevaan sopimukseen liittyvän 1 artiklassa tarkoitetun petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan osoittamiseksi virasto voi tehdä asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti tarkastuksia paikalla niihin talouden toimijoihin, joille kyseinen rahoitus on myönnetty
  suoraan tai epäsuorasti
  .

Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että virasto harjoittaa tässä artiklassa tarkoitettua tutkimustehtävää. Niiden on tarjottava tukea virastolle paikalla suoritettavissa tarkastuksissa ja todentamisissa, jotka suoritetaan asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti ja jotka kohdistuvat talouden toimijoihin, joille on myönnetty yhteisön rahoitusta suoraan tai epäsuorasti.

3.   Ulkoisen tutkimuksen aikana virasto voi saada toimielinten ja elinten hallussaan pitämiä merkityksellisiä tietoja tutkinnan kohteena olevista seikoista, kun tietojen saaminen on ▐ välttämätöntä 1 artiklassa tarkoitetun petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan osoittamiseksi. Tätä varten sovelletaan 4 artiklan 2 ja 4 kohtaa.

4.   Jos virastolla on ennen tutkimuksen aloittamista hallussaan tietoja, joiden perusteella voidaan epäillä 1 artiklassa tarkoitettua petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa, viraston pääjohtaja ▐ ilmoittaa niistä asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jotka voivat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen soveltamista, ryhtyä asianmukaisiin jatkotoimiin ja tehdä asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti tutkimuksia, joihin viraston työntekijät voivat osallistua. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat viraston pääjohtajalle
  toteutetut jatkotoimet ja
  näiden tietojen perusteella saadut tulokset.

5.
     
  Jos virasto päättää olla aloittamatta tutkimusta, se ilmoittaa Eurojustille sellaisten tietojen välittämisestä jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joiden perusteella voidaan epäillä 1 artiklassa tarkoitettua petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa, jossa on kyse vakavasta rikoksesta ja joka koskee kahta tai useampaa jäsenvaltiota. Virasto ilmoittaa Eurojustille myös, jos viraston tutkimus liittyy sen toimivaltaan, niiden välisissä yhteistyösopimuksissa sovittujen järjestelyjen mukaisesti
  .”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:



  ”3 a artikla



  Viraston yhteistyö Eurojustin, Europolin ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa




  Virasto voi sille tässä asetuksessa myönnettyä toimivaltaa käyttäessään tehdä yhteistyösopimuksia Eurojustin ja Europolin kanssa. Sopimusten tavoitteena on selventää kunkin elimen toimivaltaa ja määritellä niiden yhteistyö vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen puitteissa.




  Virasto voi myös tehdä yhteistyötä ja vastavuoroista avunantoa koskevia sopimuksia muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa
  .” |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”3 a artikla

Viraston yhteistyö Eurojustin, Europolin ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa

Virasto voi sille tässä asetuksessa myönnettyä toimivaltaa käyttäessään tehdä yhteistyösopimuksia Eurojustin ja Europolin kanssa. Sopimusten tavoitteena on selventää kunkin elimen toimivaltaa ja määritellä niiden yhteistyö vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen puitteissa.

Virasto voi myös tehdä yhteistyötä ja vastavuoroista avunantoa koskevia sopimuksia muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa
  .”

| 4) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:








  a) | Korvataan 1 kohdan 2 alakohta seuraavasti:




  ”Nämä sisäiset tutkimukset toteutetaan ottaen huomioon perustamissopimusten, erityisesti erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan määräykset sekä henkilöstösäännöt tässä asetuksessa ja kunkin toimielimen ja elimen päätöksissä säädettyjä edellytyksiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen ilman, että tämä johtaa ulkoisiin tutkimuksiin nähden erilaiseen kohteluun, mitä tulee menettelyllisiin oikeusturvatakeisiin ja asianomaisten henkilöiden laillisiin oikeuksiin.” |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan 2 alakohta seuraavasti:

”Nämä sisäiset tutkimukset toteutetaan ottaen huomioon perustamissopimusten, erityisesti erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan määräykset sekä henkilöstösäännöt tässä asetuksessa ja kunkin toimielimen ja elimen päätöksissä säädettyjä edellytyksiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen ilman, että tämä johtaa ulkoisiin tutkimuksiin nähden erilaiseen kohteluun, mitä tulee menettelyllisiin oikeusturvatakeisiin ja asianomaisten henkilöiden laillisiin oikeuksiin.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”Virasto voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti tehdä asianomaisiin talouden toimijoihin,
  joita asia koskee suoraan tai epäsuorasti
  , kohdistuvia tarkastuksia paikalla tutustuakseen niiden hallussa oleviin, sisäisen tutkinnan kohteena olevia seikkoja koskeviin merkityksellisiin tietoihin.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”Virasto voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti tehdä asianomaisiin talouden toimijoihin,
  joita asia koskee suoraan tai epäsuorasti
  , kohdistuvia tarkastuksia paikalla tutustuakseen niiden hallussa oleviin, sisäisen tutkinnan kohteena olevia seikkoja koskeviin merkityksellisiin tietoihin.”

| c) | Poistetaan 5 kohta. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan 5 kohta.

| 5) | Korvataan 5 artikla seuraavasti:
  ”5 artikla

  Tutkimusten aloittaminen

  1.   Virasto voi aloittaa tutkimuksen, kun on riittävän vakavia epäilyksiä 1 artiklassa tarkoitetuista petoksista, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta. Päätettäessä aloittaa tai olla aloittamatta tutkimus otetaan huomioon 11 a artiklan ja 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vahvistetut viraston tutkintapolitiikan painopistealueet ja viraston tutkimuksia koskeva toimintasuunnitelma.
  Myös nimetön ilmianto voidaan ottaa huomioon, jos se antaa epäilylle riittävän vahvat perusteet
  .


  2.
     
  Viraston pääjohtaja päättää tutkimusten aloittamisesta viraston johtokuntaa kuultuaan ja tämän asetuksen 14 artiklassa tarkoitettujen laillisuusvalvontaa koskevien säännösten mukaisesti.



  3.   Viraston pääjohtaja päättää ulkoisten tutkimusten aloittamisesta omasta aloitteestaan taikka asianomaisen jäsenvaltion tai
  Euroopan yhteisöjen tai Euroopan unionin toimielinten
  pyynnöstä.
  Viraston pääjohtaja päättää sisäisten tutkimusten aloittamisesta omasta aloitteestaan taikka sen
  Euroopan yhteisöjen tai Euroopan unionin
  toimielimen pyynnöstä, jossa tutkimus tehdään.
  Sinä aikana, kun virasto suorittaa tämän asetuksen mukaista sisäistä tutkimusta, toimielimet ja elimet eivät aloita samoja tekoja koskevaa hallinnollista tutkimusta.

  4.   Kun toimielin tai elin aikoo hallinnollisen toimivaltansa nojalla aloittaa tutkimuksen, se pyytää virastoa ilmoittamaan, onko kyseisistä teoista jo suoritettu sisäinen tutkimus. Virasto ilmoittaa pyyntöä seuraavien 15 työpäivän aikana 5 kohdan mukaisesti, onko tutkimus aloitettu tai aikooko virasto aloittaa tutkimuksen. Jos pyyntöön ei vastata, viraston katsotaan päättäneen olla aloittamatta sisäistä tutkimusta.

  5.   Päätös aloittaa tai olla aloittamatta tutkimus tehdään kahden kuukauden kuluessa siitä, kun virasto on vastaanottanut 3 tai 4 kohdassa tarkoitetun pyynnön. Siitä ilmoitetaan viipymättä pyynnön esittäneelle toimielimelle, elimelle tai jäsenvaltiolle. Päätös olla aloittamatta tutkimus on perusteltava.
  Kun toimielimen tai elimen virkamies taikka muuhun henkilöstöön kuuluva työntekijä toimittaa virastolle tietoja petosta tai väärinkäytöstä koskevista epäilyksistä henkilöstösääntöjen 22 a artiklan tai muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vastaavien säännösten mukaisesti, virasto ilmoittaa päätöksestään aloittaa tai olla aloittamatta kyseisiä tekoja koskeva sisäinen tutkimus.


  Ennen tutkimuksen aloittamista ja sen kuluessa toimielinten ja elinten on annettava virastolle välitön ja automaattinen pääsy yhteisön varojen hallinnointia koskeviin tietokantoihin sekä kaikkiin muihin oleellisiin tietokantoihin ja tietoihin, jotta virasto voi tarkistaa toimitettujen tietojen oikeellisuuden.



  6.   Jos virasto päättää olla aloittamatta sisäistä tutkimusta tarkoituksenmukaisuussyistä tai tutkimustoimintansa painopistealueiden perusteella, se toimittaa saatavilla olevat tiedot viipymättä asianomaiselle toimielimelle tai elimelle, jotta tämä voi ryhtyä tarpeellisiin jatkotoimiin asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti. Virasto sopii tarvittaessa kyseisen toimielimen tai elimen kanssa asianmukaisista toimenpiteistä tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi ja pyytää tarvittaessa, että sille ilmoitetaan jatkotoimista.
  Jos virasto päättää olla aloittamatta ulkoista tutkimusta tarkoituksenmukaisuussyistä tai tutkimustoimintansa painopistealueiden perusteella, sovelletaan 3 artiklan 4 kohtaa.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Tutkimusten aloittaminen

1.   Virasto voi aloittaa tutkimuksen, kun on riittävän vakavia epäilyksiä 1 artiklassa tarkoitetuista petoksista, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta. Päätettäessä aloittaa tai olla aloittamatta tutkimus otetaan huomioon 11 a artiklan ja 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vahvistetut viraston tutkintapolitiikan painopistealueet ja viraston tutkimuksia koskeva toimintasuunnitelma.
  Myös nimetön ilmianto voidaan ottaa huomioon, jos se antaa epäilylle riittävän vahvat perusteet
  .

2.
     
  Viraston pääjohtaja päättää tutkimusten aloittamisesta viraston johtokuntaa kuultuaan ja tämän asetuksen 14 artiklassa tarkoitettujen laillisuusvalvontaa koskevien säännösten mukaisesti.

3.   Viraston pääjohtaja päättää ulkoisten tutkimusten aloittamisesta omasta aloitteestaan taikka asianomaisen jäsenvaltion tai
  Euroopan yhteisöjen tai Euroopan unionin toimielinten
  pyynnöstä.

Viraston pääjohtaja päättää sisäisten tutkimusten aloittamisesta omasta aloitteestaan taikka sen
  Euroopan yhteisöjen tai Euroopan unionin
  toimielimen pyynnöstä, jossa tutkimus tehdään.

Sinä aikana, kun virasto suorittaa tämän asetuksen mukaista sisäistä tutkimusta, toimielimet ja elimet eivät aloita samoja tekoja koskevaa hallinnollista tutkimusta.

4.   Kun toimielin tai elin aikoo hallinnollisen toimivaltansa nojalla aloittaa tutkimuksen, se pyytää virastoa ilmoittamaan, onko kyseisistä teoista jo suoritettu sisäinen tutkimus. Virasto ilmoittaa pyyntöä seuraavien 15 työpäivän aikana 5 kohdan mukaisesti, onko tutkimus aloitettu tai aikooko virasto aloittaa tutkimuksen. Jos pyyntöön ei vastata, viraston katsotaan päättäneen olla aloittamatta sisäistä tutkimusta.

5.   Päätös aloittaa tai olla aloittamatta tutkimus tehdään kahden kuukauden kuluessa siitä, kun virasto on vastaanottanut 3 tai 4 kohdassa tarkoitetun pyynnön. Siitä ilmoitetaan viipymättä pyynnön esittäneelle toimielimelle, elimelle tai jäsenvaltiolle. Päätös olla aloittamatta tutkimus on perusteltava.

Kun toimielimen tai elimen virkamies taikka muuhun henkilöstöön kuuluva työntekijä toimittaa virastolle tietoja petosta tai väärinkäytöstä koskevista epäilyksistä henkilöstösääntöjen 22 a artiklan tai muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vastaavien säännösten mukaisesti, virasto ilmoittaa päätöksestään aloittaa tai olla aloittamatta kyseisiä tekoja koskeva sisäinen tutkimus.

Ennen tutkimuksen aloittamista ja sen kuluessa toimielinten ja elinten on annettava virastolle välitön ja automaattinen pääsy yhteisön varojen hallinnointia koskeviin tietokantoihin sekä kaikkiin muihin oleellisiin tietokantoihin ja tietoihin, jotta virasto voi tarkistaa toimitettujen tietojen oikeellisuuden.

6.   Jos virasto päättää olla aloittamatta sisäistä tutkimusta tarkoituksenmukaisuussyistä tai tutkimustoimintansa painopistealueiden perusteella, se toimittaa saatavilla olevat tiedot viipymättä asianomaiselle toimielimelle tai elimelle, jotta tämä voi ryhtyä tarpeellisiin jatkotoimiin asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti. Virasto sopii tarvittaessa kyseisen toimielimen tai elimen kanssa asianmukaisista toimenpiteistä tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi ja pyytää tarvittaessa, että sille ilmoitetaan jatkotoimista.

Jos virasto päättää olla aloittamatta ulkoista tutkimusta tarkoituksenmukaisuussyistä tai tutkimustoimintansa painopistealueiden perusteella, sovelletaan 3 artiklan 4 kohtaa.”

| 6) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:








  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:


  ”
  1.
     
  Viraston pääjohtaja johtaa tutkimusten toteuttamista. Hän voi valtuuttaa kirjallisesti jonkun viraston toiminnanjohtajista johtamaan tutkimusten toteuttamista. Viraston henkilöstöön kuuluvat, joille virasto on antanut tehtäväksi tutkimuksen suorittaminen, suorittavat sen viraston pääjohtajan alaisina ja vastuulla
  .” |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”
  1.
     
  Viraston pääjohtaja johtaa tutkimusten toteuttamista. Hän voi valtuuttaa kirjallisesti jonkun viraston toiminnanjohtajista johtamaan tutkimusten toteuttamista. Viraston henkilöstöön kuuluvat, joille virasto on antanut tehtäväksi tutkimuksen suorittaminen, suorittavat sen viraston pääjohtajan alaisina ja vastuulla
  .”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:


  ”
  3.
     
  Viraston henkilöstöön kuuluvilla, joille on annettu tehtäväksi tutkimuksen suorittaminen, on kunkin toimen osalta oltava pääjohtajan antama kirjallinen valtuutus, josta ilmenee tutkimuksen kohde ja tarkoitus, tutkimusten suorittamisen oikeusperustat sekä niistä johtuvat tutkintavaltuudet
  .” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”
  3.
     
  Viraston henkilöstöön kuuluvilla, joille on annettu tehtäväksi tutkimuksen suorittaminen, on kunkin toimen osalta oltava pääjohtajan antama kirjallinen valtuutus, josta ilmenee tutkimuksen kohde ja tarkoitus, tutkimusten suorittamisen oikeusperustat sekä niistä johtuvat tutkintavaltuudet
  .”

| c) | Lisätään kohta seuraavasti:


  ”
  3 a.
     
  Jos viraston henkilöstöön kuuluvat, joille on annettu tehtäväksi tarkastuksen tai todentamisen suorittaminen paikalla asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, toteavat talouden toimijan vastustavan tarkastusta tai todentamista, asiasta ilmoitetaan viipymättä sille asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka virasto on etukäteen nimennyt yhteysviranomaiseksi. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen antaa viraston pyynnöstä sille sen tehtävän toteuttamiseksi tarvittavaa apua 3 kohdassa tarkoitetussa valtuutuksessa täsmennetyllä tavalla. Jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että viraston henkilöstöön kuuluvilla on samoin ehdoin kuin kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla ja sen lainsäädäntöä noudattaen pääsy kaikkiin tietoihin ja asiakirjoihin, jotka liittyvät 1 artiklassa tarkoitettuihin seikkoihin ja jotka osoittautuvat välttämättömiksi paikalla suoritettavan tarkastuksen tai todentamisen asianmukaisen toteuttamisen kannalta
  .” |
| --- | --- |

c)

Lisätään kohta seuraavasti:

”
  3 a.
     
  Jos viraston henkilöstöön kuuluvat, joille on annettu tehtäväksi tarkastuksen tai todentamisen suorittaminen paikalla asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, toteavat talouden toimijan vastustavan tarkastusta tai todentamista, asiasta ilmoitetaan viipymättä sille asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka virasto on etukäteen nimennyt yhteysviranomaiseksi. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen antaa viraston pyynnöstä sille sen tehtävän toteuttamiseksi tarvittavaa apua 3 kohdassa tarkoitetussa valtuutuksessa täsmennetyllä tavalla. Jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että viraston henkilöstöön kuuluvilla on samoin ehdoin kuin kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla ja sen lainsäädäntöä noudattaen pääsy kaikkiin tietoihin ja asiakirjoihin, jotka liittyvät 1 artiklassa tarkoitettuihin seikkoihin ja jotka osoittautuvat välttämättömiksi paikalla suoritettavan tarkastuksen tai todentamisen asianmukaisen toteuttamisen kannalta
  .”

| d) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:


  ”
  4.
     
  Viraston henkilöstöön kuuluvien on tarkastuksia, todentamisia ja tutkimuksia paikalla suorittaessaan esiinnyttävä tavalla, joka on kyseisen jäsenvaltion tutkijoihin sovellettavien sääntöjen ja käytänteiden, henkilöstösääntöjen sekä 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen päätösten mukainen. Viraston henkilöstöön kuuluvien on toimittava puolueettomuusperiaatetta noudattaen. Heidän on ilmoitettava viipymättä pääjohtajalle, jos he saattavat tutkimustoiminnassaan joutua eturistiriitatilanteeseen. Pääjohtaja päättää, onko kyseessä eturistiriita vai ei. Hän antaa tarvittaessa määräyksen siirtää tehtävä toiselle viraston henkilöstön jäsenelle
  .” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”
  4.
     
  Viraston henkilöstöön kuuluvien on tarkastuksia, todentamisia ja tutkimuksia paikalla suorittaessaan esiinnyttävä tavalla, joka on kyseisen jäsenvaltion tutkijoihin sovellettavien sääntöjen ja käytänteiden, henkilöstösääntöjen sekä 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen päätösten mukainen. Viraston henkilöstöön kuuluvien on toimittava puolueettomuusperiaatetta noudattaen. Heidän on ilmoitettava viipymättä pääjohtajalle, jos he saattavat tutkimustoiminnassaan joutua eturistiriitatilanteeseen. Pääjohtaja päättää, onko kyseessä eturistiriita vai ei. Hän antaa tarvittaessa määräyksen siirtää tehtävä toiselle viraston henkilöstön jäsenelle
  .”

| e) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:


  ”
  5.
     
  Tutkimukset toteutetaan keskeytyksettä olosuhteisiin ja tutkittavan asian vaikeusasteeseen nähden oikeassa suhteessa olevassa ajassa. Viraston henkilöstöön kuuluvien on huolehdittava tutkimusten suorittamisesta tavalla, joka mahdollistaa todisteiden tallentamisen ja säilyttämisen. Jos todisteita on vaarassa hävitä, he voivat tarvittaessa pyytää asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista toteuttamaan kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti kaikki asian vaatimat turvaamis- tai täytäntöönpanotoimenpiteet
  .” |
| --- | --- |

e)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”
  5.
     
  Tutkimukset toteutetaan keskeytyksettä olosuhteisiin ja tutkittavan asian vaikeusasteeseen nähden oikeassa suhteessa olevassa ajassa. Viraston henkilöstöön kuuluvien on huolehdittava tutkimusten suorittamisesta tavalla, joka mahdollistaa todisteiden tallentamisen ja säilyttämisen. Jos todisteita on vaarassa hävitä, he voivat tarvittaessa pyytää asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista toteuttamaan kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti kaikki asian vaatimat turvaamis- tai täytäntöönpanotoimenpiteet
  .”

| f) | Lisätään ║kohta seuraavasti:
  ”5 a.   Jos tutkimuksissa ilmenee, että toimielimen tai elimen jäseneen, johtohenkilöön, virkamieheen taikka muuhun henkilöstöön kuuluvaan työntekijään voi kohdistua henkilökohtaisia epäilyksiä tai jos ne voivat johtaa turvaamistoimenpiteisiin tai hallinnollisiin toimenpiteisiin unionin etujen suojaamiseksi,
  virasto ilmoittaa mahdollisimman pian
  asianomaiselle toimielimelle tai elimelle ▐ vireillä olevasta tutkimuksesta. Toimitettavissa tiedoissa on oltava






  a) | tutkimuksen kohteena olevan henkilön tai henkilöiden henkilöllisyys sekä yhteenveto kyseisistä seikoista; |
| --- | --- | --- |

f)

Lisätään ║kohta seuraavasti:

”5 a.   Jos tutkimuksissa ilmenee, että toimielimen tai elimen jäseneen, johtohenkilöön, virkamieheen taikka muuhun henkilöstöön kuuluvaan työntekijään voi kohdistua henkilökohtaisia epäilyksiä tai jos ne voivat johtaa turvaamistoimenpiteisiin tai hallinnollisiin toimenpiteisiin unionin etujen suojaamiseksi,
  virasto ilmoittaa mahdollisimman pian
  asianomaiselle toimielimelle tai elimelle ▐ vireillä olevasta tutkimuksesta. Toimitettavissa tiedoissa on oltava

a)

tutkimuksen kohteena olevan henkilön tai henkilöiden henkilöllisyys sekä yhteenveto kyseisistä seikoista;

| b) | kaikki tiedot, jotka voivat auttaa toimielintä tai elintä päättämään, onko tarkoituksenmukaista toteuttaa turvaamistoimenpiteitä tai hallinnollisia toimenpiteitä unionin etujen suojaamiseksi,
  ja tarpeen vaatiessa määräajat turvaamistoimenpiteiden tai hallinnollisten toimenpiteiden toteuttamiselle
  ; |
| --- | --- |

b)

kaikki tiedot, jotka voivat auttaa toimielintä tai elintä päättämään, onko tarkoituksenmukaista toteuttaa turvaamistoimenpiteitä tai hallinnollisia toimenpiteitä unionin etujen suojaamiseksi,
  ja tarpeen vaatiessa määräajat turvaamistoimenpiteiden tai hallinnollisten toimenpiteiden toteuttamiselle
  ;

| c) | tarvittaessa erityiset toimenpidesuositukset luottamuksellisuuden suojaamiseksi. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa erityiset toimenpidesuositukset luottamuksellisuuden suojaamiseksi.

Asianomaiselle toimielimelle tai elimelle ilmoittamisesta voidaan poiketa tapauksissa, joissa tutkimukseen liittyvistä syistä on noudatettava ehdotonta salassapitoa tai joissa on turvauduttava kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluviin tutkintamenetelmiin tutkimuksiin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Pääjohtaja perustelee päätöksensä 14 artiklassa tarkoitettujen laillisuusvalvontaa koskevien säännösten mukaisesti.

Toimielimet ja elimet päättävät tarvittaessa mahdollisten turvaamistoimenpiteiden ja hallinnollisten toimenpiteiden tarkoituksenmukaisuudesta ottaen asianmukaisesti huomioon tutkimuksen tehokkaan kulun sekä viraston antamat erityiset toimenpidesuositukset luottamuksellisuuden suojaamiseksi.
  Toimielimet ja elimet ilmoittavat virastolle mahdollisimman pian päätöksestä toteuttaa toimenpiteitä tämän artiklan nojalla tai tapauksen mukaan tarpeesta käynnistää täydentävä kurinpitomenettely asioissa, joissa niillä on henkilöstösääntöjen mukaan asian-mukainen toimivalta. Täydentävä kurinpitomenettely voidaan käynnistää, kun virastoa on kuultu
  .”

| g) | Lisätään 6 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Viraston henkilöstöön kuuluvat voivat pyytää kolmansien maiden toimivaltaisilta viranomaisilta apua tehtäviensä suorittamisessa kyseisten maiden kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten määräysten mukaisesti. He voivat myös pyytää kansainvälisiltä järjestöiltä apua tehtäviensä suorittamisessa niiden kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten määräysten mukaisesti.” |
| --- | --- |

g)

Lisätään 6 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Viraston henkilöstöön kuuluvat voivat pyytää kolmansien maiden toimivaltaisilta viranomaisilta apua tehtäviensä suorittamisessa kyseisten maiden kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten määräysten mukaisesti. He voivat myös pyytää kansainvälisiltä järjestöiltä apua tehtäviensä suorittamisessa niiden kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten määräysten mukaisesti.”

| h) | Lisätään ║ kohta seuraavasti:
  ”Jos ilmenee, ettei tutkimusta saada päätökseen 12 kuukauden kuluessa sen aloittamisesta, viraston pääjohtaja voi päättää tutkimuksen pidentämisestä kuudella kuukaudella.
  Pääjohtaja selvittää, onko tutkimuksen pidentäminen tarpeellista
  . Ennen päätöksen tekemistä pääjohtaja
  ilmoittaa valvontakomitealle syyt, joiden vuoksi tutkimusta ei vielä voida saattaa päätökseen, sekä arvion ajasta, joka tarvitaan tutkimuksen valmistumiseen
  .


  Jos tutkimusta ei saada päätökseen 18 kuukauden kuluessa sen aloittamisesta, pääjohtaja ilmoittaa valvontakomitealle syyt, joiden vuoksi hän ei ole voinut saattaa tutkimusta päätökseen, ja valvontakomitea antaa lausunnon tutkimuksen pidentämisestä ja tarvittaessa sen jatkamisesta myöhemmin.




  Valvontakomitea toimittaa jäljennöksen lausunnostaan asianomaiselle toimielimelle tai elimelle. Kyseisestä tiedottamisesta voidaan poiketa tapauksissa, joissa tutkimukseen liittyvistä syistä on noudatettava ehdotonta salassapitoa, tai tutkimuksiin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.




  Viraston pääjohtaja esittää budjettivallan käyttäjälle vuosittain kertomuksen syistä, joiden vuoksi hän ei ole voinut saattaa tutkimuksia päätökseen 30 kuukauden kuluessa niiden aloittamisesta. Valvontakomitea antaa budjettivallan käyttäjälle lausunnon kyseisistä syistä
  .” |
| --- | --- |

h)

Lisätään ║ kohta seuraavasti:

”Jos ilmenee, ettei tutkimusta saada päätökseen 12 kuukauden kuluessa sen aloittamisesta, viraston pääjohtaja voi päättää tutkimuksen pidentämisestä kuudella kuukaudella.
  Pääjohtaja selvittää, onko tutkimuksen pidentäminen tarpeellista
  . Ennen päätöksen tekemistä pääjohtaja
  ilmoittaa valvontakomitealle syyt, joiden vuoksi tutkimusta ei vielä voida saattaa päätökseen, sekä arvion ajasta, joka tarvitaan tutkimuksen valmistumiseen
  .

Jos tutkimusta ei saada päätökseen 18 kuukauden kuluessa sen aloittamisesta, pääjohtaja ilmoittaa valvontakomitealle syyt, joiden vuoksi hän ei ole voinut saattaa tutkimusta päätökseen, ja valvontakomitea antaa lausunnon tutkimuksen pidentämisestä ja tarvittaessa sen jatkamisesta myöhemmin.

Valvontakomitea toimittaa jäljennöksen lausunnostaan asianomaiselle toimielimelle tai elimelle. Kyseisestä tiedottamisesta voidaan poiketa tapauksissa, joissa tutkimukseen liittyvistä syistä on noudatettava ehdotonta salassapitoa, tai tutkimuksiin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Viraston pääjohtaja esittää budjettivallan käyttäjälle vuosittain kertomuksen syistä, joiden vuoksi hän ei ole voinut saattaa tutkimuksia päätökseen 30 kuukauden kuluessa niiden aloittamisesta. Valvontakomitea antaa budjettivallan käyttäjälle lausunnon kyseisistä syistä
  .”

| 7) | Korvataan 7 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:


  ”
  1.
     
  Toimielinten ja elinten on toimitettava viipymättä virastolle kaikki tiedot, jotka liittyvät mahdollisiin petoksiin, lahjontaan tai muuhun laittomaan toimintaan, joka vahingoittaa Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja.




  2.
     
  Toimielinten ja elinten sekä, jos se on kansallisen lain mukaan mahdollista, jäsenvaltioiden on viraston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan toimitettava virastolle kaikki niiden hallussa olevat, vireillä olevaan tutkimukseen liittyvät asiakirjat ja tiedot
  .” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 7 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”
  1.
     
  Toimielinten ja elinten on toimitettava viipymättä virastolle kaikki tiedot, jotka liittyvät mahdollisiin petoksiin, lahjontaan tai muuhun laittomaan toimintaan, joka vahingoittaa Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja.

2.
     
  Toimielinten ja elinten sekä, jos se on kansallisen lain mukaan mahdollista, jäsenvaltioiden on viraston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan toimitettava virastolle kaikki niiden hallussa olevat, vireillä olevaan tutkimukseen liittyvät asiakirjat ja tiedot
  .”

| 8) | Lisätään artiklat seuraavasti:
  ”7 a artikla
  Menettelylliset oikeusturvatakeet
  1.   Tutkimuksessaan virasto tutkii sekä asianomaista vastaan olevat ja häntä tukevat seikat.
  Tutkimukset suoritetaan objektiivisesti ja puolueettomasti noudattaen syyttömyysolettamaa ja menettelyllisiä oikeusturvatakeita, jotka esitetään 15 a artiklassa tarkoitetuissa OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä
  .
  2.   Jos tutkimuksessa ilmenee, että toimielimen tai elimen jäseneen, johtohenkilöön, virkamieheen tai muuhun henkilöstöön kuuluvaan työntekijään taikka talouden toimijaan voi kohdistua epäilyksiä, tälle on ilmoitettava asiasta, jollei siitä aiheudu haittaa tutkimukselle.


  Ennen loppukertomuksen laadintaa

  tiettyä nimettyä luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä koskevia päätelmiä ║ ei saa tehdä tutkimuksessa ilman, että tälle on annettu tilaisuus antaa
  kirjallisesti tai viraston henkilöstöön kuuluvien kanssa järjestetyssä tapaamisessa
  huomautuksensa häntä tai sitä koskevista seikoista. Näistä seikoista on esitettävä yhteenveto asianomaiselle henkilölle kuultavaksi kutsumisen yhteydessä,
  ja tämän on annettava huomautuksensa viraston vahvistaman määräajan kuluessa. Tapaamisessa
  asianomaista voi avustaa tämän valitsema henkilö. Jokaisella osalliseksi epäillyllä henkilöllä on oikeus ilmaista itseään valitsemallaan yhteisön virallisella kielellä; yhteisön virkamiestä tai toimihenkilöä voidaan kuitenkin pyytää käyttämään yhteisön virallista kieltä, jota hän hallitsee perusteellisesti. Osalliseksi epäillyllä on oikeus olla myötävaikuttamatta syyllisyytensä toteamiseen.
  Jos tutkimus edellyttää ehdotonta salassapitoa
  tai
  kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvien tutkimusmenettelyjen aloittamista
  tutkimuksiin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  , viraston pääjohtaja voi päättää lykätä velvoitetta pyytää huomautuksia osalliseksi epäillyltä henkilöltä
  14 artiklan mukaisia laillisuusvalvontaa koskevia säännöksiä noudattaen
  . Sisäisessä tutkimuksessa viraston pääjohtaja tekee kyseisen päätöksen
  ilmoitettuaan siitä toimielimelle tai elimelle
  , jonka palveluksessa asianomainen henkilö on.


  Toimielimet ja elimet päättävät tarvittaessa mahdollisten turvaamistoimenpiteiden tai hallinnollisten toimenpiteiden tarkoituksenmukaisuudesta ottaen asianmukaisesti huomioon tutkimuksen tehokkaan kulun sekä viraston antamat erityiset toimenpidesuositukset luottamuksellisuuden varmistamiseksi. Toimielimet ja elimet ilmoittavat virastolle mahdollisimman pian päätöksestä toteuttaa toimenpiteitä tämän artiklan nojalla tai tarpeesta käynnistää täydentävä kurinpitomenettely asioissa, joissa niillä on henkilöstösääntöjen mukaan asianmukainen toimivalta. Täydentävä kurinpitomenettely voidaan käynnistää, kun virastoa on kuultu.


  3.   Kun todistajaa tai 2 kohdassa tarkoitettua osalliseksi epäiltyä henkilöä pyydetään kuultavaksi, kutsu kuulemiseen on lähetettävä vähintään
  kymmenen
  työpäivää ennen. Tätä määräaikaa voidaan lyhentää kuultavaksi pyydetyn henkilön
  nimenomaisella
  suostumuksella. Kutsuun on sisällytettävä erityisesti luettelo kuultavan henkilön oikeuksista. Virasto laatii kuulemisesta pöytäkirjan ja antaa kuullulle henkilölle tilaisuuden tutustua siihen ja joko hyväksyä sen tai esittää siihen huomautuksensa.
  Jos kuulemisen aikana
  saadaan näyttöä asianomaisen henkilön
  osallisuudesta tutkimuksen kohteena oleviin tekoihin, sovelletaan välittömästi 2 kohdassa säädettyjä menettelysääntöjä.
  4.   Tässä artiklassa säädettyjä menettelyllisiä oikeusturvatakeita sovelletaan rajoittamatta:






  a) | kattavampaa suojaa, joka perustuu tarvittaessa perussopimusten sääntöihin,
  Euroopan unionin perusoikeuskirjaan

  tai

  muihin asiaan liittyviin
  kansallisiin
  tai yhteisön
  säännöksiin,
  mukaan lukien pöytäkirja Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista
  ; |
| --- | --- | --- |

8)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”7 a artikla

Menettelylliset oikeusturvatakeet

1.   Tutkimuksessaan virasto tutkii sekä asianomaista vastaan olevat ja häntä tukevat seikat.
  Tutkimukset suoritetaan objektiivisesti ja puolueettomasti noudattaen syyttömyysolettamaa ja menettelyllisiä oikeusturvatakeita, jotka esitetään 15 a artiklassa tarkoitetuissa OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä
  .

2.   Jos tutkimuksessa ilmenee, että toimielimen tai elimen jäseneen, johtohenkilöön, virkamieheen tai muuhun henkilöstöön kuuluvaan työntekijään taikka talouden toimijaan voi kohdistua epäilyksiä, tälle on ilmoitettava asiasta, jollei siitä aiheudu haittaa tutkimukselle.

Ennen loppukertomuksen laadintaa

  tiettyä nimettyä luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä koskevia päätelmiä ║ ei saa tehdä tutkimuksessa ilman, että tälle on annettu tilaisuus antaa
  kirjallisesti tai viraston henkilöstöön kuuluvien kanssa järjestetyssä tapaamisessa
  huomautuksensa häntä tai sitä koskevista seikoista. Näistä seikoista on esitettävä yhteenveto asianomaiselle henkilölle kuultavaksi kutsumisen yhteydessä,
  ja tämän on annettava huomautuksensa viraston vahvistaman määräajan kuluessa. Tapaamisessa
  asianomaista voi avustaa tämän valitsema henkilö. Jokaisella osalliseksi epäillyllä henkilöllä on oikeus ilmaista itseään valitsemallaan yhteisön virallisella kielellä; yhteisön virkamiestä tai toimihenkilöä voidaan kuitenkin pyytää käyttämään yhteisön virallista kieltä, jota hän hallitsee perusteellisesti. Osalliseksi epäillyllä on oikeus olla myötävaikuttamatta syyllisyytensä toteamiseen.

Jos tutkimus edellyttää ehdotonta salassapitoa
  tai
  kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvien tutkimusmenettelyjen aloittamista
  tutkimuksiin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  , viraston pääjohtaja voi päättää lykätä velvoitetta pyytää huomautuksia osalliseksi epäillyltä henkilöltä
  14 artiklan mukaisia laillisuusvalvontaa koskevia säännöksiä noudattaen
  . Sisäisessä tutkimuksessa viraston pääjohtaja tekee kyseisen päätöksen
  ilmoitettuaan siitä toimielimelle tai elimelle
  , jonka palveluksessa asianomainen henkilö on.

Toimielimet ja elimet päättävät tarvittaessa mahdollisten turvaamistoimenpiteiden tai hallinnollisten toimenpiteiden tarkoituksenmukaisuudesta ottaen asianmukaisesti huomioon tutkimuksen tehokkaan kulun sekä viraston antamat erityiset toimenpidesuositukset luottamuksellisuuden varmistamiseksi. Toimielimet ja elimet ilmoittavat virastolle mahdollisimman pian päätöksestä toteuttaa toimenpiteitä tämän artiklan nojalla tai tarpeesta käynnistää täydentävä kurinpitomenettely asioissa, joissa niillä on henkilöstösääntöjen mukaan asianmukainen toimivalta. Täydentävä kurinpitomenettely voidaan käynnistää, kun virastoa on kuultu.

3.   Kun todistajaa tai 2 kohdassa tarkoitettua osalliseksi epäiltyä henkilöä pyydetään kuultavaksi, kutsu kuulemiseen on lähetettävä vähintään
  kymmenen
  työpäivää ennen. Tätä määräaikaa voidaan lyhentää kuultavaksi pyydetyn henkilön
  nimenomaisella
  suostumuksella. Kutsuun on sisällytettävä erityisesti luettelo kuultavan henkilön oikeuksista. Virasto laatii kuulemisesta pöytäkirjan ja antaa kuullulle henkilölle tilaisuuden tutustua siihen ja joko hyväksyä sen tai esittää siihen huomautuksensa.

Jos kuulemisen aikana
  saadaan näyttöä asianomaisen henkilön
  osallisuudesta tutkimuksen kohteena oleviin tekoihin, sovelletaan välittömästi 2 kohdassa säädettyjä menettelysääntöjä.

4.   Tässä artiklassa säädettyjä menettelyllisiä oikeusturvatakeita sovelletaan rajoittamatta:

a)

kattavampaa suojaa, joka perustuu tarvittaessa perussopimusten sääntöihin,
  Euroopan unionin perusoikeuskirjaan

  tai

  muihin asiaan liittyviin
  kansallisiin
  tai yhteisön
  säännöksiin,
  mukaan lukien pöytäkirja Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista
  ;

| b) | Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskeviin sääntöihin tai
  henkilöstösääntöihin perustuvia oikeuksia ja velvollisuuksia. |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskeviin sääntöihin tai
  henkilöstösääntöihin perustuvia oikeuksia ja velvollisuuksia.

7 b artikla

Tiedot tutkimuksen päättämisestä ilman jatkotoimia

Jos tutkimuksen perusteella ei voida nostaa syytettä tutkittua toimielimen tai elimen jäsentä, johtohenkilöä, virkamiestä tai muuhun henkilöstöön kuuluvaa työntekijää tai talouden toimijaa vastaan, asianomaista koskeva tutkimus on päätettävä ilman jatkotoimia viraston pääjohtajan päätöksellä, ja viimeksi mainittu ilmoittaa tästä kirjallisesti asianomaiselle
  kymmenen työpäivän kuluessa päätöksen tekemisestä
  ja tarvittaessa tämän toimielimelle tai elimelle.

7 c artikla

Lähdesuoja

Jotta Euroopan veronmaksajille voidaan tarjota objektiivista tietoa ja varmistaa lehdistönvapaus, kaikkien tutkimuksessa osallisena olevien EU:n elinten on kunnioitettava lähdesuojaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  .”

| 9) | Korvataan 8 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:
  ”3.   Virasto noudattaa henkilötietojen suojaa koskevia yhteisön ja kansallisia säännöksiä ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) säännöksiä.
  4.   Viraston pääjohtaja huolehtii, että tämän artiklan säännöksiä ja perustamissopimuksen 287 artiklan määräyksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

9)

Korvataan 8 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”3.   Virasto noudattaa henkilötietojen suojaa koskevia yhteisön ja kansallisia säännöksiä ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) säännöksiä.

4.   Viraston pääjohtaja huolehtii, että tämän artiklan säännöksiä ja perustamissopimuksen 287 artiklan määräyksiä noudatetaan.

| 10) | Lisätään ║artikla seuraavasti:
  ”8 a artikla

  Loppukertomuksen toimittaminen, kun tutkimus on saatettu loppuun

  Ennen kuin loppukertomus toimitetaan asianomaisille toimielimille tai elimille taikka asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, virasto toimittaa loppukertomuksen päätelmät ja suositukset sisäisen tai ulkoisen tutkimuksen kohteena oleviin tekoihin osalliseksi epäillylle henkilölle.
  Viraston pääjohtaja voi päättää olla toimittamatta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja tietoja ainoastaan tapauksissa, joissa tutkimukseen liittyvistä syistä on noudatettava ehdotonta salassapitoa

  tai
  joissa on turvauduttava kansallisten oikeusviranomaisten toimivaltaan kuuluviin tutkintamenetelmiin
  tutkimuksiin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  . Kun kyseessä on sisäinen tutkimus, viraston pääjohtaja tekee päätöksen
  ilmoitettuaan siitä asianmukaisesti toimielimelle tai elimelle
  , jonka palveluksessa asianomainen henkilö on.
  Jos osalliseksi epäilty henkilö katsoo, että 6 artiklan 5 kohdassa ja 7 a artiklassa säädettyjä menettelyllisiä oikeusturvatakeita on laiminlyöty tavalla, joka voi vaikuttaa tutkimuksen tuloksiin, hän voi 10 työpäivän kuluessa loppukertomuksen päätelmien vastaanottamisesta pyytää asiasta
  valvontakomitean
  lausuntoa
  14 a artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti
  .” |
| --- | --- |

10)

Lisätään ║artikla seuraavasti:

”8 a artikla

Loppukertomuksen toimittaminen, kun tutkimus on saatettu loppuun

Ennen kuin loppukertomus toimitetaan asianomaisille toimielimille tai elimille taikka asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, virasto toimittaa loppukertomuksen päätelmät ja suositukset sisäisen tai ulkoisen tutkimuksen kohteena oleviin tekoihin osalliseksi epäillylle henkilölle.

Viraston pääjohtaja voi päättää olla toimittamatta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja tietoja ainoastaan tapauksissa, joissa tutkimukseen liittyvistä syistä on noudatettava ehdotonta salassapitoa

  tai
  joissa on turvauduttava kansallisten oikeusviranomaisten toimivaltaan kuuluviin tutkintamenetelmiin
  tutkimuksiin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  . Kun kyseessä on sisäinen tutkimus, viraston pääjohtaja tekee päätöksen
  ilmoitettuaan siitä asianmukaisesti toimielimelle tai elimelle
  , jonka palveluksessa asianomainen henkilö on.

Jos osalliseksi epäilty henkilö katsoo, että 6 artiklan 5 kohdassa ja 7 a artiklassa säädettyjä menettelyllisiä oikeusturvatakeita on laiminlyöty tavalla, joka voi vaikuttaa tutkimuksen tuloksiin, hän voi 10 työpäivän kuluessa loppukertomuksen päätelmien vastaanottamisesta pyytää asiasta
  valvontakomitean
  lausuntoa
  14 a artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti
  .”

| 11) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”Virasto laatii tutkimuksensa valmistuttua pääjohtajan valvonnassa loppukertomuksen, jossa esitetään ▐selvitys tutkimusmenettelyn kulusta,
  toteutetut tutkimustoimenpiteet
  , oikeusperusta, todetut seikat ja niiden oikeudellinen arviointi ja tutkinnan päätelmät, mukaan lukien pääjohtajan suositukset jatkotoimiksi.
  Kertomuksessa ilmoitetaan arvio taloudellisesta vahingosta sekä takaisin perittävät summat. Tämän asetuksen 15 a artiklassa tarkoitetuissa OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä määritellään kaikki muut seikat, jotka kertomukseen on sisällytettävä takaisinperintää varten, josta toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa
  .” |
| --- | --- | --- |

11)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”Virasto laatii tutkimuksensa valmistuttua pääjohtajan valvonnassa loppukertomuksen, jossa esitetään ▐selvitys tutkimusmenettelyn kulusta,
  toteutetut tutkimustoimenpiteet
  , oikeusperusta, todetut seikat ja niiden oikeudellinen arviointi ja tutkinnan päätelmät, mukaan lukien pääjohtajan suositukset jatkotoimiksi.
  Kertomuksessa ilmoitetaan arvio taloudellisesta vahingosta sekä takaisin perittävät summat. Tämän asetuksen 15 a artiklassa tarkoitetuissa OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä määritellään kaikki muut seikat, jotka kertomukseen on sisällytettävä takaisinperintää varten, josta toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa
  .”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Ulkoisesta tutkimuksesta laadittu kertomus ja kaikki siihen liittyvät tarpeelliset asiakirjat toimitetaan ulkoisia tutkimuksia koskevien säännösten mukaisesti kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle. Kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat, jos niiden kansallinen lainsäädäntö ei tätä estä, ilmoittaa viraston pääjohtajalle niille toimitettujen tutkintakertomusten jatkokäsittelystä.
  Ne toimittavat edellä mainittua tarkoitusta varten viraston pääjohtajalle kuuden kuukauden välein tai tapauksen mukaan pääjohtajan vahvistamassa määräajassa kertomuksen saavutetusta edistyksestä
  .


  Virasto toimittaa kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille komission kanssa tehtyjen, yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten mukaisesti sekä kansainvälisille järjestöille komission kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti ulkoisen tutkimuksen johdosta laaditun kertomuksen päätelmät ja suositukset sekä kaikki niihin liittyvät merkitykselliset asiakirjat. Komissio varmistaa, että kolmansien maiden toimivaltaiset viranomaiset, jotka on yhteistyötä ja vastavuoroista avunantoa koskevissa sopimuksissa määritelty viraston yhteysviranomaisiksi, ilmoittavat viraston pääjohtajalle, jos se ei ole vastoin kansallista lainsäädäntöä, loppukertomuksen päätelmien ja suositusten jatkotoimista. Komissio varmistaa niin ikään, että kansainväliset järjestöt ilmoittavat viraston pääjohtajalle loppukertomuksen päätelmien ja suositusten jatkotoimista. Ne toimittavat edellä mainittua tarkoitusta varten viraston pääjohtajalle kuuden kuukauden välein tai tapauksen mukaan pääjohtajan vahvistamassa määräajassa kertomuksen saavutetusta edistyksestä
  .” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Ulkoisesta tutkimuksesta laadittu kertomus ja kaikki siihen liittyvät tarpeelliset asiakirjat toimitetaan ulkoisia tutkimuksia koskevien säännösten mukaisesti kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle. Kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat, jos niiden kansallinen lainsäädäntö ei tätä estä, ilmoittaa viraston pääjohtajalle niille toimitettujen tutkintakertomusten jatkokäsittelystä.
  Ne toimittavat edellä mainittua tarkoitusta varten viraston pääjohtajalle kuuden kuukauden välein tai tapauksen mukaan pääjohtajan vahvistamassa määräajassa kertomuksen saavutetusta edistyksestä
  .

Virasto toimittaa kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille komission kanssa tehtyjen, yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten mukaisesti sekä kansainvälisille järjestöille komission kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti ulkoisen tutkimuksen johdosta laaditun kertomuksen päätelmät ja suositukset sekä kaikki niihin liittyvät merkitykselliset asiakirjat. Komissio varmistaa, että kolmansien maiden toimivaltaiset viranomaiset, jotka on yhteistyötä ja vastavuoroista avunantoa koskevissa sopimuksissa määritelty viraston yhteysviranomaisiksi, ilmoittavat viraston pääjohtajalle, jos se ei ole vastoin kansallista lainsäädäntöä, loppukertomuksen päätelmien ja suositusten jatkotoimista. Komissio varmistaa niin ikään, että kansainväliset järjestöt ilmoittavat viraston pääjohtajalle loppukertomuksen päätelmien ja suositusten jatkotoimista. Ne toimittavat edellä mainittua tarkoitusta varten viraston pääjohtajalle kuuden kuukauden välein tai tapauksen mukaan pääjohtajan vahvistamassa määräajassa kertomuksen saavutetusta edistyksestä
  .”

| c) | Lisätään ║kohta seuraavasti:
  ”Jos sisäisestä tutkimuksesta laaditussa kertomuksessa on tietoja seikoista, jotka voivat johtaa rikossyytteisiin, loppukertomus toimitetaan asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille
  ja rajoittamatta oikeuskäsittelyä koskevien kansallisten säännösten soveltamista
  asianomaiselle toimielimelle tai elimelle 4 kohdan mukaisesti. ▐” |
| --- | --- |

c)

Lisätään ║kohta seuraavasti:

”Jos sisäisestä tutkimuksesta laaditussa kertomuksessa on tietoja seikoista, jotka voivat johtaa rikossyytteisiin, loppukertomus toimitetaan asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille
  ja rajoittamatta oikeuskäsittelyä koskevien kansallisten säännösten soveltamista
  asianomaiselle toimielimelle tai elimelle 4 kohdan mukaisesti. ▐”

| d) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:


  ”
  4
  .   
  Sisäisestä tutkimuksesta laadittu kertomus ja kaikki siihen liittyvät tarpeelliset asiakirjat toimitetaan asianomaiselle toimielimelle tai elimelle. Toimielimet ja elimet toteuttavat sisäisten tutkimusten tulosten edellyttämät kurinpidolliset ja oikeudelliset jatkotoimet ja ilmoittavat niistä viraston pääjohtajalle. Ne toimittavat edellä mainittua tarkoitusta varten viraston pääjohtajalle kuuden kuukauden välein tai tapauksen mukaan tämän vahvistamassa määräajassa kertomuksen saavutetusta edistyksestä
  .” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”
  4
  .   
  Sisäisestä tutkimuksesta laadittu kertomus ja kaikki siihen liittyvät tarpeelliset asiakirjat toimitetaan asianomaiselle toimielimelle tai elimelle. Toimielimet ja elimet toteuttavat sisäisten tutkimusten tulosten edellyttämät kurinpidolliset ja oikeudelliset jatkotoimet ja ilmoittavat niistä viraston pääjohtajalle. Ne toimittavat edellä mainittua tarkoitusta varten viraston pääjohtajalle kuuden kuukauden välein tai tapauksen mukaan tämän vahvistamassa määräajassa kertomuksen saavutetusta edistyksestä
  .”

| e) | Lisätään ║ kohta seuraavasti:
  ”Vihjeenantaja, joka on toimittanut virastolle tietoja petoksia tai väärinkäytöksiä koskevista epäilyistä, voi pyynnöstä saada virastolta tiedon tutkimuksen loppuun saattamisesta tai tarvittaessa loppukertomuksen toimittamisesta toimivaltaisille viranomaisille. Virasto voi kuitenkin kieltäytyä vastaamasta pyyntöön, jos se katsoo, että tietojen toimittaminen voisi loukata asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia tai haitata tutkimuksen ja sen jatkotoimien tehokkuutta tai luottamuksellisuutta.” |
| --- | --- |

e)

Lisätään ║ kohta seuraavasti:

”Vihjeenantaja, joka on toimittanut virastolle tietoja petoksia tai väärinkäytöksiä koskevista epäilyistä, voi pyynnöstä saada virastolta tiedon tutkimuksen loppuun saattamisesta tai tarvittaessa loppukertomuksen toimittamisesta toimivaltaisille viranomaisille. Virasto voi kuitenkin kieltäytyä vastaamasta pyyntöön, jos se katsoo, että tietojen toimittaminen voisi loukata asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia tai haitata tutkimuksen ja sen jatkotoimien tehokkuutta tai luottamuksellisuutta.”

| 12) | Korvataan 10 artikla seuraavasti:
  ”10 artikla

  Tietojenvaihto viraston ja jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten välillä

  1.   Rajoittamatta tämän asetuksen 8 ja 9 artiklan ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 säännösten soveltamista virasto voi milloin tahansa toimittaa asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ulkoisten tutkimusten yhteydessä saamiaan tietoja.


  Viraston pääjohtaja päättää tietojen toimittamisesta viraston johtokuntaa kuultuaan ja 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun laillisuuden valvonnan mukaisesti.


  2.   Rajoittamatta 8 ja 9 artiklan soveltamista viraston pääjohtaja toimittaa asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille viraston sisäisten tutkimusten yhteydessä saadut tiedot seikoista, joissa on turvauduttava kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluviin tutkintamenettelyihin tai jotka voivat vakavuutensa perusteella johtaa kiireellisiin rikossyytteisiin. Tällaisissa tapauksissa viraston pääjohtaja ilmoittaa ennakolta asianomaiselle toimielimelle tai elimelle. Toimitettaviin tietoihin sisältyvät erityisesti osalliseksi epäillyn henkilön henkilöllisyys, yhteenveto todetuista seikoista, niiden alustava oikeudellinen arviointi ja mahdollinen taloudellinen vahinko.


  Viraston pääjohtaja päättää tietojen toimittamisesta viraston johtokuntaa kuultuaan ja 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun laillisuuden valvonnan mukaisesti.


  Ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista
  ja siltä osin kuin se ei haittaa tutkimuksen kulkua
  , virasto antaa osalliseksi epäillylle henkilölle tilaisuuden tulla kuulluksi kaikista häntä koskevista seikoista 7 a artiklan 2 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa säädettyjen edellytysten ja yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
  3.   Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja erityisesti oikeusviranomaiset ilmoittavat, jollei kansallinen lainsäädäntö tätä estä, viraston johtajalle mahdollisimman nopeasti niille tämän artiklan nojalla toimitettujen tietojen jatkokäsittelystä.


  4.
     
  Viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä sekä niille toimitettujen tietojen perusteella suoritettuja tai toteutettuja toimia ja toimenpiteitä analysoidaan säännöllisesti 11 a artiklassa säädetyn neuvottelumenettelyn puitteissa
  .” |
| --- | --- |

12)

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

”10 artikla

Tietojenvaihto viraston ja jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten välillä

1.   Rajoittamatta tämän asetuksen 8 ja 9 artiklan ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 säännösten soveltamista virasto voi milloin tahansa toimittaa asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ulkoisten tutkimusten yhteydessä saamiaan tietoja.

Viraston pääjohtaja päättää tietojen toimittamisesta viraston johtokuntaa kuultuaan ja 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun laillisuuden valvonnan mukaisesti.

2.   Rajoittamatta 8 ja 9 artiklan soveltamista viraston pääjohtaja toimittaa asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille viraston sisäisten tutkimusten yhteydessä saadut tiedot seikoista, joissa on turvauduttava kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluviin tutkintamenettelyihin tai jotka voivat vakavuutensa perusteella johtaa kiireellisiin rikossyytteisiin. Tällaisissa tapauksissa viraston pääjohtaja ilmoittaa ennakolta asianomaiselle toimielimelle tai elimelle. Toimitettaviin tietoihin sisältyvät erityisesti osalliseksi epäillyn henkilön henkilöllisyys, yhteenveto todetuista seikoista, niiden alustava oikeudellinen arviointi ja mahdollinen taloudellinen vahinko.

Viraston pääjohtaja päättää tietojen toimittamisesta viraston johtokuntaa kuultuaan ja 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun laillisuuden valvonnan mukaisesti.

Ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista
  ja siltä osin kuin se ei haittaa tutkimuksen kulkua
  , virasto antaa osalliseksi epäillylle henkilölle tilaisuuden tulla kuulluksi kaikista häntä koskevista seikoista 7 a artiklan 2 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa säädettyjen edellytysten ja yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

3.   Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja erityisesti oikeusviranomaiset ilmoittavat, jollei kansallinen lainsäädäntö tätä estä, viraston johtajalle mahdollisimman nopeasti niille tämän artiklan nojalla toimitettujen tietojen jatkokäsittelystä.

4.
     
  Viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä sekä niille toimitettujen tietojen perusteella suoritettuja tai toteutettuja toimia ja toimenpiteitä analysoidaan säännöllisesti 11 a artiklassa säädetyn neuvottelumenettelyn puitteissa
  .”

| 13) | Lisätään artiklat seuraavasti:



  ”10 a artikla


  Tietojenvaihto viraston ja sellaisten asianomaisten toimielinten välillä, joilla on asiassa yleinen intressi



  1.
     
  Viraston pääjohtaja toimittaa säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viraston tutkimusten tuloksista noudattaen tutkimusten luottamuksellisuutta, asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia sekä tarvittaessa oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä.




  Pääjohtaja noudattaa toiminnassaan hänen tehtävälleen ominaista riippumattomuusperiaatetta.




  2.
     
  Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio ja tilintarkastustuomioistuin huolehtivat viraston tutkimusten luottamuksellisuuden, asianomaisten henkilöiden laillisten oikeuksien sekä oikeuskäsittelyn tapauksessa kaikkien oikeuskäsittelyyn sovellettavien kansallisten säännösten noudattamisesta.




  3.
     
  Virasto ja asianomaiset toimielimet voivat tehdä sopimuksia kaikkien viraston tehtävän suorittamiseksi tarvittavien tietojen välittämisestä 1 ja 2 kohdassa vahvistettuja periaatteita noudattaen.



  10 b artikla


  Tiedottaminen yleisölle



  Viraston pääjohtaja varmistaa, että yleisölle tiedottaminen tapahtuu neutraalilla ja puolueettomalla tavalla ja 10 a artiklassa vahvistettuja periaatteita noudattaen.




  Tämän asetuksen 15 a artiklassa tarkoitetussa OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä esitetään säännöt viraston käytännön toimintaa koskevien tietojen luvattoman levittämisen estämiseksi sekä kurinpitoseuraamukset, joita sovelletaan luvattoman levittämisen tapauksessa 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti
  .” |
| --- | --- |

13)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”10 a artikla

Tietojenvaihto viraston ja sellaisten asianomaisten toimielinten välillä, joilla on asiassa yleinen intressi

1.
     
  Viraston pääjohtaja toimittaa säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viraston tutkimusten tuloksista noudattaen tutkimusten luottamuksellisuutta, asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia sekä tarvittaessa oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä.

Pääjohtaja noudattaa toiminnassaan hänen tehtävälleen ominaista riippumattomuusperiaatetta.

2.
     
  Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio ja tilintarkastustuomioistuin huolehtivat viraston tutkimusten luottamuksellisuuden, asianomaisten henkilöiden laillisten oikeuksien sekä oikeuskäsittelyn tapauksessa kaikkien oikeuskäsittelyyn sovellettavien kansallisten säännösten noudattamisesta.

3.
     
  Virasto ja asianomaiset toimielimet voivat tehdä sopimuksia kaikkien viraston tehtävän suorittamiseksi tarvittavien tietojen välittämisestä 1 ja 2 kohdassa vahvistettuja periaatteita noudattaen.

10 b artikla

Tiedottaminen yleisölle

Viraston pääjohtaja varmistaa, että yleisölle tiedottaminen tapahtuu neutraalilla ja puolueettomalla tavalla ja 10 a artiklassa vahvistettuja periaatteita noudattaen.

Tämän asetuksen 15 a artiklassa tarkoitetussa OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä esitetään säännöt viraston käytännön toimintaa koskevien tietojen luvattoman levittämisen estämiseksi sekä kurinpitoseuraamukset, joita sovelletaan luvattoman levittämisen tapauksessa 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti
  .”

| 14) | Muutetaan 11 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”Valvontakomitea suorittaa säännöllistä tutkintatoimien toteuttamiseen kohdistuvaa valvontaa ja
  varmistaa, että virasto käyttää sille tässä asetuksessa annettua toimivaltaa täysin riippumattomasti. Valvontakomitea










  a) | valvoo viraston ja toimielinten tai elinten välistä tietojenvaihtoa koskevien sääntöjen noudattamista; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”Valvontakomitea suorittaa säännöllistä tutkintatoimien toteuttamiseen kohdistuvaa valvontaa ja
  varmistaa, että virasto käyttää sille tässä asetuksessa annettua toimivaltaa täysin riippumattomasti. Valvontakomitea

a)

valvoo viraston ja toimielinten tai elinten välistä tietojenvaihtoa koskevien sääntöjen noudattamista;

| b) | seuraa menettelyllisten oikeusturvatakeiden soveltamista ja tutkimusten kestoa viraston pääjohtajan
  sille
  säännöllisesti toimittamien tilastotietojen,
  tietojen ja tutkintakertomusten
  perusteella ja neuvoa-antavan tarkastajan ▐ laatimien lausuntojen ▐ perusteella; |
| --- | --- |

b)

seuraa menettelyllisten oikeusturvatakeiden soveltamista ja tutkimusten kestoa viraston pääjohtajan
  sille
  säännöllisesti toimittamien tilastotietojen,
  tietojen ja tutkintakertomusten
  perusteella ja neuvoa-antavan tarkastajan ▐ laatimien lausuntojen ▐ perusteella;

| c) | avustaa pääjohtajaa varmistaen, että virastolla on käytössään tarvittavat voimavarat tutkimustehtävänsä täyttämiseksi; |
| --- | --- |

c)

avustaa pääjohtajaa varmistaen, että virastolla on käytössään tarvittavat voimavarat tutkimustehtävänsä täyttämiseksi;

| d) | antaa lausuntoja ja suosituksia seuraavista asioista:








  — | tutkimusten painopisteiden määrittely |
| --- | --- | --- |

d)

antaa lausuntoja ja suosituksia seuraavista asioista:

—

tutkimusten painopisteiden määrittely

| — | tutkimusten kesto ja tutkimusten johdosta toteutettavat toimenpiteet |
| --- | --- |

—

tutkimusten kesto ja tutkimusten johdosta toteutettavat toimenpiteet

| — | OLAFin tutkimuksia koskevat menettelysäännöt; |
| --- | --- |

—

OLAFin tutkimuksia koskevat menettelysäännöt;

| e) | antaa lausuntoja asioista, jotka pääjohtaja on saattanut yhteisöjen tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

e)

antaa lausuntoja asioista, jotka pääjohtaja on saattanut yhteisöjen tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten käsiteltäväksi;

| f) | avustaa pääjohtajaa neuvottelumenettelyssä; |
| --- | --- |

f)

avustaa pääjohtajaa neuvottelumenettelyssä;

| g) | voi nostaa kanteen komissiota tai muuta toimielintä vastaan yhteisöjen tuomioistuimessa, jos se katsoo, että jokin kyseisen toimielimen toteuttama toimenpide vaarantaa viraston pääjohtajan riippumattomuuden. |
| --- | --- |

g)

voi nostaa kanteen komissiota tai muuta toimielintä vastaan yhteisöjen tuomioistuimessa, jos se katsoo, että jokin kyseisen toimielimen toteuttama toimenpide vaarantaa viraston pääjohtajan riippumattomuuden.

Valvontakomitea antaa viraston pääjohtajalle lausuntoja omasta aloitteestaan tai pääjohtajan taikka toimielimen tai elimen pyynnöstä, mutta ei puutu vireillä oleviin tutkimuksiin. Lausunnosta toimitetaan jäljennös lausunnon pyytäjälle.”

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:


  ”
  2
  .   
  Valvontakomiteassa on viisi riippumatonta ulkopuolista jäsentä, jotka toimivat nimityshetkellä viraston toimialaan liittyvissä korkeissa oikeudellisissa tai tutkinnan alan viroissa tai vastaavissa tehtävissä. Heillä on oltava perusteelliset tiedot Euroopan unionin toimielinten toiminnasta ja heidän on hallittava jokin toinen Euroopan unionin virallinen kieli.




  Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio nimittävät komitean jäsenet yhteisellä sopimuksella. Hakuilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kyseiset viisi henkilöä valitaan komission esittämän vähintään 12 ehdokasta käsittävän esivalintaluettelon perusteella
  .” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”
  2
  .   
  Valvontakomiteassa on viisi riippumatonta ulkopuolista jäsentä, jotka toimivat nimityshetkellä viraston toimialaan liittyvissä korkeissa oikeudellisissa tai tutkinnan alan viroissa tai vastaavissa tehtävissä. Heillä on oltava perusteelliset tiedot Euroopan unionin toimielinten toiminnasta ja heidän on hallittava jokin toinen Euroopan unionin virallinen kieli.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio nimittävät komitean jäsenet yhteisellä sopimuksella. Hakuilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kyseiset viisi henkilöä valitaan komission esittämän vähintään 12 ehdokasta käsittävän esivalintaluettelon perusteella
  .”

| c) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:


  ”
  3.
     
  Jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Toimikausi ei ole uusittavissa. Komitean asiantuntemuksen säilyttämiseksi osa sen jäsenistä on nimitettävä porrastetusti
  .” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”
  3.
     
  Jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Toimikausi ei ole uusittavissa. Komitean asiantuntemuksen säilyttämiseksi osa sen jäsenistä on nimitettävä porrastetusti
  .”

| d) | Korvataan 6, 7 ja 8 kohta seuraavasti:


  ”
  6.
     
  Valvontakomitea nimeää itselleen puheenjohtajan. Valvontakomitea vahvistaa työjärjestyksensä, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antavat lausunnon ennen sen hyväksymistä. Valvontakomitean kokoukset kutsutaan koolle sen puheenjohtajan tai viraston pääjohtajan aloitteesta. Valvontakomitea tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Sen sihteeristötehtävistä huolehtii virasto.


  7.   Viraston pääjohtaja toimittaa valvontakomitealle vuosittain viraston tutkimuksia koskevan toimintasuunnitelman. Viraston pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle säännöllisesti viraston tutkintatoimien toteuttamisesta ja tutkimusten jatkotoimista.
  Pääjohtaja ilmoittaa valvontakomitealle:






  a) | tapauksista joissa asianomainen toimielin tai elin ei ole toteuttanut hänen suositustensa mukaisia jatkotoimia; |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan 6, 7 ja 8 kohta seuraavasti:

”
  6.
     
  Valvontakomitea nimeää itselleen puheenjohtajan. Valvontakomitea vahvistaa työjärjestyksensä, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antavat lausunnon ennen sen hyväksymistä. Valvontakomitean kokoukset kutsutaan koolle sen puheenjohtajan tai viraston pääjohtajan aloitteesta. Valvontakomitea tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Sen sihteeristötehtävistä huolehtii virasto.

7.   Viraston pääjohtaja toimittaa valvontakomitealle vuosittain viraston tutkimuksia koskevan toimintasuunnitelman. Viraston pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle säännöllisesti viraston tutkintatoimien toteuttamisesta ja tutkimusten jatkotoimista.

Pääjohtaja ilmoittaa valvontakomitealle:

a)

tapauksista joissa asianomainen toimielin tai elin ei ole toteuttanut hänen suositustensa mukaisia jatkotoimia;

| b) | tapauksista, joissa
  jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet hänen suositustensa mukaisia jatkotoimia
  . |
| --- | --- |

b)

tapauksista, joissa
  jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet hänen suositustensa mukaisia jatkotoimia
  .

8.   Valvontakomitea antaa vuosittain ainakin yhden toimintakertomuksen, jossa se käsittelee erityisesti
  viraston riippumattomuuden arviointia
  , menettelyllisten oikeusturvatakeiden soveltamista ja tutkimusten kestoa. Kertomukset osoitetaan toimielimille. Komitea voi esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle kertomuksia viraston tutkimusten tuloksista ja jatkotoimista.”

| 15) | Lisätään ║ artikla seuraavasti:
  ”11 a artikla

  Neuvottelumenettely



  1.
     
  Otetaan käyttöön
  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission
  välinen neuvottelumenettely
  .


  2.
     
  Neuvottelumenettelyssä käsitellään seuraavia seikkoja:










  a) | viraston ja jäsenvaltioiden väliset sekä viimeksi mainittujen keskinäiset suhteet ja yhteistyö ja erityisesti








  — | edellä 1 artiklan mukaisesti toteutettavien toimien yhteensovittaminen |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Lisätään ║ artikla seuraavasti:

”11 a artikla

Neuvottelumenettely

1.
     
  Otetaan käyttöön
  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission
  välinen neuvottelumenettely
  .

2.
     
  Neuvottelumenettelyssä käsitellään seuraavia seikkoja:

a)

viraston ja jäsenvaltioiden väliset sekä viimeksi mainittujen keskinäiset suhteet ja yhteistyö ja erityisesti

—

edellä 1 artiklan mukaisesti toteutettavien toimien yhteensovittaminen

| — | tämän asetuksen, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyn yleissopimuksen ja siihen liittyvien pöytäkirjojen täytäntöönpano ja soveltaminen |
| --- | --- |

—

tämän asetuksen, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyn yleissopimuksen ja siihen liittyvien pöytäkirjojen täytäntöönpano ja soveltaminen

| — | viraston loppukertomusten johdosta toteutetut jatkotoimet sekä viraston välittämien tietojen johdosta toteutetut jatkotoimet; |
| --- | --- |

—

viraston loppukertomusten johdosta toteutetut jatkotoimet sekä viraston välittämien tietojen johdosta toteutetut jatkotoimet;

| b) | viraston sekä toimielinten ja elinten, Eurojust ja Europol mukaan lukien, väliset suhteet ja yhteistyö ja erityisesti toimielinten virastolle tarjoama apu sekä viraston loppukertomusten tai viraston välittämien tietojen johdosta toteutetut jatkotoimet; |
| --- | --- |

b)

viraston sekä toimielinten ja elinten, Eurojust ja Europol mukaan lukien, väliset suhteet ja yhteistyö ja erityisesti toimielinten virastolle tarjoama apu sekä viraston loppukertomusten tai viraston välittämien tietojen johdosta toteutetut jatkotoimet;

| c) | viraston ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten sekä kansainvälisten järjestöjen väliset suhteet ja yhteistyö tässä asetuksessa tarkoitettujen sopimusten puitteissa; |
| --- | --- |

c)

viraston ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten sekä kansainvälisten järjestöjen väliset suhteet ja yhteistyö tässä asetuksessa tarkoitettujen sopimusten puitteissa;

| d) | viraston tutkintapolitiikan painopistealueisiin liittyvät asiat; |
| --- | --- |

d)

viraston tutkintapolitiikan painopistealueisiin liittyvät asiat;

| e) | valvontakomitean kertomukset ja analyysit. |
| --- | --- |

e)

valvontakomitean kertomukset ja analyysit.

3.
     
  Neuvottelu järjestetään vähintään kerran vuodessa ja jonkin toimielimen pyynnöstä.

4.
     
  Viraston pääjohtaja ja valvontakomitean puheenjohtaja osallistuvat neuvottelumenettelyyn. Tilintarkastustuomioistuimen, Eurojustin ja Europolin edustajat voidaan kutsua paikalle.

5.
     
  Neuvottelua valmistellaan yhdessä tai useammassa teknisessä kokouksessa. Kokoukset kutsutaan koolle jonkin toimielimen tai viraston pyynnöstä.

6.
     
  Neuvottelumenettely ei missään tapauksessa vaikuta tutkimusten kulkuun ja se toteutetaan noudattaen kaikin puolin pääjohtajan riippumattomuutta.

7.
     
  Toimielimet ja elimet, virasto ja jäsenvaltiot ilmoittavat joka kerta neuvottelumenettelyyn osallistuville neuvottelumenettelyn päätelmien johdosta toteutetuista jatkotoimista
  .”

| 16) | Korvataan 12 artikla seuraavasti:
  ”12 artikla

  Pääjohtaja

  1.   
  Virastoa johtaa pääjohtaja, jonka
  komissio nimittää
  viiden
  vuoden toimikaudeksi;
  toimikausi voidaan uusia kerran
  .


  Euroopan parlamentti ja neuvosto nimeävät pääjohtajan yhteisellä sopimuksella komission esittämän, kuusi ehdokasta käsittävän luettelon perusteella. Hakuilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.




  Nimitys suoritetaan kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on esittänyt ehdokasluettelon. Nimittämismenettely ei voi kokonaisuudessaan kestää pidempään kuin yhdeksän kuukautta, ja se on aloitettava vähintään yhdeksän kuukautta ennen istuvan pääjohtajan toimikauden päättymistä, ja tämä jatkaa toimessaan uuden pääjohtajan toimikauden alkamiseen saakka.




  Jos Euroopan parlamentti ja/tai neuvosto ei vastusta pääjohtajan nimittämistä uudeksi toimikaudeksi vähintään yhdeksän kuukautta ennen hänen ensimmäisen toimikautensa päättymistä, komissio jatkaa pääjohtajan toimikautta. Toimikauden jatkamisen vastustaminen on perusteltava. Muutoin sovelletaan tämän kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyä nimittämismenettelyä.




  2.
     
  Viraston pääjohtaja valitaan sellaisten eri jäsenvaltioista tulevien ehdokkaiden joukosta, jotka toimivat tai ovat toimineet korkeissa oikeudellisissa viroissa tai johtavissa tutkintaviroissa ja joilla on käytännön ammatillista kokemusta korkeista ja vastuullisista hallintotehtävistä vähintään 10 vuoden ajalta. Merkittävä osa ammatillisesta kokemuksesta on oltava hankittu kansallisen ja/tai yhteisön tason petostentorjunnan alalta. Viraston pääjohtajalla on oltava perusteelliset tiedot unionin toimielinten toiminnasta, ja hänen on hallittava jokin toinen Euroopan unionin virallinen kieli. Hänen riippumattomuutensa on oltava kiistaton.




  3.
     
  Täyttäessään ulkoisten tai sisäisten tutkimusten aloittamiseen ja toteuttamiseen ja tutkimusten johdosta laadittaviin lopullisiin tutkintakertomuksiin liittyviä tehtäviään pääjohtaja ei pyydä eikä ota ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä tai elimeltä. Jos pääjohtaja katsoo, että jokin komission toteuttama toimenpide vaarantaa hänen riippumattomuuttaan, hän antaa asian viipymättä tiedoksi valvontakomitealle lausuntoa varten ja päättää kanteen nostamisesta asianomaista toimielintä vastaan yhteisöjen tuomioistuimessa.




  Pääjohtaja toimittaa 11 a artiklassa tarkoitetun neuvottelumenettelyn puitteissa säännöllisesti kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viraston tutkimusten tuloksista, niiden johdosta toteutetuista toimista ja ilmenneistä ongelmista ottaen huomioon tutkimusten luottamuksellisuuden ja kunnioittaen asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia sekä noudattaen tarvittaessa oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä.




  Nämä toimielimet huolehtivat viraston tutkimusten luottamuksellisuudesta ja että asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia kunnioitetaan sekä tapauksessa, jossa oikeuskäsittely tulee kyseeseen, että noudatetaan kaikkia tällaiseen oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä.


  4.   Ennen kuin komissio ryhtyy kurinpitotoimiin pääjohtajaa vastaan, se kuulee
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  edustajien kanssa
  11 a artiklassa säädetyn neuvottelumenettelyn
  puitteissa kokoontuvaa valvontakomiteaa.
  Pääjohtajaa koskevista kurinpitotoimista on lisäksi tehtävä perusteltu päätös, joka annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä valvontakomitealle.


  5.
     
  Viraston pääjohtajan on henkilöstösääntöjen 16 artiklan mukaisesti ilmoitettava komissiolle, jos hän aikoo harjoittaa ammattitoimintaa toimikautensa päättymistä seuraavien kahden vuoden kuluessa.



  6.   Viraston pääjohtaja vahvistaa valvontakomitean lausunnon perusteella vuosittain viraston toimintasuunnitelman ja sen tutkintapolitiikan painopistealueet.

  7.   Pääjohtaja voi laatimallaan kirjallisella valtuutuksella ja asettamiensa ehtojen ja rajoitusten mukaisesti siirtää 5 artiklan, 6 artiklan 3 kohdan, 7 b artiklan ja 10 artiklan 2 kohdan mukaisia tehtäviään yhden tai useamman viraston työntekijän hoidettaviksi.” |
| --- | --- |

16)

Korvataan 12 artikla seuraavasti:

”12 artikla

Pääjohtaja

1.   
  Virastoa johtaa pääjohtaja, jonka
  komissio nimittää
  viiden
  vuoden toimikaudeksi;
  toimikausi voidaan uusia kerran
  .

Euroopan parlamentti ja neuvosto nimeävät pääjohtajan yhteisellä sopimuksella komission esittämän, kuusi ehdokasta käsittävän luettelon perusteella. Hakuilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Nimitys suoritetaan kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on esittänyt ehdokasluettelon. Nimittämismenettely ei voi kokonaisuudessaan kestää pidempään kuin yhdeksän kuukautta, ja se on aloitettava vähintään yhdeksän kuukautta ennen istuvan pääjohtajan toimikauden päättymistä, ja tämä jatkaa toimessaan uuden pääjohtajan toimikauden alkamiseen saakka.

Jos Euroopan parlamentti ja/tai neuvosto ei vastusta pääjohtajan nimittämistä uudeksi toimikaudeksi vähintään yhdeksän kuukautta ennen hänen ensimmäisen toimikautensa päättymistä, komissio jatkaa pääjohtajan toimikautta. Toimikauden jatkamisen vastustaminen on perusteltava. Muutoin sovelletaan tämän kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyä nimittämismenettelyä.

2.
     
  Viraston pääjohtaja valitaan sellaisten eri jäsenvaltioista tulevien ehdokkaiden joukosta, jotka toimivat tai ovat toimineet korkeissa oikeudellisissa viroissa tai johtavissa tutkintaviroissa ja joilla on käytännön ammatillista kokemusta korkeista ja vastuullisista hallintotehtävistä vähintään 10 vuoden ajalta. Merkittävä osa ammatillisesta kokemuksesta on oltava hankittu kansallisen ja/tai yhteisön tason petostentorjunnan alalta. Viraston pääjohtajalla on oltava perusteelliset tiedot unionin toimielinten toiminnasta, ja hänen on hallittava jokin toinen Euroopan unionin virallinen kieli. Hänen riippumattomuutensa on oltava kiistaton.

3.
     
  Täyttäessään ulkoisten tai sisäisten tutkimusten aloittamiseen ja toteuttamiseen ja tutkimusten johdosta laadittaviin lopullisiin tutkintakertomuksiin liittyviä tehtäviään pääjohtaja ei pyydä eikä ota ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä tai elimeltä. Jos pääjohtaja katsoo, että jokin komission toteuttama toimenpide vaarantaa hänen riippumattomuuttaan, hän antaa asian viipymättä tiedoksi valvontakomitealle lausuntoa varten ja päättää kanteen nostamisesta asianomaista toimielintä vastaan yhteisöjen tuomioistuimessa.

Pääjohtaja toimittaa 11 a artiklassa tarkoitetun neuvottelumenettelyn puitteissa säännöllisesti kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viraston tutkimusten tuloksista, niiden johdosta toteutetuista toimista ja ilmenneistä ongelmista ottaen huomioon tutkimusten luottamuksellisuuden ja kunnioittaen asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia sekä noudattaen tarvittaessa oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä.

Nämä toimielimet huolehtivat viraston tutkimusten luottamuksellisuudesta ja että asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia kunnioitetaan sekä tapauksessa, jossa oikeuskäsittely tulee kyseeseen, että noudatetaan kaikkia tällaiseen oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä.

4.   Ennen kuin komissio ryhtyy kurinpitotoimiin pääjohtajaa vastaan, se kuulee
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  edustajien kanssa
  11 a artiklassa säädetyn neuvottelumenettelyn
  puitteissa kokoontuvaa valvontakomiteaa.

Pääjohtajaa koskevista kurinpitotoimista on lisäksi tehtävä perusteltu päätös, joka annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä valvontakomitealle.

5.
     
  Viraston pääjohtajan on henkilöstösääntöjen 16 artiklan mukaisesti ilmoitettava komissiolle, jos hän aikoo harjoittaa ammattitoimintaa toimikautensa päättymistä seuraavien kahden vuoden kuluessa.

6.   Viraston pääjohtaja vahvistaa valvontakomitean lausunnon perusteella vuosittain viraston toimintasuunnitelman ja sen tutkintapolitiikan painopistealueet.

7.   Pääjohtaja voi laatimallaan kirjallisella valtuutuksella ja asettamiensa ehtojen ja rajoitusten mukaisesti siirtää 5 artiklan, 6 artiklan 3 kohdan, 7 b artiklan ja 10 artiklan 2 kohdan mukaisia tehtäviään yhden tai useamman viraston työntekijän hoidettaviksi.”

| 17) | Lisätään 12 a artikla seuraavasti:


  ”12 a artikla


  Pääjohtajan väliintulo Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa ja kansallisissa tuomioistuimissa



  Viraston pääjohtaja voi olla väliintulijana asioissa, jotka liittyvät viraston toimintaan ja jotka on viety Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti kansallisiin tuomioistuimiin.




  Ennen väliintuloaan yhteisöjen tuomioistuimessa tai kansallisissa tuomioistuimissa viraston pääjohtaja pyytää valvontakomitealta lausunnon
  .” |
| --- | --- |

17)

Lisätään 12 a artikla seuraavasti:

”12 a artikla

Pääjohtajan väliintulo Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa ja kansallisissa tuomioistuimissa

Viraston pääjohtaja voi olla väliintulijana asioissa, jotka liittyvät viraston toimintaan ja jotka on viety Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti kansallisiin tuomioistuimiin.

Ennen väliintuloaan yhteisöjen tuomioistuimessa tai kansallisissa tuomioistuimissa viraston pääjohtaja pyytää valvontakomitealta lausunnon
  .”

| 18) | Korvataan 13 artikla seuraavasti:
  ”13 artikla

  Rahoitus

  Viraston määrärahat, joiden kokonaismäärä otetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion komission pääluokkaan sisältyvään erityiseen budjettikohtaan, eritellään kyseisen pääluokan liitteessä.
  Viraston henkilöstötaulukko esitetään komission henkilöstötaulukon liitteessä.” |
| --- | --- |

18)

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Rahoitus

Viraston määrärahat, joiden kokonaismäärä otetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion komission pääluokkaan sisältyvään erityiseen budjettikohtaan, eritellään kyseisen pääluokan liitteessä.

Viraston henkilöstötaulukko esitetään komission henkilöstötaulukon liitteessä.”

| 19) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:
  ”14 artikla

  Viraston tutkimusten laillisuuden valvonta



  1.
     
  Viraston tutkimusten laillisuuden valvonta koskee menettelyllisten oikeusturvatakeiden sekä viraston tutkimusten kohteena olevien henkilöiden perusoikeuksien kunnioittamista.




  2.
     
  Laillisuuden valvontaa suoritetaan ennen tutkimuksen aloittamista ja ennen sen päättämisestä, ennen kuin 9 ja 10 artiklassa tarkoitetuille kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toimitetaan tietoja sekä osana tutkimuksen ehdottoman luottamuksellisuuden arviointia.




  3.
     
  Tutkimusten laillisuuden valvonnan suorittavat viraston oikeusalan ja tutkimusmenettelyjen asiantuntijat, joilla on pätevyys tuomarinvirkaan jossakin jäsenvaltiossa. Heidän lausuntonsa liitetään loppukertomukseen.




  4.
     
  Laillisuuden valvontaa koskeva menettely esitetään 15 a artiklassa tarkoitetuissa OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä
  .” |
| --- | --- |

19)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

”14 artikla

Viraston tutkimusten laillisuuden valvonta

1.
     
  Viraston tutkimusten laillisuuden valvonta koskee menettelyllisten oikeusturvatakeiden sekä viraston tutkimusten kohteena olevien henkilöiden perusoikeuksien kunnioittamista.

2.
     
  Laillisuuden valvontaa suoritetaan ennen tutkimuksen aloittamista ja ennen sen päättämisestä, ennen kuin 9 ja 10 artiklassa tarkoitetuille kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toimitetaan tietoja sekä osana tutkimuksen ehdottoman luottamuksellisuuden arviointia.

3.
     
  Tutkimusten laillisuuden valvonnan suorittavat viraston oikeusalan ja tutkimusmenettelyjen asiantuntijat, joilla on pätevyys tuomarinvirkaan jossakin jäsenvaltiossa. Heidän lausuntonsa liitetään loppukertomukseen.

4.
     
  Laillisuuden valvontaa koskeva menettely esitetään 15 a artiklassa tarkoitetuissa OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä
  .”

| 20) | Lisätään artikla seuraavasti:



  ”14 a artikla


  Viraston tutkimusten kohteena olevien henkilöiden valitukset



  1.
     
  Jokainen tutkimuksen kohteena oleva henkilö voi esittää valvontakomitealle valituksen vedoten menettelyllisten oikeusturvatakeidensa ja perusoikeuksiensa loukkaamiseen tutkimuksen aikana. Valituksen vastaanotettuaan valvontakomitea toimittaa sen viipymättä neuvoa-antavalle tarkastajalle.




  2.
     
  Viraston pääjohtaja nimittää valvontakomitean ehdotuksesta neuvoa-antavan tarkastajan viiden vuoden toimikaudeksi, joka ei ole uusittavissa. Valvontakomitea tekee ehdotuksensa hakuilmoituksen perusteella laaditun ehdokasluettelon pohjalta.




  3.
     
  Neuvoa-antava tarkastaja hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti. Hän ei tehtäviään hoitaessaan pyydä eikä ota vastaan ohjeita miltään taholta. Hänellä ei saa olla virastossa muita kuin menettelyjen valvontaan liittyviä tehtäviä.




  4.
     
  Neuvoa-antava tarkastaja käsittelee myös vihjeenantajien valitukset, henkilöstösääntöjen 22 artiklassa tarkoitetut henkilöt mukaan lukien.




  5.
     
  Neuvoa-antava tarkastaja antaa lausuntonsa valvontakomitealle ja pääjohtajalle viimeistään 30 työpäivän kuluessa valituksen toimittamisesta hänelle.




  6.
     
  Neuvoa-antava tarkastaja tiedottaa määräajoin toiminnastaan valvontakomitealle. Hän toimittaa valvontakomitealle ja komissiolle säännöllisesti tilasto- ja analyysiraportteja valituksiin liittyvistä kysymyksistä
  .” |
| --- | --- |

20)

Lisätään artikla seuraavasti:

”14 a artikla

Viraston tutkimusten kohteena olevien henkilöiden valitukset

1.
     
  Jokainen tutkimuksen kohteena oleva henkilö voi esittää valvontakomitealle valituksen vedoten menettelyllisten oikeusturvatakeidensa ja perusoikeuksiensa loukkaamiseen tutkimuksen aikana. Valituksen vastaanotettuaan valvontakomitea toimittaa sen viipymättä neuvoa-antavalle tarkastajalle.

2.
     
  Viraston pääjohtaja nimittää valvontakomitean ehdotuksesta neuvoa-antavan tarkastajan viiden vuoden toimikaudeksi, joka ei ole uusittavissa. Valvontakomitea tekee ehdotuksensa hakuilmoituksen perusteella laaditun ehdokasluettelon pohjalta.

3.
     
  Neuvoa-antava tarkastaja hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti. Hän ei tehtäviään hoitaessaan pyydä eikä ota vastaan ohjeita miltään taholta. Hänellä ei saa olla virastossa muita kuin menettelyjen valvontaan liittyviä tehtäviä.

4.
     
  Neuvoa-antava tarkastaja käsittelee myös vihjeenantajien valitukset, henkilöstösääntöjen 22 artiklassa tarkoitetut henkilöt mukaan lukien.

5.
     
  Neuvoa-antava tarkastaja antaa lausuntonsa valvontakomitealle ja pääjohtajalle viimeistään 30 työpäivän kuluessa valituksen toimittamisesta hänelle.

6.
     
  Neuvoa-antava tarkastaja tiedottaa määräajoin toiminnastaan valvontakomitealle. Hän toimittaa valvontakomitealle ja komissiolle säännöllisesti tilasto- ja analyysiraportteja valituksiin liittyvistä kysymyksistä
  .”

| 21) | Korvataan
  15 artikla
  seuraavasti
  :
  ”15 artikla


  Arviointikertomus



  Komissio toimittaa (7)... neljäntenä vuonna tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta, johon liitetään valvontakomitean lausunto. Kertomuksessa ilmoitetaan, onko asetusta syytä muuttaa. Asetusta on joka tapauksessa tarkistettava Euroopan syyttäjänviraston perustamisen jälkeen. |
| --- | --- |

21)

Korvataan
  15 artikla
  seuraavasti
  :

”15 artikla

Arviointikertomus

Komissio toimittaa (7)... neljäntenä vuonna tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta, johon liitetään valvontakomitean lausunto. Kertomuksessa ilmoitetaan, onko asetusta syytä muuttaa. Asetusta on joka tapauksessa tarkistettava Euroopan syyttäjänviraston perustamisen jälkeen.

| 22) | Lisätään artiklat seuraavasti;
  ”15 a artikla

  OLAFin tutkimuksia koskevat menettelysäännöt



  1.
     
  Virasto hyväksyy OLAFin tutkimuksia koskevat menettelysäännöt, joihin sisältyvät tässä asetuksessa vahvistetut oikeudelliset ja menettelyjä koskevat periaatteet. Niissä otetaan huomioon viraston käytännön toiminta.




  2.
     
  OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä määritellään käytännöt, joita noudatetaan viraston valtuutuksen ja aseman, tutkimusmenettelyä koskevien yleisten periaatteiden, tutkimusmenettelyn eri vaiheiden, tärkeimpien tutkimustoimenpiteiden, asianomaisten henkilöiden laillisten oikeuksien, menettelyllisten oikeusturvatakeiden, tietosuojasäännösten, tietojen luovuttamista ja asiakirjoihin tutustumista koskevien säännösten, laillisuuden valvontaa koskevien säännösten sekä asianomaisten henkilöiden käytettävissä olevien muutoksenhakukeinojen toimeenpanossa.




  3.
     
  Ennen OLAFin tutkimuksia koskevien menettelysääntöjen hyväksymistä Euroopan parlamentilta, neuvostolta, komissiolta ja viraston valvontakomitealta pyydetään lausunto. Valvontakomitea varmistaa viraston riippumattomuuden menettelysääntöjen hyväksymismenettelyssä.




  4.
     
  OLAFin tutkimuksia koskevia menettelysääntöjä voidaan päivittää viraston pääjohtajan ehdotuksesta. Tällöin sovelletaan tämän artiklan mukaista hyväksymismenettelyä.




  5.
     
  Viraston hyväksymät OLAFin tutkimuksia koskevat menettelysäännöt julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
  .”
  ▐ |
| --- | --- |

22)

Lisätään artiklat seuraavasti;

”15 a artikla

OLAFin tutkimuksia koskevat menettelysäännöt

1.
     
  Virasto hyväksyy OLAFin tutkimuksia koskevat menettelysäännöt, joihin sisältyvät tässä asetuksessa vahvistetut oikeudelliset ja menettelyjä koskevat periaatteet. Niissä otetaan huomioon viraston käytännön toiminta.

2.
     
  OLAFin tutkimuksia koskevissa menettelysäännöissä määritellään käytännöt, joita noudatetaan viraston valtuutuksen ja aseman, tutkimusmenettelyä koskevien yleisten periaatteiden, tutkimusmenettelyn eri vaiheiden, tärkeimpien tutkimustoimenpiteiden, asianomaisten henkilöiden laillisten oikeuksien, menettelyllisten oikeusturvatakeiden, tietosuojasäännösten, tietojen luovuttamista ja asiakirjoihin tutustumista koskevien säännösten, laillisuuden valvontaa koskevien säännösten sekä asianomaisten henkilöiden käytettävissä olevien muutoksenhakukeinojen toimeenpanossa.

3.
     
  Ennen OLAFin tutkimuksia koskevien menettelysääntöjen hyväksymistä Euroopan parlamentilta, neuvostolta, komissiolta ja viraston valvontakomitealta pyydetään lausunto. Valvontakomitea varmistaa viraston riippumattomuuden menettelysääntöjen hyväksymismenettelyssä.

4.
     
  OLAFin tutkimuksia koskevia menettelysääntöjä voidaan päivittää viraston pääjohtajan ehdotuksesta. Tällöin sovelletaan tämän artiklan mukaista hyväksymismenettelyä.

5.
     
  Viraston hyväksymät OLAFin tutkimuksia koskevat menettelysäännöt julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
  .”

▐

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 12 artiklan 1 kohtaa, sellaisena kuin se on muutettuna tällä asetuksella, ei sovelleta viraston pääjohtajaan, joka on virassa tämän asetuksen voimaantullessa ja jonka toimikausi on uusitttu viideksi vuodeksi.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan ║ päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ║

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL C 8, 12.1.2007, s. 1.

1

EUVL C 8, 12.1.2007, s. 1.

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 20. marraskuuta 2008.

2

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 20. marraskuuta 2008.

(3)  EUVL C 202, 18.8.2005, s. 1.

3

(4)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

4

(5)  
  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

5

EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

(6)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.”

6

(7)  Neljäs vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.”

7

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/223 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/223

---

Lisätalousarvio nro 8/2008

P6_TA(2008)0554

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. marraskuuta 2008 esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 8/2008 varainhoitovuodeksi 2008 — Pääluokka VI — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD))

(2010/C 16 E/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) ja erityisesti sen 37 ja 38 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) ja erityisesti sen 37 ja 38 artiklan,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2007 lopullisesti vahvistetun Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2007 lopullisesti vahvistetun Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2008 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon komission 6. lokakuuta 2008 esittämän alustavan esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 9/2008 varainhoitovuodeksi 2008 (KOM(2008)0619), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 6. lokakuuta 2008 esittämän alustavan esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 9/2008 varainhoitovuodeksi 2008 (KOM(2008)0619),

| — | ottaa huomioon neuvoston 18. marraskuuta 2008 hyväksymän esityksen lisätalousarvioksi nro 8/2008 (15765/2008 — C6-0426/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 18. marraskuuta 2008 hyväksymän esityksen lisätalousarvioksi nro 8/2008 (15765/2008 — C6-0426/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 69 artiklan ja liitteen IV, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 69 artiklan ja liitteen IV,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A6-0453/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A6-0453/2008),

| A. | ottaa huomioon, että vuoden 2008 yleiseen talousarvioon tehty lisätalousarvioesitys nro 8 koskee pelkästään Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa ja liittyy palkkojen ja eläkkeiden budjettioikaisuihin, koska kasvu oli vähäisempää kuin mitä vuoden 2008 alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa arvioitiin, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuoden 2008 yleiseen talousarvioon tehty lisätalousarvioesitys nro 8 koskee pelkästään Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa ja liittyy palkkojen ja eläkkeiden budjettioikaisuihin, koska kasvu oli vähäisempää kuin mitä vuoden 2008 alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa arvioitiin,

| B. | ottaa huomioon, että periaatteessa veronmaksajien varojen palauttamiseksi on kannatettavaa päivittää talousarvion perustana olevia teknisiä tietoja lisätalousarvion avulla, vaikka tässä nimenomaisessa tapauksessa vaikuttaa valitettavasti siltä, että menettelyn kustannukset saattavat ylittää palautuksen määrän; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että periaatteessa veronmaksajien varojen palauttamiseksi on kannatettavaa päivittää talousarvion perustana olevia teknisiä tietoja lisätalousarvion avulla, vaikka tässä nimenomaisessa tapauksessa vaikuttaa valitettavasti siltä, että menettelyn kustannukset saattavat ylittää palautuksen määrän;

1.   panee merkille alustavan esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 9/2008, jossa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean talousarvion 2008 kustannuksia vähennetään 318 262 euroa ja tuloja 48 265 euroa;

2.   hyväksyy lisätalousarvioesityksen nro 8/2008 sellaisenaan;

3.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUVL L 71, 14.3.2008.

(3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/224

---

Kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytykset korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten *

P6_TA(2008)0557

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten (KOM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS))

(2010/C 16 E/41)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2007)0637), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2007)0637),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0011/2007), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0011/2007),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnot (A6-0432/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnot (A6-0432/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

3.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

4.   vaatii aloittamaan 4. maaliskuuta 1975 annetun yhteisen julistuksen mukaisen neuvottelumenettelyn, jos neuvosto aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

5.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

6.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1


  Ehdotus direktiiviksi


  Johdanto-osan 2 a kappale (uusi) |
| | (2 a) | Eurooppa-neuvosto totesi Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pitämässään ylimääräisessä kokouksessa, että on tarpeen lähentää kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä koskevaa kansallista lainsäädäntöä. Samassa yhteydessä Eurooppa-neuvosto totesi erityisesti, että Euroopan unionin on varmistettava jäsenvaltioidensa alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu ja että heille olisi pyrittävä takaamaan tehokkaamman kotouttamispolitiikan avulla unionin kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin verrattavat oikeudet ja velvollisuudet. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

(2 a)

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| (3) | Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti unionin tavoitteeksi, että siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

(3)

Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti unionin tavoitteeksi, että siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous vuoteen 2010 mennessä.

| (3) | Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti unionin tavoitteeksi, että siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous,
  joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta
  vuoteen 2010 mennessä.
  Jäsenvaltioiden työvoimatarpeisiin perustuvan lähestymistavan mukaisia toimia, joilla houkutellaan erittäin päteviä työntekijöitä kolmansista maista ja saadaan heidät pysymään EU:ssa, olisi pidettävä osana Lissabonin strategiassa sekä kasvua ja työllisyyttä koskevissa yhdennetyissä suuntaviivoissa määritettyä laajempaa kehystä
  . |
| --- | --- |

(3)

Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti unionin tavoitteeksi, että siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous,
  joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta
  vuoteen 2010 mennessä.
  Jäsenvaltioiden työvoimatarpeisiin perustuvan lähestymistavan mukaisia toimia, joilla houkutellaan erittäin päteviä työntekijöitä kolmansista maista ja saadaan heidät pysymään EU:ssa, olisi pidettävä osana Lissabonin strategiassa sekä kasvua ja työllisyyttä koskevissa yhdennetyissä suuntaviivoissa määritettyä laajempaa kehystä
  .

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| (5 a) | Lisääntyvässä määrin globalisoituvilla työmarkkinoilla Euroopan unionin olisi parannettava kykyään houkutella työntekijöitä ja eritoten erittäin päteviä työntekijöitä kolmansista maista. Tämä tavoite voidaan saavuttaa paremmin myöntämällä etuuksia, kuten erityisiä poikkeuksia, sekä helpottamalla asiaa koskevan tiedon saantia. |
| --- | --- |

(5 a)

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| (6) | Lissabonin prosessin mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on tärkeää edistää niiden erittäin pätevien työntekijöiden liikkuvuutta, jotka ovat EU-kansalaisia, ja erityisesti vuosina 2004 ja 2007 unioniin liittyneiden maiden kansalaisia.
  Jäsenvaltioiden on
  tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä noudatettava yhteisön etuuskohtelun periaatetta, sellaisena kuin se on ilmaistu erityisesti 16 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyissä liittymisasiakirjoissa. |
| --- | --- |

(6)

Lissabonin prosessin mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on tärkeää edistää niiden erittäin pätevien työntekijöiden liikkuvuutta, jotka ovat EU-kansalaisia, ja erityisesti vuosina 2004 ja 2007 unioniin liittyneiden maiden kansalaisia.
  Jäsenvaltioiden on
  tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä noudatettava yhteisön etuuskohtelun periaatetta, sellaisena kuin se on ilmaistu erityisesti 16 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyissä liittymisasiakirjoissa.

| (6) | Lissabonin prosessin mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on tärkeää edistää niiden erittäin pätevien työntekijöiden liikkuvuutta, jotka ovat EU-kansalaisia, ja erityisesti vuosina 2004 ja 2007 unioniin liittyneiden maiden kansalaisia. Tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä
  olisi
  noudatettava yhteisön etuuskohtelun periaatetta, sellaisena kuin se on ilmaistu erityisesti 16 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyissä liittymisasiakirjoissa. |
| --- | --- |

(6)

Lissabonin prosessin mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on tärkeää edistää niiden erittäin pätevien työntekijöiden liikkuvuutta, jotka ovat EU-kansalaisia, ja erityisesti vuosina 2004 ja 2007 unioniin liittyneiden maiden kansalaisia. Tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä
  olisi
  noudatettava yhteisön etuuskohtelun periaatetta, sellaisena kuin se on ilmaistu erityisesti 16 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyissä liittymisasiakirjoissa.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 kappale

| (10) | Tässä direktiivissä olisi säädettävä joustavasta, kysyntälähtöisestä maahanpääsyjärjestelmästä, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin, kuten
  jäsenvaltioiden palkkatasoon suhteutettuun vähimmäispalkkaan, sekä
  ammattipätevyyttä koskeviin vaatimuksiin.
  On tarpeen määrittää kansalliselle palkan raja-arvolle yhteinen suhteellinen vähimmäismäärä, jotta voidaan varmistaa maahanpääsyn edellytysten yhdenmukaistamisen vähimmäistaso koko EU:n alueella. Jäsenvaltioiden olisi määritettävä kansalliset raja-arvonsa työmarkkinatilanteensa ja yleisen maahanmuuttopolitiikkansa mukaisesti
  . |
| --- | --- |

(10)

Tässä direktiivissä olisi säädettävä joustavasta, kysyntälähtöisestä maahanpääsyjärjestelmästä, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin, kuten
  jäsenvaltioiden palkkatasoon suhteutettuun vähimmäispalkkaan, sekä
  ammattipätevyyttä koskeviin vaatimuksiin.
  On tarpeen määrittää kansalliselle palkan raja-arvolle yhteinen suhteellinen vähimmäismäärä, jotta voidaan varmistaa maahanpääsyn edellytysten yhdenmukaistamisen vähimmäistaso koko EU:n alueella. Jäsenvaltioiden olisi määritettävä kansalliset raja-arvonsa työmarkkinatilanteensa ja yleisen maahanmuuttopolitiikkansa mukaisesti
  .

| (10) | Tässä direktiivissä olisi säädettävä joustavasta, kysyntälähtöisestä maahanpääsyjärjestelmästä, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin, kuten ammattipätevyyttä koskeviin vaatimuksiin.
  Samapalkkaisuuden periaatteen noudattaminen on välttämätöntä, jotta taataan EU-kansalaisten ja kolmansien maiden kansalaisten tasavertainen kohtelu
  . |
| --- | --- |

(10)

Tässä direktiivissä olisi säädettävä joustavasta, kysyntälähtöisestä maahanpääsyjärjestelmästä, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin, kuten ammattipätevyyttä koskeviin vaatimuksiin.
  Samapalkkaisuuden periaatteen noudattaminen on välttämätöntä, jotta taataan EU-kansalaisten ja kolmansien maiden kansalaisten tasavertainen kohtelu
  .

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 11 kappale

| (11) | Palkoille määritetyistä pääjärjestelmän mukaisista raja-arvoista olisi säädettävä poikkeuksia erittäin pätevien alle 30-vuotiaiden työnhakijoiden osalta, koska he eivät suhteellisen vähäisen ammattikokemuksensa ja työmarkkina-asemansa vuoksi kenties täytä pääjärjestelmän mukaisia palkkavaatimuksia, sekä niiden henkilöiden osalta, jotka ovat suorittaneet korkea-asteen tutkinnon EU:n alueella. |
| --- | --- |

(11)

Poistetaan.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| (15 a) | Liikuttaessa EU:n sisällä jäsenvaltiosta toiseen EU:n sinisen kortin uusimisen jälkeen, rajatyön tekeminen saattaa olla vaihtoehto EU:n sinisen kortin haltijalle. Koska EU:n sinisessä kortissa yhdistyvät työ- ja oleskelulupa, se ei tarjoa mahdollisuutta tehdä rajatyötä toisessa jäsenvaltiossa ja oleskella toisessa, EU:n sinisen kortin myöntäneessä jäsenvaltiossa. Mahdollisuudesta rajatyön tekemiseen olisi säädettävä kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista annettavassa neuvoston direktiivissä .../.../EY. |
| --- | --- |

(15 a)

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 kappale

| (17) | Olisi edistettävä ja ylläpidettävä erittäin pätevien kolmansista maista tulevien työntekijöiden liikkumista yhteisön ja alkuperämaiden välillä. On tarpeen säätää poikkeuksia pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetusta neuvoston direktiivistä 2003/109/EY, jotta voidaan pidentää sallittua poissaolojaksoa yhteisön alueelta, jota ei oteta huomioon laskettaessa EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman myöntämisen edellyttämän laillisen yhtäjaksoisen oleskelun kestoa. Direktiivissä 2003/109/EY säädettyjä sallittuja poissaolojaksoja olisi pidennettävä myös niiden erittäin pätevien työntekijöiden osalta, joille on myönnetty EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema. Jotta voidaan erityisesti kannustaa kehitysmaista tulevien erittäin pätevien työntekijöiden kiertomuuttoa, jäsenvaltioiden olisi harkittava neuvoston direktiivin 2003/109/EY 4 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 9 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista siten, että sallitaan tässä direktiivissä säädettyä pidemmät poissaolojaksot. Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus erityisesti taustalla olevien kehitystavoitteiden kanssa, näitä poikkeuksia olisi sovellettava ainoastaan silloin kun voidaan osoittaa, että asianomainen henkilö on palannut alkuperämaahansa
  työn, opiskelun tai vapaaehtoistoiminnan vuoksi
  . |
| --- | --- |

(17)

Olisi edistettävä ja ylläpidettävä erittäin pätevien kolmansista maista tulevien työntekijöiden liikkumista yhteisön ja alkuperämaiden välillä. On tarpeen säätää poikkeuksia pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetusta neuvoston direktiivistä 2003/109/EY, jotta voidaan pidentää sallittua poissaolojaksoa yhteisön alueelta, jota ei oteta huomioon laskettaessa EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman myöntämisen edellyttämän laillisen yhtäjaksoisen oleskelun kestoa. Direktiivissä 2003/109/EY säädettyjä sallittuja poissaolojaksoja olisi pidennettävä myös niiden erittäin pätevien työntekijöiden osalta, joille on myönnetty EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema. Jotta voidaan erityisesti kannustaa kehitysmaista tulevien erittäin pätevien työntekijöiden kiertomuuttoa, jäsenvaltioiden olisi harkittava neuvoston direktiivin 2003/109/EY 4 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 9 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista siten, että sallitaan tässä direktiivissä säädettyä pidemmät poissaolojaksot. Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus erityisesti taustalla olevien kehitystavoitteiden kanssa, näitä poikkeuksia olisi sovellettava ainoastaan silloin kun voidaan osoittaa, että asianomainen henkilö on palannut alkuperämaahansa
  työn, opiskelun tai vapaaehtoistoiminnan vuoksi
  .

| (17) | Olisi edistettävä ja ylläpidettävä erittäin pätevien kolmansista maista tulevien työntekijöiden liikkumista yhteisön ja alkuperämaiden välillä. On tarpeen säätää poikkeuksia pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetusta neuvoston direktiivistä 2003/109/EY, jotta voidaan pidentää sallittua poissaolojaksoa yhteisön alueelta, jota ei oteta huomioon laskettaessa EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman myöntämisen edellyttämän laillisen yhtäjaksoisen oleskelun kestoa. Direktiivissä 2003/109/EY säädettyjä sallittuja poissaolojaksoja olisi pidennettävä myös niiden erittäin pätevien työntekijöiden osalta, joille on myönnetty EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema. Jotta voidaan erityisesti kannustaa kehitysmaista tulevien erittäin pätevien työntekijöiden kiertomuuttoa, jäsenvaltioiden olisi harkittava neuvoston direktiivin 2003/109/EY 4 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 9 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista siten, että sallitaan tässä direktiivissä säädettyä pidemmät poissaolojaksot. Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus erityisesti taustalla olevien kehitystavoitteiden kanssa, näitä poikkeuksia olisi sovellettava ainoastaan silloin kun voidaan osoittaa, että asianomainen henkilö on palannut alkuperämaahansa. |
| --- | --- |

(17)

Olisi edistettävä ja ylläpidettävä erittäin pätevien kolmansista maista tulevien työntekijöiden liikkumista yhteisön ja alkuperämaiden välillä. On tarpeen säätää poikkeuksia pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetusta neuvoston direktiivistä 2003/109/EY, jotta voidaan pidentää sallittua poissaolojaksoa yhteisön alueelta, jota ei oteta huomioon laskettaessa EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman myöntämisen edellyttämän laillisen yhtäjaksoisen oleskelun kestoa. Direktiivissä 2003/109/EY säädettyjä sallittuja poissaolojaksoja olisi pidennettävä myös niiden erittäin pätevien työntekijöiden osalta, joille on myönnetty EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema. Jotta voidaan erityisesti kannustaa kehitysmaista tulevien erittäin pätevien työntekijöiden kiertomuuttoa, jäsenvaltioiden olisi harkittava neuvoston direktiivin 2003/109/EY 4 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 9 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista siten, että sallitaan tässä direktiivissä säädettyä pidemmät poissaolojaksot. Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus erityisesti taustalla olevien kehitystavoitteiden kanssa, näitä poikkeuksia olisi sovellettava ainoastaan silloin kun voidaan osoittaa, että asianomainen henkilö on palannut alkuperämaahansa.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 kappale

| (20) | Jäsenvaltioiden
  olisi
  tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä
  pidättäydyttävä aktiivisesta rekrytoinnista kehitysmaissa niillä aloilla
  , joilla on
  liian vähän henkilöresursseja
  . Erityisesti terveydenhuollon
  alalla
  olisi
  laadittava julkisen ja yksityisen sektorin työnantajiin sovellettavat
  eettisen rekrytoinnin periaatteet ja käytänteet,
  kuten eurooppalaisesta toimintaohjelmasta terveydenhuollon vakavan henkilöstöpulan lievittämiseksi kehitysmaissa (2007–2013) 14 päivänä toukokuuta 2007 annetuissa neuvoston ja jäsenvaltioiden päätelmissä korostetaan. Periaatteita ja käytänteitä
  olisi vahvistettava luomalla järjestelmiä, suuntaviivoja ja muita välineitä, joilla helpotetaan kiertomuuttoa ja tilapäistä muuttoa,
  sekä muilla välineillä, joilla minimoidaan
  erittäin pätevien
  henkilöiden muuttoliikkeen negatiiviset vaikutukset kehitysmaissa ja maksimoidaan positiiviset vaikutukset
  . Tällaiset toimet olisi toteutettava siirtolaisuudesta ja kehityksestä Tripolissa 22 ja 23 päivänä marraskuuta 2006 annetun Afrikan ja EU:n yhteisen julistuksen mukaisesti ja pyrkien muodostamaan kattava maahanmuuttopolitiikka, kuten 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin. |
| --- | --- |

(20)

Jäsenvaltioiden
  olisi
  tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä
  pidättäydyttävä aktiivisesta rekrytoinnista kehitysmaissa niillä aloilla
  , joilla on
  liian vähän henkilöresursseja
  . Erityisesti terveydenhuollon
  alalla
  olisi
  laadittava julkisen ja yksityisen sektorin työnantajiin sovellettavat
  eettisen rekrytoinnin periaatteet ja käytänteet,
  kuten eurooppalaisesta toimintaohjelmasta terveydenhuollon vakavan henkilöstöpulan lievittämiseksi kehitysmaissa (2007–2013) 14 päivänä toukokuuta 2007 annetuissa neuvoston ja jäsenvaltioiden päätelmissä korostetaan. Periaatteita ja käytänteitä
  olisi vahvistettava luomalla järjestelmiä, suuntaviivoja ja muita välineitä, joilla helpotetaan kiertomuuttoa ja tilapäistä muuttoa,
  sekä muilla välineillä, joilla minimoidaan
  erittäin pätevien
  henkilöiden muuttoliikkeen negatiiviset vaikutukset kehitysmaissa ja maksimoidaan positiiviset vaikutukset
  . Tällaiset toimet olisi toteutettava siirtolaisuudesta ja kehityksestä Tripolissa 22 ja 23 päivänä marraskuuta 2006 annetun Afrikan ja EU:n yhteisen julistuksen mukaisesti ja pyrkien muodostamaan kattava maahanmuuttopolitiikka, kuten 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin.

| (20) | Jäsenvaltioiden
  ei pitäisi
  tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä
  hakea aktiivisesti erittäin päteviä henkilöitä aloille
  , joilla
  kolmannessa maassa jo
  on
  tai on odotettavissa pulaa erittäin pätevästä työvoimasta. Tämä koskee
  erityisesti terveydenhuollon
  ja opetuksen alaa. Jäsenvaltioiden
  olisi
  tehtävä kolmansien maiden kanssa yhteistyösopimuksia, joilla turvataan toisaalta unionin tarpeet ja toisaalta erittäin pätevien kolmansista maista tulevien työntekijöiden alkuperämaiden kehitys. Yhteistyösopimuksiin olisi sisällytettävä
  eettisen rekrytoinnin periaatteet ja käytänteet,
  ja niitä
  olisi vahvistettava luomalla järjestelmiä, suuntaviivoja ja muita välineitä, joilla helpotetaan kiertomuuttoa ja tilapäistä muuttoa,
  jolloin mahdollistetaan
  erittäin pätevien
  maahanmuuttajien paluu alkuperämaahansa
  . Tällaiset toimet olisi toteutettava siirtolaisuudesta ja kehityksestä Tripolissa 22 ja 23 päivänä marraskuuta 2006 annetun Afrikan ja EU:n yhteisen julistuksen
  ja heinäkuussa 2007 pidetyn ensimmäisen maailmanlaajuisen maahanmuutto- ja kehitysfoorumin päätelmien
  mukaisesti ja pyrkien muodostamaan kattava maahanmuuttopolitiikka, kuten 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin.
  Samalla tavoin jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä alkuperämaiden kanssa tarjottava konkreettista tukea ammattitaitoisten työntekijöiden kouluttamiseksi avainaloilla, joihin aivovuoto kohdistuu
  . |
| --- | --- |

(20)

Jäsenvaltioiden
  ei pitäisi
  tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä
  hakea aktiivisesti erittäin päteviä henkilöitä aloille
  , joilla
  kolmannessa maassa jo
  on
  tai on odotettavissa pulaa erittäin pätevästä työvoimasta. Tämä koskee
  erityisesti terveydenhuollon
  ja opetuksen alaa. Jäsenvaltioiden
  olisi
  tehtävä kolmansien maiden kanssa yhteistyösopimuksia, joilla turvataan toisaalta unionin tarpeet ja toisaalta erittäin pätevien kolmansista maista tulevien työntekijöiden alkuperämaiden kehitys. Yhteistyösopimuksiin olisi sisällytettävä
  eettisen rekrytoinnin periaatteet ja käytänteet,
  ja niitä
  olisi vahvistettava luomalla järjestelmiä, suuntaviivoja ja muita välineitä, joilla helpotetaan kiertomuuttoa ja tilapäistä muuttoa,
  jolloin mahdollistetaan
  erittäin pätevien
  maahanmuuttajien paluu alkuperämaahansa
  . Tällaiset toimet olisi toteutettava siirtolaisuudesta ja kehityksestä Tripolissa 22 ja 23 päivänä marraskuuta 2006 annetun Afrikan ja EU:n yhteisen julistuksen
  ja heinäkuussa 2007 pidetyn ensimmäisen maailmanlaajuisen maahanmuutto- ja kehitysfoorumin päätelmien
  mukaisesti ja pyrkien muodostamaan kattava maahanmuuttopolitiikka, kuten 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin.
  Samalla tavoin jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä alkuperämaiden kanssa tarjottava konkreettista tukea ammattitaitoisten työntekijöiden kouluttamiseksi avainaloilla, joihin aivovuoto kohdistuu
  .

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla — b alakohta

| b) | ”korkeaa pätevyyttä vaativalla työllä” toisen johdolla harjoitettavaa aitoa ja todellista työtä, josta henkilölle maksetaan korvausta ja joka edellyttää korkea-asteen tutkintoa tai
  vähintään kolmen vuoden vastaavaa ammattikokemusta
  ; |
| --- | --- |

b)

”korkeaa pätevyyttä vaativalla työllä” toisen johdolla harjoitettavaa aitoa ja todellista työtä, josta henkilölle maksetaan korvausta ja joka edellyttää korkea-asteen tutkintoa tai
  vähintään kolmen vuoden vastaavaa ammattikokemusta
  ;

| b) | ”korkeaa pätevyyttä vaativalla työllä” toisen johdolla
  työntekijänä
  harjoitettavaa aitoa ja todellista työtä, josta henkilölle maksetaan korvausta ja joka edellyttää korkea-asteen tutkintoa tai
  korkeaa ammattipätevyyttä
  ; |
| --- | --- |

b)

”korkeaa pätevyyttä vaativalla työllä” toisen johdolla
  työntekijänä
  harjoitettavaa aitoa ja todellista työtä, josta henkilölle maksetaan korvausta ja joka edellyttää korkea-asteen tutkintoa tai
  korkeaa ammattipätevyyttä
  ;

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla — c alakohta

| c) | ”EU:n sinisellä kortilla” lupaa, jossa erityisesti mainitaan ”EU:n sininen kortti” ja joka oikeuttaa haltijansa asumaan ja työskentelemään laillisesti EU:n alueella sekä muuttamaan toiseen jäsenvaltioon
  tässä direktiivissä määriteltyä
  korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten; |
| --- | --- |

c)

”EU:n sinisellä kortilla” lupaa, jossa erityisesti mainitaan ”EU:n sininen kortti” ja joka oikeuttaa haltijansa asumaan ja työskentelemään laillisesti EU:n alueella sekä muuttamaan toiseen jäsenvaltioon
  tässä direktiivissä määriteltyä
  korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten;

| c) | ”EU:n sinisellä kortilla” lupaa, jossa erityisesti mainitaan ”EU:n sininen kortti” ja joka oikeuttaa haltijansa asumaan ja työskentelemään laillisesti EU:n alueella sekä muuttamaan toiseen jäsenvaltioon korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten
  V luvun mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

c)

”EU:n sinisellä kortilla” lupaa, jossa erityisesti mainitaan ”EU:n sininen kortti” ja joka oikeuttaa haltijansa asumaan ja työskentelemään laillisesti EU:n alueella sekä muuttamaan toiseen jäsenvaltioon korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten
  V luvun mukaisesti
  ;

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla — f alakohta

| f) | ”perheenjäsenillä” direktiivin 2003/86/EY 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä kolmansien maiden kansalaisia; |
| --- | --- |

f)

”perheenjäsenillä” direktiivin 2003/86/EY 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä kolmansien maiden kansalaisia;

| f) | ”perheenjäsenillä” direktiivin 2003/86/EY 4 artiklan 1 kohdassa,
  4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 4 artiklan 3 kohdassa
  määriteltyjä kolmansien maiden kansalaisia; |
| --- | --- |

f)

”perheenjäsenillä” direktiivin 2003/86/EY 4 artiklan 1 kohdassa,
  4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 4 artiklan 3 kohdassa
  määriteltyjä kolmansien maiden kansalaisia;

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla — g alakohta

| g) | ”korkea-asteen tutkinnolla” sellaista tutkintoa, tutkintotodistusta tai muuta
  toimivaltaisen viranomaisen
  antamaa todistusta, joka osoittaa henkilön suorittaneen korkea-asteen koulutusohjelman, jolla tarkoitetaan sijaintivaltiossaan korkea-asteen oppilaitokseksi tunnustetun oppilaitoksen tarjoamien kurssien muodostamaa kokonaisuutta. Näin hankittu pätevyys otetaan tätä direktiiviä sovellettaessa huomioon sillä edellytyksellä, että pätevyyttä osoittavien opintojen kesto on vähintään kolme vuotta; |
| --- | --- |

g)

”korkea-asteen tutkinnolla” sellaista tutkintoa, tutkintotodistusta tai muuta
  toimivaltaisen viranomaisen
  antamaa todistusta, joka osoittaa henkilön suorittaneen korkea-asteen koulutusohjelman, jolla tarkoitetaan sijaintivaltiossaan korkea-asteen oppilaitokseksi tunnustetun oppilaitoksen tarjoamien kurssien muodostamaa kokonaisuutta. Näin hankittu pätevyys otetaan tätä direktiiviä sovellettaessa huomioon sillä edellytyksellä, että pätevyyttä osoittavien opintojen kesto on vähintään kolme vuotta;

| g) | ”korkea-asteen tutkinnolla” sellaista tutkintoa, tutkintotodistusta tai muuta
  kolmannen maan
  antamaa
  ja jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tunnustamaa
  todistusta, joka osoittaa henkilön suorittaneen korkea-asteen koulutusohjelman, jolla tarkoitetaan sijaintivaltiossaan korkea-asteen oppilaitokseksi tunnustetun oppilaitoksen tarjoamien kurssien muodostamaa kokonaisuutta. Näin hankittu pätevyys otetaan tätä direktiiviä sovellettaessa huomioon sillä edellytyksellä, että pätevyyttä osoittavien opintojen kesto on vähintään kolme vuotta.
  Sen arvioimiseksi, onko kolmannen maan kansalaisella korkea-asteen tutkinto, viitataan tätä direktiiviä sovellettaessa vuoden 1997 kansainvälisen koulutusluokituksen (ISCED) tasoihin 5 a ja 6
  ; |
| --- | --- |

g)

”korkea-asteen tutkinnolla” sellaista tutkintoa, tutkintotodistusta tai muuta
  kolmannen maan
  antamaa
  ja jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tunnustamaa
  todistusta, joka osoittaa henkilön suorittaneen korkea-asteen koulutusohjelman, jolla tarkoitetaan sijaintivaltiossaan korkea-asteen oppilaitokseksi tunnustetun oppilaitoksen tarjoamien kurssien muodostamaa kokonaisuutta. Näin hankittu pätevyys otetaan tätä direktiiviä sovellettaessa huomioon sillä edellytyksellä, että pätevyyttä osoittavien opintojen kesto on vähintään kolme vuotta.
  Sen arvioimiseksi, onko kolmannen maan kansalaisella korkea-asteen tutkinto, viitataan tätä direktiiviä sovellettaessa vuoden 1997 kansainvälisen koulutusluokituksen (ISCED) tasoihin 5 a ja 6
  ;

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla — h alakohta

| h) | ”korkealla ammattipätevyydellä”
  pätevyyttä, josta on osoituksena korkea-asteen tutkintoa osoittava asiakirja tai vähintään 3 vuoden vastaava ammattikokemus
  ; |
| --- | --- |

h)

”korkealla ammattipätevyydellä”
  pätevyyttä, josta on osoituksena korkea-asteen tutkintoa osoittava asiakirja tai vähintään 3 vuoden vastaava ammattikokemus
  ;

| h) | ”korkealla ammattipätevyydellä”
  vähintään viiden vuoden ammattikokemusta, joka vastaa korkea-asteen tutkinnon kautta saatua pätevyyttä ja josta vähintään kaksi vuotta johtavassa asemassa
  ; |
| --- | --- |

h)

”korkealla ammattipätevyydellä”
  vähintään viiden vuoden ammattikokemusta, joka vastaa korkea-asteen tutkinnon kautta saatua pätevyyttä ja josta vähintään kaksi vuotta johtavassa asemassa
  ;

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla — i alakohta

| i) | ”ammattikokemuksella” kyseisen ammatin tosiasiallista ja luvallista harjoittamista. |
| --- | --- |

i)

”ammattikokemuksella” kyseisen ammatin tosiasiallista ja luvallista harjoittamista.

| i) | ”ammattikokemuksella” kyseisen ammatin tosiasiallista ja luvallista harjoittamista,
  josta on todisteena viranomaisen myöntämä asiakirja, esimerkiksi työtodistus, todistus sosiaalivakuutuksesta tai verotodistus
  . |
| --- | --- |

i)

”ammattikokemuksella” kyseisen ammatin tosiasiallista ja luvallista harjoittamista,
  josta on todisteena viranomaisen myöntämä asiakirja, esimerkiksi työtodistus, todistus sosiaalivakuutuksesta tai verotodistus
  .

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla — i a alakohta (uusi)

| i a) | ”säännellyllä ammatilla” yhdestä tai useammasta toiminnan lajista koostuvaa ammattitoimintaa, jonka aloittamisen tai harjoittamisen tai jonkin harjoittamisen muodon edellytyksenä on suoraan tai välillisesti lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla tietyn ammattipätevyyden omaaminen; yksi tällainen ammattitoiminnan harjoittamisen muoto on sellaisen ammattinimikkeen käyttö, johon lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla vain tietyn ammattipätevyyden omaavilla henkilöillä on oikeus. |
| --- | --- |

i a)

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 1 kohta

| 1. | Tätä direktiiviä sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat pääsyä jonkin jäsenvaltion alueelle korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten. |
| --- | --- |

1.

Tätä direktiiviä sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat pääsyä jonkin jäsenvaltion alueelle korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten.

| 1. | Tätä direktiiviä sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat pääsyä jonkin jäsenvaltion alueelle korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten,
  sekä kolmansien maiden kansalaisiin, jotka jo oleskelevat laillisesti muiden järjestelmien piirissä jossakin jäsenvaltiossa ja jotka hakevat EU:n sinistä korttia
  . |
| --- | --- |

1.

Tätä direktiiviä sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat pääsyä jonkin jäsenvaltion alueelle korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten,
  sekä kolmansien maiden kansalaisiin, jotka jo oleskelevat laillisesti muiden järjestelmien piirissä jossakin jäsenvaltiossa ja jotka hakevat EU:n sinistä korttia
  .

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 2 kohta — a alakohta

| a) | jotka oleskelevat jäsenvaltiossa kansainvälistä suojelua hakevina henkilöinä tai tilapäisten suojelujärjestelyjen perusteella; |
| --- | --- |

a)

jotka oleskelevat jäsenvaltiossa kansainvälistä suojelua hakevina henkilöinä tai tilapäisten suojelujärjestelyjen perusteella;

| a) | jotka oleskelevat jäsenvaltiossa kansainvälistä suojelua hakevina henkilöinä tai tilapäisten suojelujärjestelyjen perusteella
  tai jotka jommastakummasta syystä ovat hakeneet oleskelulupaa ja joiden oikeudellisesta asemasta ei ole vielä tehty päätöstä
  ; |
| --- | --- |

a)

jotka oleskelevat jäsenvaltiossa kansainvälistä suojelua hakevina henkilöinä tai tilapäisten suojelujärjestelyjen perusteella
  tai jotka jommastakummasta syystä ovat hakeneet oleskelulupaa ja joiden oikeudellisesta asemasta ei ole vielä tehty päätöstä
  ;

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 2 kohta — b alakohta

| b) | jotka
  ovat pakolaisia tai
  ovat hakeneet pakolaisaseman tunnustamista ja joiden hakemuksesta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä; |
| --- | --- |

b)

jotka
  ovat pakolaisia tai
  ovat hakeneet pakolaisaseman tunnustamista ja joiden hakemuksesta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä;

| b) | jotka ovat hakeneet pakolaisaseman tunnustamista ja joiden hakemuksesta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä; |
| --- | --- |

b)

jotka ovat hakeneet pakolaisaseman tunnustamista ja joiden hakemuksesta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä;

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 2 kohta — f alakohta

| f) | jotka tulevat jäsenvaltioon sellaisten kansainvälisiin sopimuksiin sisältyvien sitoumusten nojalla, joilla helpotetaan tiettyjen kauppaan ja investointitoimintaan liittyvien luonnollisten henkilöiden maahanpääsyä ja tilapäistä oleskelua; |
| --- | --- |

f)

jotka tulevat jäsenvaltioon sellaisten kansainvälisiin sopimuksiin sisältyvien sitoumusten nojalla, joilla helpotetaan tiettyjen kauppaan ja investointitoimintaan liittyvien luonnollisten henkilöiden maahanpääsyä ja tilapäistä oleskelua;

| f) | jotka tulevat jäsenvaltioon sellaisten kansainvälisiin sopimuksiin sisältyvien sitoumusten nojalla, joilla helpotetaan tiettyjen kauppaan ja investointitoimintaan liittyvien luonnollisten henkilöiden maahanpääsyä ja tilapäistä oleskelua,
  erityisesti yrityksen sisällä siirtyvät työntekijät, sopimukseen perustuvien palvelujen tarjoajat ja korkeakoulututkinnon suorittaneet harjoittelijat, joita koskevat yhteisön velvoitteet palvelujen kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS) puitteissa
  ; |
| --- | --- |

f)

jotka tulevat jäsenvaltioon sellaisten kansainvälisiin sopimuksiin sisältyvien sitoumusten nojalla, joilla helpotetaan tiettyjen kauppaan ja investointitoimintaan liittyvien luonnollisten henkilöiden maahanpääsyä ja tilapäistä oleskelua,
  erityisesti yrityksen sisällä siirtyvät työntekijät, sopimukseen perustuvien palvelujen tarjoajat ja korkeakoulututkinnon suorittaneet harjoittelijat, joita koskevat yhteisön velvoitteet palvelujen kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS) puitteissa
  ;

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 2 kohta — g a alakohta (uusi)

| g a) | joille on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle kausityöntekijöinä. |
| --- | --- |

g a)

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 3 kohta

| 3. | Tämä direktiivi ei saisi estää sellaisten tulevien sopimusten soveltamista, jotka yhteisö tai yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet yhden tai useamman kolmannen maan kanssa ja joissa luetellaan ammatit, jotka eivät saisi kuulua tämän direktiivin soveltamisalaan, kun tarkoituksena on taata eettinen rekrytointi henkilöresurssien puutteesta kärsivillä aloilla turvaamalla henkilöresurssien riittävyys sopimuspuoliin kuuluvissa kehitysmaissa. |
| --- | --- |

3.

Tämä direktiivi ei saisi estää sellaisten tulevien sopimusten soveltamista, jotka yhteisö tai yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet yhden tai useamman kolmannen maan kanssa ja joissa luetellaan ammatit, jotka eivät saisi kuulua tämän direktiivin soveltamisalaan, kun tarkoituksena on taata eettinen rekrytointi henkilöresurssien puutteesta kärsivillä aloilla turvaamalla henkilöresurssien riittävyys sopimuspuoliin kuuluvissa kehitysmaissa.

| 3. | Tämä direktiivi ei estä sellaisten tulevien sopimusten soveltamista, jotka yhteisö tai yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet yhden tai useamman kolmannen maan kanssa ja joissa luetellaan ammatit, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, kun tarkoituksena on taata eettinen rekrytointi henkilöresurssien puutteesta kärsivillä aloilla
  tai aloilla, jotka ovat keskeisiä YK:n vuosituhannen kehitystavoitteiden saavutta-miseksi, erityisesti terveydenhuollon ja opetuksen aloilla, sekä aloilla, jotka ovat tärkeitä kehitysmaiden mahdollisuuksille tarjota perustason sosiaalipalveluja
  , turvaamalla henkilöresurssien riittävyys sopimuspuoliin kuuluvissa kehitysmaissa. |
| --- | --- |

3.

Tämä direktiivi ei estä sellaisten tulevien sopimusten soveltamista, jotka yhteisö tai yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet yhden tai useamman kolmannen maan kanssa ja joissa luetellaan ammatit, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, kun tarkoituksena on taata eettinen rekrytointi henkilöresurssien puutteesta kärsivillä aloilla
  tai aloilla, jotka ovat keskeisiä YK:n vuosituhannen kehitystavoitteiden saavutta-miseksi, erityisesti terveydenhuollon ja opetuksen aloilla, sekä aloilla, jotka ovat tärkeitä kehitysmaiden mahdollisuuksille tarjota perustason sosiaalipalveluja
  , turvaamalla henkilöresurssien riittävyys sopimuspuoliin kuuluvissa kehitysmaissa.

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla — 2 kohta

| 2. | Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden
  toimivaltaan
  antaa tai pitää voimassa maahanpääsyä ja oleskelua koskevia säännöksiä, jotka ovat
  sen
  soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden kannalta edullisempia,
  lukuun ottamatta ensimmäiseen jäsenvaltioon pääsyä koskevia säännöksiä
  . |
| --- | --- |

2.

Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden
  toimivaltaan
  antaa tai pitää voimassa maahanpääsyä ja oleskelua koskevia säännöksiä, jotka ovat
  sen
  soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden kannalta edullisempia,
  lukuun ottamatta ensimmäiseen jäsenvaltioon pääsyä koskevia säännöksiä
  .

| 2. | Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden
  oikeuteen
  antaa tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat
  tämän direktiivin
  soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden kannalta edullisempia
  kuin seuraavat säännökset
  : |
| --- | --- |

2.

Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden
  oikeuteen
  antaa tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat
  tämän direktiivin
  soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden kannalta edullisempia
  kuin seuraavat säännökset
  :

| a) | 5 artiklan 2 kohta, kun kyseessä on oleskelu toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

| b) | 12 artikla, 13 artiklan 1 ja 2 kohta, 14 artikla, 16 artikla, 17 artiklan 4 kohta ja 20 artikla. |
| --- | --- |

b)

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla — 1 kohta — a alakohta

| a) | hänen on esitettävä
  asianomaisessa jäsenvaltiossa
  voimassa oleva, vähintään vuoden pituista työsuhdetta koskeva työsopimus tai sitova työtarjous; |
| --- | --- |

a)

hänen on esitettävä
  asianomaisessa jäsenvaltiossa
  voimassa oleva, vähintään vuoden pituista työsuhdetta koskeva työsopimus tai sitova työtarjous;

| a) | hänen on esitettävä
  asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukainen
  , voimassa oleva, vähintään vuoden pituista
  korkeaa pätevyyttä vaativaa
  työsuhdetta koskeva työsopimus tai
  vastaava
  sitova työtarjous; |
| --- | --- |

a)

hänen on esitettävä
  asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukainen
  , voimassa oleva, vähintään vuoden pituista
  korkeaa pätevyyttä vaativaa
  työsuhdetta koskeva työsopimus tai
  vastaava
  sitova työtarjous;

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla — 1 kohta — c alakohta

| c) | ei-säänneltyjen ammattien osalta hänen on esitettävä työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa mainittua ammattia tai alaa koskevat, asianmukaista korkeaa ammattipätevyyttä osoittavat asiakirjat; |
| --- | --- |

c)

Poistetaan.

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla — 1 kohta — e alakohta

| e) | hänen on esitettävä todisteet omasta ja perheenjäsenten sairausvakuutuksesta, joka kattaa kaikki riskit, jotka yleensä katetaan asianomaisen jäsenvaltion kansalaisten osalta niiden ajanjaksojen aikana, jolloin kyseistä vakuutusturvaa ja vastaavia
  etuuksia
  ei tarjota työsopimukseen liittyen tai sen seurauksena; |
| --- | --- |

e)

hänen on esitettävä todisteet omasta ja perheenjäsenten sairausvakuutuksesta, joka kattaa kaikki riskit, jotka yleensä katetaan asianomaisen jäsenvaltion kansalaisten osalta niiden ajanjaksojen aikana, jolloin kyseistä vakuutusturvaa ja vastaavia
  etuuksia
  ei tarjota työsopimukseen liittyen tai sen seurauksena;

| e) | hänen on esitettävä todisteet omasta ja perheenjäsenten sairausvakuutuksesta, joka kattaa kaikki riskit, jotka yleensä katetaan asianomaisen jäsenvaltion kansalaisten osalta niiden ajanjaksojen aikana, jolloin kyseistä vakuutusturvaa ja vastaavia
  sairasvakuutusetuuksia
  ei tarjota työsopimukseen liittyen tai sen seurauksena; |
| --- | --- |

e)

hänen on esitettävä todisteet omasta ja perheenjäsenten sairausvakuutuksesta, joka kattaa kaikki riskit, jotka yleensä katetaan asianomaisen jäsenvaltion kansalaisten osalta niiden ajanjaksojen aikana, jolloin kyseistä vakuutusturvaa ja vastaavia
  sairasvakuutusetuuksia
  ei tarjota työsopimukseen liittyen tai sen seurauksena;

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla — 1 kohta — f alakohta

| f) | häntä
  ei
  pidetä
  uhkana yleiselle järjestykselle ja turvallisuudelle eikä kansanterveydelle. |
| --- | --- |

f)

häntä
  ei
  pidetä
  uhkana yleiselle järjestykselle ja turvallisuudelle eikä kansanterveydelle.

| f) | hän
  ei
  saa olla objektiivisesti todistettavista syistä
  uhkana yleiselle järjestykselle ja turvallisuudelle eikä kansanterveydelle. |
| --- | --- |

f)

hän
  ei
  saa olla objektiivisesti todistettavista syistä
  uhkana yleiselle järjestykselle ja turvallisuudelle eikä kansanterveydelle.

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla — 2 kohta

| 2. | Edellä 1 kohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa mainittu bruttokuukausipalkka ei saa alittaa jäsenvaltioiden määrittämää ja tätä tarkoitusta varten julkaisemaa kansallista
  palkkaraja-arvoa
  , jonka on oltava vähintään
  kolme kertaa kansallisessa lainsäädännössä määritetyn minimibruttokuukausipalkan
  suuruinen. |
| --- | --- |

2.

Edellä 1 kohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa mainittu bruttokuukausipalkka ei saa alittaa jäsenvaltioiden määrittämää ja tätä tarkoitusta varten julkaisemaa kansallista
  palkkaraja-arvoa
  , jonka on oltava vähintään
  kolme kertaa kansallisessa lainsäädännössä määritetyn minimibruttokuukausipalkan
  suuruinen.

| 2. | Edellä 1 kohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa mainittu bruttokuukausipalkka ei saa alittaa jäsenvaltioiden määrittämää ja tätä tarkoitusta varten julkaisemaa kansallista
  tasoa
  , jonka on oltava vähintään
  1,7 kertaa bruttokuukausipalkan tai asianomaisen jäsenvaltion keskimääräisen vuosipalkan
  suuruinen,
  ja se ei saa alittaa palkkaa, jota sovelletaan tai sovellettaisiin vastaavaan työntekijään vastaanottavassa maassa
  . |
| --- | --- |

2.

Edellä 1 kohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa mainittu bruttokuukausipalkka ei saa alittaa jäsenvaltioiden määrittämää ja tätä tarkoitusta varten julkaisemaa kansallista
  tasoa
  , jonka on oltava vähintään
  1,7 kertaa bruttokuukausipalkan tai asianomaisen jäsenvaltion keskimääräisen vuosipalkan
  suuruinen,
  ja se ei saa alittaa palkkaa, jota sovelletaan tai sovellettaisiin vastaavaan työntekijään vastaanottavassa maassa
  .

Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole määrittäneet minimipalkkaa, on asetettava kansalliseksi palkkaraja-arvoksi määrä, joka on vähintään kolme kertaa suurempi kuin se vähimmäistulo, jonka alittuessa asianomaisen jäsenvaltion kansalaisilla on oikeus sosiaalitukeen kyseisessä jäsenvaltiossa.

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

5 a artikla (uusi)

5 a artikla

Erittäin pätevien työntekijöiden puutteen välttäminen kolmansissa maissa

Jäsenvaltiot eivät saa hakea aktiivisesti erittäin päteviä työntekijöitä aloille, joilla kolmannessa maassa jo on tai on odotettavissa pulaa erittäin pätevästä työvoimasta. Tämä koskee erityisesti terveydenhuollon ja opetuksen alaa.

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

6 artikla

6 artikla

Poistetaan.

Poikkeus

Jos hakemuksen toimittaa alle 30-vuotias kolmannen maan kansalainen, joka on suorittanut korkea-asteen tutkinnon, sovelletaan seuraavia poikkeuksia:

| a) | jäsenvaltiot voivat katsoa edellä 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn edellytyksen täyttyneen, jos tarjottava bruttokuukausipalkka on vähintään kaksi kolmasosaa 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritetystä kansallisesta palkkaraja-arvosta; |
| --- | --- |

a)

| b) | jäsenvaltiot voivat luopua edellä 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn palkkavaatimuksen soveltamisesta, jos hakija on suorittanut korkea-asteen opinnot paikan päällä ja saanut yhteisön alueella sijaitsevasta korkea-asteen oppilaitoksesta todistuksen ylemmästä ja alemmasta korkeakoulututkinnosta; |
| --- | --- |

b)

| c) | Jäsenvaltiot eivät saa vaatia korkea-asteen tutkinnon lisäksi todisteita ammattikokemuksesta, paitsi jos se on tarpeen niiden vaatimusten täyttämiseksi, jotka kansallisessa lainsäädännössä asetettaisiin EU:n kansalaisille näiden harjoittaessa kolmannen maan kansalaisen työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa mainittua säänneltyä ammattia. |
| --- | --- |

c)

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

8 artikla — 2 kohta

| 2. | EU:n sinisen kortin alkuperäinen voimassaoloaika on
  kaksi vuotta
  , ja se on uusittava vähintään
  samaksi ajaksi
  . Jos työsopimus on voimassa alle
  kaksi vuotta
  , EU:n sinisen kortin voimassaoloaika on työsopimuksen voimassaoloaika lisättynä
  kolmella kuukaudella
  . |
| --- | --- |

2.

EU:n sinisen kortin alkuperäinen voimassaoloaika on
  kaksi vuotta
  , ja se on uusittava vähintään
  samaksi ajaksi
  . Jos työsopimus on voimassa alle
  kaksi vuotta
  , EU:n sinisen kortin voimassaoloaika on työsopimuksen voimassaoloaika lisättynä
  kolmella kuukaudella
  .

| 2. | EU:n sinisen kortin alkuperäinen voimassaoloaika on
  kolme vuotta
  , ja se on uusittava vähintään
  kahdeksi vuodeksi
  . Jos työsopimus on voimassa alle
  kolme vuotta
  , EU:n sinisen kortin voimassaoloaika on työsopimuksen voimassaoloaika lisättynä
  kuudella kuukaudella
  . |
| --- | --- |

2.

EU:n sinisen kortin alkuperäinen voimassaoloaika on
  kolme vuotta
  , ja se on uusittava vähintään
  kahdeksi vuodeksi
  . Jos työsopimus on voimassa alle
  kolme vuotta
  , EU:n sinisen kortin voimassaoloaika on työsopimuksen voimassaoloaika lisättynä
  kuudella kuukaudella
  .

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

8 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Oleskeltuaan jäsenvaltiossa laillisesti 36 kuukautta EU:n sinisen kortin haltijana asianomainen henkilö saa harjoittaa korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä toisessa jäsenvaltiossa ja asua samalla ensimmäisessä jäsenvaltiossa. Rajatyönteon yksityiskohdat vahvistetaan [kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista annetussa] direktiivissä .../.../EY. |
| --- | --- |

2 a.

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla — 2 kohta — 1 alakohta

| 2. | Ennen kuin jäsenvaltiot tekevät päätöksen EU:n sinistä korttia koskevasta hakemuksesta, ne voivat tutkia työmarkkinatilannettaan ja soveltaa avoimen työpaikan täyttämistä koskevia kansallisia menettelyjä. |
| --- | --- |

2.

Ennen kuin jäsenvaltiot tekevät päätöksen EU:n sinistä korttia koskevasta hakemuksesta, ne voivat tutkia työmarkkinatilannettaan ja soveltaa avoimen työpaikan täyttämistä koskevia kansallisia menettelyjä.

| 2. | Ennen kuin jäsenvaltiot tekevät päätöksen EU:n sinistä korttia koskevasta hakemuksesta, ne voivat tutkia työmarkkinatilannettaan ja soveltaa avoimen työpaikan täyttämistä koskevia kansallisia
  ja yhteisön
  menettelyjä.
  Harkintavaltaansa käyttäessään jäsenvaltiot ottavat huomioon kansallisen ja alueellisen työvoimatarpeen
  . |
| --- | --- |

2.

Ennen kuin jäsenvaltiot tekevät päätöksen EU:n sinistä korttia koskevasta hakemuksesta, ne voivat tutkia työmarkkinatilannettaan ja soveltaa avoimen työpaikan täyttämistä koskevia kansallisia
  ja yhteisön
  menettelyjä.
  Harkintavaltaansa käyttäessään jäsenvaltiot ottavat huomioon kansallisen ja alueellisen työvoimatarpeen
  .

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla — 2 kohta — 1 a alakohta (uusi)

Jäsenvaltiot voivat hylätä EU:n sinistä korttia koskevan hakemuksen estääkseen aivovuodon aloilla, joilla alkuperämaissa on pulaa pätevästä henkilöstöstä.

Tarkistus 76

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla — 2 kohta — 2 alakohta

Jäsenvaltiot
  voivat
  työmarkkinapolitiikan perusteella
  antaa etusijan
  EU:n kansalaisille,
  kolmansien maiden kansalaisille
  yhteisön lainsäädännön niin määrätessä sekä niille kolmansien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat laillisesti ja saavat työttömyyskorvausta asianomaisessa jäsenvaltiossa.

Jäsenvaltioiden
  on
  työmarkkinapolitiikan perusteella
  annettava etusija
  EU:n kansalaisille,
  ja ne voivat antaa etusijan
  yhteisön lainsäädännön niin määrätessä
  kolmansien maiden kansalaisille
  sekä niille kolmansien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat laillisesti ja saavat työttömyyskorvausta asianomaisessa jäsenvaltiossa.

Jäsenvaltioiden on hylättävä EU:n sinistä korttia koskeva hakemus sellaisilla työmarkkinoiden aloilla, joille muista jäsenvaltioista kotoisin olevien työntekijöiden pääsy on rajoitettu 16 päivänä huhtikuuta 2003 ja 25 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyissä liittymissopimuksissa asetettujen siirtymäjärjestelyjen perusteella.

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

10 artikla — 1 kohta — a alakohta

| 1. | Jäsenvaltiot voivat tämän direktiivin nojalla peruuttaa EU:n sinisen kortin tai kieltäytyä sen uusimisesta
  seuraavissa tapauksissa
  : |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat tämän direktiivin nojalla peruuttaa EU:n sinisen kortin tai kieltäytyä sen uusimisesta
  seuraavissa tapauksissa
  :

| 1. | Jäsenvaltiot voivat tämän direktiivin nojalla peruuttaa EU:n sinisen kortin tai kieltäytyä sen uusimisesta,
  jos EU:n sininen
  kortti on hankittu vilpillisin keinoin, se on väärennetty tai sitä on muutettu. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat tämän direktiivin nojalla peruuttaa EU:n sinisen kortin tai kieltäytyä sen uusimisesta,
  jos EU:n sininen
  kortti on hankittu vilpillisin keinoin, se on väärennetty tai sitä on muutettu.

| a) | kortti on hankittu vilpillisin keinoin, se on väärennetty tai sitä on muutettu,
  tai |
| --- | --- |

a)

kortti on hankittu vilpillisin keinoin, se on väärennetty tai sitä on muutettu,
  tai

| 1 a. | Jäsenvaltiot voivat peruuttaa tämän direktiivin nojalla myönnetyn EU:n sinisen kortin tai kieltäytyä uusimasta sitä seuraavissa tapauksissa: |
| --- | --- |

1 a.

| b) | kun käy ilmi, että, että kortinhaltija ei täytä tai ei enää täytä 5 ja 6 artiklassa säädettyjä maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä tai oleskelee maassa muun kuin oleskeluluvan myöntämisen perustana olleen syyn vuoksi; |
| --- | --- |

b)

kun käy ilmi, että, että kortinhaltija ei täytä tai ei enää täytä 5 ja 6 artiklassa säädettyjä maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä tai oleskelee maassa muun kuin oleskeluluvan myöntämisen perustana olleen syyn vuoksi;

| a) | kun käy ilmi, että, että kortinhaltija ei täytä tai ei enää täytä 5 ja 6 artiklassa säädettyjä maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä tai oleskelee maassa muun kuin oleskeluluvan myöntämisen perustana olleen syyn vuoksi; |
| --- | --- |

a)

kun käy ilmi, että, että kortinhaltija ei täytä tai ei enää täytä 5 ja 6 artiklassa säädettyjä maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä tai oleskelee maassa muun kuin oleskeluluvan myöntämisen perustana olleen syyn vuoksi;

| c) | kortinhaltija ei ole noudattanut 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa ja 14 kohdassa säädettyjä rajoituksia. |
| --- | --- |

c)

kortinhaltija ei ole noudattanut 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa ja 14 kohdassa säädettyjä rajoituksia.

| b) | kortinhaltija ei ole noudattanut 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa ja 14 kohdassa säädettyjä rajoituksia. |
| --- | --- |

b)

kortinhaltija ei ole noudattanut 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa ja 14 kohdassa säädettyjä rajoituksia.

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

10 artikla — 3 kohta

| 3. | Jäsenvaltiot voivat peruuttaa EU:n sinisen kortin tai jättää sen uusimatta
  yleiseen järjestykseen ja
  turvallisuuteen
  sekä
  kansanterveyteen
  perustuvista syistä
  . |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltiot voivat peruuttaa EU:n sinisen kortin tai jättää sen uusimatta
  yleiseen järjestykseen ja
  turvallisuuteen
  sekä
  kansanterveyteen
  perustuvista syistä
  .

| 3. | Jäsenvaltiot voivat peruuttaa EU:n sinisen kortin tai jättää sen uusimatta
  ainoastaan silloin, jos yleisen järjestyksen täytäntöönpanoon tai
  turvallisuuteen
  tai
  kansanterveyteen
  kohdistuu objektiivisesti todistettavissa oleva uhka
  . |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltiot voivat peruuttaa EU:n sinisen kortin tai jättää sen uusimatta
  ainoastaan silloin, jos yleisen järjestyksen täytäntöönpanoon tai
  turvallisuuteen
  tai
  kansanterveyteen
  kohdistuu objektiivisesti todistettavissa oleva uhka
  .

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla — 3 kohta — 1 a alakohta (uusi)

Myöntämällä EU:n sinisen kortin jäsenvaltio sitoutuu myöntämään tarvittaessa asiaankuuluvat asiakirjat ja viisumit mahdollisimman nopeasti mutta ainakin kohtuullisessa ajassa ennen kuin hakijan on määrä aloittaa työnsä, jonka perusteella EU:n sininen kortti on myönnetty, paitsi jos kyseisen jäsenvaltion ei voida kohtuudella olettaa pystyvän siihen, koska joko työnantaja tai asianomainen kolmannen maan kansalainen on hakenut EU:n sinistä korttia myöhään.

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 2 kohta

| 2. | Jos hakemuksen liitteenä esitetyt tiedot ovat puutteelliset, toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hakijalle, mitä lisätietoja häneltä vaaditaan. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot. |
| --- | --- |

2.

Jos hakemuksen liitteenä esitetyt tiedot ovat puutteelliset, toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hakijalle, mitä lisätietoja häneltä vaaditaan. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot.

| 2. | Jos hakemuksen liitteenä esitetyt tiedot ovat puutteelliset, toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hakijalle
  niin pian kuin mahdollista
  , mitä lisätietoja häneltä vaaditaan. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot. |
| --- | --- |

2.

Jos hakemuksen liitteenä esitetyt tiedot ovat puutteelliset, toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hakijalle
  niin pian kuin mahdollista
  , mitä lisätietoja häneltä vaaditaan. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot.

Tarkistus 41

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 3 kohta

| 3. | Kaikki päätökset EU:n sinistä korttia koskevien hakemusten hylkäämisestä, uusimatta jättämisestä tai peruuttamisesta on annettava kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle ja tarvittaessa hänen työnantajalleen asian kannalta merkityksellisessä kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti; päätökseen voidaan hakea muutosta asianomaisen jäsenvaltion
  tuomioistuimessa
  . Tiedoksiannon yhteydessä hakijalle on ilmoitettava päätöksen perustelut, mahdolliset muutoksenhakumenettelyt ja niitä koskevat määräajat. |
| --- | --- |

3.

Kaikki päätökset EU:n sinistä korttia koskevien hakemusten hylkäämisestä, uusimatta jättämisestä tai peruuttamisesta on annettava kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle ja tarvittaessa hänen työnantajalleen asian kannalta merkityksellisessä kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti; päätökseen voidaan hakea muutosta asianomaisen jäsenvaltion
  tuomioistuimessa
  . Tiedoksiannon yhteydessä hakijalle on ilmoitettava päätöksen perustelut, mahdolliset muutoksenhakumenettelyt ja niitä koskevat määräajat.

| 3. | Kaikki päätökset EU:n sinistä korttia koskevien hakemusten hylkäämisestä, uusimatta jättämisestä tai peruuttamisesta on annettava kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle ja tarvittaessa hänen työnantajalleen asian kannalta merkityksellisessä kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti; päätökseen voidaan hakea muutosta asianomaisen jäsenvaltion
  kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimitetyltä toimivaltaiselta viranomaiselta
  . Tiedoksiannon yhteydessä hakijalle on ilmoitettava päätöksen perustelut, mahdolliset muutoksenhakumenettelyt ja niitä koskevat määräajat. |
| --- | --- |

3.

Kaikki päätökset EU:n sinistä korttia koskevien hakemusten hylkäämisestä, uusimatta jättämisestä tai peruuttamisesta on annettava kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle ja tarvittaessa hänen työnantajalleen asian kannalta merkityksellisessä kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti; päätökseen voidaan hakea muutosta asianomaisen jäsenvaltion
  kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimitetyltä toimivaltaiselta viranomaiselta
  . Tiedoksiannon yhteydessä hakijalle on ilmoitettava päätöksen perustelut, mahdolliset muutoksenhakumenettelyt ja niitä koskevat määräajat.

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

13 artikla — 1 kohta

| 1. | EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen kortinhaltija voi kahden ensimmäisen laillisen oleskeluvuoden aikana tehdä
  asianomaisessa jäsenvaltiossa
  ainoastaan sellaista palkkatyötä, joka täyttää 5 ja 6 artiklassa asetetut maahanpääsyn edellytykset. Työsopimuksen ehtoihin
  tehtäviin muutoksiin
  , jotka vaikuttavat maahanpääsyn ehtoihin, ja työsuhteessa
  tapahtuviin muutoksiin on saatava
  etukäteen oleskelujäsenvaltion
  toimivaltaisten viranomaisten kirjallinen hyväksyntä
  kansallisten menettelyjen ja 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjen määräaikojen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen kortinhaltija voi kahden ensimmäisen laillisen oleskeluvuoden aikana tehdä
  asianomaisessa jäsenvaltiossa
  ainoastaan sellaista palkkatyötä, joka täyttää 5 ja 6 artiklassa asetetut maahanpääsyn edellytykset. Työsopimuksen ehtoihin
  tehtäviin muutoksiin
  , jotka vaikuttavat maahanpääsyn ehtoihin, ja työsuhteessa
  tapahtuviin muutoksiin on saatava
  etukäteen oleskelujäsenvaltion
  toimivaltaisten viranomaisten kirjallinen hyväksyntä
  kansallisten menettelyjen ja 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjen määräaikojen mukaisesti.

| 1. | EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen kortinhaltija voi kahden ensimmäisen laillisen oleskeluvuoden aikana tehdä ainoastaan sellaista palkkatyötä, joka täyttää 5 ja 6 artiklassa asetetut maahanpääsyn edellytykset. Työsopimuksen ehtoihin
  tehtävistä muutoksista
  , jotka vaikuttavat maahanpääsyn ehtoihin, ja työsuhteessa
  tapahtuvista muutoksista
  on
  ilmoitettava
  etukäteen oleskelujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kirjallisesti kansallisten menettelyjen ja 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjen määräaikojen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen kortinhaltija voi kahden ensimmäisen laillisen oleskeluvuoden aikana tehdä ainoastaan sellaista palkkatyötä, joka täyttää 5 ja 6 artiklassa asetetut maahanpääsyn edellytykset. Työsopimuksen ehtoihin
  tehtävistä muutoksista
  , jotka vaikuttavat maahanpääsyn ehtoihin, ja työsuhteessa
  tapahtuvista muutoksista
  on
  ilmoitettava
  etukäteen oleskelujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kirjallisesti kansallisten menettelyjen ja 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjen määräaikojen mukaisesti.

Tarkistus 43

Ehdotus direktiiviksi

13 artikla — 2 kohta

| 2. | Kun kortinhaltija on oleskellut EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen maassa laillisesti kaksi vuotta, hänellä on
  korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä hakiessaan
  samat oikeudet kuin kyseisen maan kansalaisilla.
  EU:n sinisen kortin haltijan on ilmoitettava työsuhteessaan tapahtuvista muutoksista oleskelujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kansallisten menettelyjen mukaisesti
  . |
| --- | --- |

2.

Kun kortinhaltija on oleskellut EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen maassa laillisesti kaksi vuotta, hänellä on
  korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä hakiessaan
  samat oikeudet kuin kyseisen maan kansalaisilla.
  EU:n sinisen kortin haltijan on ilmoitettava työsuhteessaan tapahtuvista muutoksista oleskelujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kansallisten menettelyjen mukaisesti
  .

| 2. | Kun kortinhaltija on oleskellut EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen maassa laillisesti kaksi vuotta, hänellä on samat oikeudet kuin kyseisen maan kansalaisilla. |
| --- | --- |

2.

Kun kortinhaltija on oleskellut EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen maassa laillisesti kaksi vuotta, hänellä on samat oikeudet kuin kyseisen maan kansalaisilla.

Tarkistus 44

Ehdotus direktiiviksi

14 artikla — 1 kohta

| 1. | Työttömyys ei sinänsä voi olla riittävä peruste EU:n sinisen kortin peruuttamiselle, paitsi jos työttömyys jatkuu yhtäjaksoisesti yli
  kolme kuukautta
  . |
| --- | --- |

1.

Työttömyys ei sinänsä voi olla riittävä peruste EU:n sinisen kortin peruuttamiselle, paitsi jos työttömyys jatkuu yhtäjaksoisesti yli
  kolme kuukautta
  .

| 1. | Työttömyys ei sinänsä voi olla riittävä peruste EU:n sinisen kortin peruuttamiselle
  tai uusimatta jättämiselle
  , paitsi jos työttömyys jatkuu yhtäjaksoisesti yli
  kuusi kuukautta
  . |
| --- | --- |

1.

Työttömyys ei sinänsä voi olla riittävä peruste EU:n sinisen kortin peruuttamiselle
  tai uusimatta jättämiselle
  , paitsi jos työttömyys jatkuu yhtäjaksoisesti yli
  kuusi kuukautta
  .

Tarkistus 45

Ehdotus direktiiviksi

14 artikla — 1 a kohta (uusi)

| 1 a. | EU:n sinisen kortin haltijalla on oikeus jäädä jäsenvaltioiden alueelle siksi ajaksi, kun hän osallistuu koulutukseen, jonka tarkoituksena on hänen ammattitaitojensa lisääminen tai ammatillinen uudelleen pätevöityminen. |
| --- | --- |

1 a.

Tarkistus 46

Ehdotus direktiiviksi

14 artikla — 2 kohta

| 2. | EU:n sinisen kortin haltija voi
  kyseisenä
  ajanjaksona etsiä ja vastaanottaa työtä 13 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

2.

EU:n sinisen kortin haltija voi
  kyseisenä
  ajanjaksona etsiä ja vastaanottaa työtä 13 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädetyin edellytyksin.

| 2. | EU:n sinisen kortin haltija voi
  1 ja 1a kohdassa tarkoitettuna
  ajanjaksona etsiä ja vastaanottaa
  korkeaa pätevyyttä vaativaa
  työtä 13 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

2.

EU:n sinisen kortin haltija voi
  1 ja 1a kohdassa tarkoitettuna
  ajanjaksona etsiä ja vastaanottaa
  korkeaa pätevyyttä vaativaa
  työtä 13 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädetyin edellytyksin.

Tarkistus 47

Ehdotus direktiiviksi

15 artikla — 2 kohta

| 2. | Jäsenvaltiot voivat rajoittaa edellä 1 kohdan c ja i alakohdassa säädetyt opintoavustuksia ja julkisesti rahoitettuja asuntoja koskevat oikeudet tapauksiin, joissa EU:n sinisen kortin haltija on oleskellut tai hänellä on oikeus oleskella jäsenvaltion alueella vähintään kolme vuotta. |
| --- | --- |

2.

Poistetaan.

Tarkistus 48

Ehdotus direktiiviksi

15 artikla — 3 kohta

| 3. | Jäsenvaltiot voivat rajoittaa sosiaalitukea koskevan yhdenvertaisen kohtelun tapauksiin, joissa EU:n sinisen kortin haltijalle on myönnetty EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Poistetaan.

Tarkistus 49

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Edellä olevaa 8 artiklan 2 kohtaa on tulkittava niin, että EU:n sinisen kortin haltijan on oleskeltava laillisesti ensimmäisen jäsenvaltion alueella EU:n sinisen kortin voimassaoloajan ajan, sen uusiminen mukaan lukien. |
| --- | --- |

2 a.

Tarkistus 51

Ehdotus direktiiviksi

17 artikla — 4 kohta

| 4. | Direktiivin 2003/109/EY 9 artiklan 1 kohdan c alakohdasta poiketen
  jäsenvaltioiden on sallittava
  EU:n sinisen kortin haltijalle ja hänen perheenjäsenilleen 24 kuukauden
  yhtäjaksoinen poissaolo
  yhteisön alueelta sen jälkeen, kun EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema on myönnetty. |
| --- | --- |

4.

Direktiivin 2003/109/EY 9 artiklan 1 kohdan c alakohdasta poiketen
  jäsenvaltioiden on sallittava
  EU:n sinisen kortin haltijalle ja hänen perheenjäsenilleen 24 kuukauden
  yhtäjaksoinen poissaolo
  yhteisön alueelta sen jälkeen, kun EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema on myönnetty.

| 4. | Direktiivin 2003/109/EY 9 artiklan 1 kohdan c alakohdasta poiketen
  jäsenvaltiot voivat sallia
  EU:n sinisen kortin haltijalle ja hänen perheenjäsenilleen 24 kuukauden
  yhtäjaksoisen poissaolon
  yhteisön alueelta sen jälkeen, kun EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema on myönnetty. |
| --- | --- |

4.

Direktiivin 2003/109/EY 9 artiklan 1 kohdan c alakohdasta poiketen
  jäsenvaltiot voivat sallia
  EU:n sinisen kortin haltijalle ja hänen perheenjäsenilleen 24 kuukauden
  yhtäjaksoisen poissaolon
  yhteisön alueelta sen jälkeen, kun EU:n alueella pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema on myönnetty.

Tarkistus 52

Ehdotus direktiiviksi

17 artikla — 5 kohta

| 5. | Tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjä poikkeuksia direktiivin 2003/109/EY säännöksistä sovelletaan ainoastaan silloin kun asianomainen kolmannen maan kansalainen pystyy osoittamaan, että hän on ollut poissa yhteisön alueelta harjoittaakseen taloudellista toimintaa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana tai tehdäkseen vapaaehtoistyötä tai opiskellakseen alkuperämaassaan. |
| --- | --- |

5.

Tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjä poikkeuksia direktiivin 2003/109/EY säännöksistä sovelletaan ainoastaan silloin kun asianomainen kolmannen maan kansalainen pystyy osoittamaan, että hän on ollut poissa yhteisön alueelta harjoittaakseen taloudellista toimintaa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana tai tehdäkseen vapaaehtoistyötä tai opiskellakseen alkuperämaassaan.

| 5. | Tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjä poikkeuksia direktiivin 2003/109/EY säännöksistä sovelletaan ainoastaan silloin kun asianomainen kolmannen maan kansalainen pystyy osoittamaan, että hän on ollut poissa yhteisön alueelta harjoittaakseen
  alkuperämaassaan
  taloudellista toimintaa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana tai tehdäkseen vapaaehtoistyötä tai opiskellakseen,
  jotta kannustetaan näiden ammattilaisten liikkuvuutta molempiin suuntiin ja heidän myöhempää osallistumistaan koulutuksen, tutkimuksen tai teknisen alan toimintaan
  alkuperämaassaan. |
| --- | --- |

5.

Tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjä poikkeuksia direktiivin 2003/109/EY säännöksistä sovelletaan ainoastaan silloin kun asianomainen kolmannen maan kansalainen pystyy osoittamaan, että hän on ollut poissa yhteisön alueelta harjoittaakseen
  alkuperämaassaan
  taloudellista toimintaa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana tai tehdäkseen vapaaehtoistyötä tai opiskellakseen,
  jotta kannustetaan näiden ammattilaisten liikkuvuutta molempiin suuntiin ja heidän myöhempää osallistumistaan koulutuksen, tutkimuksen tai teknisen alan toimintaan
  alkuperämaassaan.

Tarkistus 53

Ehdotus direktiiviksi

19 artikla — 3 kohta — johdantokappale

| 3. | Toisen jäsenvaltion on 12 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti käsiteltävä
  ilmoitus
  ja ilmoitettava hakijalle ja ensimmäiselle jäsenvaltiolle kirjallisesti päätöksestään |
| --- | --- |

3.

Toisen jäsenvaltion on 12 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti käsiteltävä
  ilmoitus
  ja ilmoitettava hakijalle ja ensimmäiselle jäsenvaltiolle kirjallisesti päätöksestään

| 3. | Toisen jäsenvaltion on 12 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti käsiteltävä
  hakemus ja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat
  ja ilmoitettava hakijalle ja ensimmäiselle jäsenvaltiolle kirjallisesti päätöksestään |
| --- | --- |

3.

Toisen jäsenvaltion on 12 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti käsiteltävä
  hakemus ja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat
  ja ilmoitettava hakijalle ja ensimmäiselle jäsenvaltiolle kirjallisesti päätöksestään

Tarkistus 54

Ehdotus direktiiviksi

19 artikla — 3 kohta — b alakohta

| b) | olla myöntämättä EU:n sinistä korttia
  ja velvoittaa
  hakija ja hänen perheenjäsenensä poistumaan alueeltaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti, mukaan luettuina maastapoistamismenettelyt,
  mikäli tässä artiklassa asetetut edellytykset eivät täyty
  . Ensimmäisen jäsenvaltion on viipymättä otettava EU:n sinisen kortin haltija ja hänen perheenjäsenensä takaisin ilman muodollisuuksia. Takaisinottamisen jälkeen sovelletaan 14 artiklan säännöksiä. |
| --- | --- |

b)

olla myöntämättä EU:n sinistä korttia
  ja velvoittaa
  hakija ja hänen perheenjäsenensä poistumaan alueeltaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti, mukaan luettuina maastapoistamismenettelyt,
  mikäli tässä artiklassa asetetut edellytykset eivät täyty
  . Ensimmäisen jäsenvaltion on viipymättä otettava EU:n sinisen kortin haltija ja hänen perheenjäsenensä takaisin ilman muodollisuuksia. Takaisinottamisen jälkeen sovelletaan 14 artiklan säännöksiä.

| b) | olla myöntämättä EU:n sinistä korttia,
  mikäli tässä artiklassa asetetut edellytykset eivät täyty tai jos 9 artiklan mukaiset hylkäysperusteet ovat olemassa. Tässä tapauksessa, jos hakija on jo jäsenvaltion alueella, jäsenvaltion on velvoitettava
  hakija ja hänen perheenjäsenensä poistumaan alueeltaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti, mukaan luettuina maastapoistamismenettelyt. Ensimmäisen jäsenvaltion on viipymättä otettava EU:n sinisen kortin haltija ja hänen perheenjäsenensä takaisin ilman muodollisuuksia. Takaisinottamisen jälkeen sovelletaan 14 artiklan säännöksiä. |
| --- | --- |

b)

olla myöntämättä EU:n sinistä korttia,
  mikäli tässä artiklassa asetetut edellytykset eivät täyty tai jos 9 artiklan mukaiset hylkäysperusteet ovat olemassa. Tässä tapauksessa, jos hakija on jo jäsenvaltion alueella, jäsenvaltion on velvoitettava
  hakija ja hänen perheenjäsenensä poistumaan alueeltaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti, mukaan luettuina maastapoistamismenettelyt. Ensimmäisen jäsenvaltion on viipymättä otettava EU:n sinisen kortin haltija ja hänen perheenjäsenensä takaisin ilman muodollisuuksia. Takaisinottamisen jälkeen sovelletaan 14 artiklan säännöksiä.

Tarkistus 75

Ehdotus direktiiviksi

20 artikla — 2 kohta

| 2. | Kun jäsenvaltio päättää rajoittaa pääsyä työmarkkinoille direktiivin 2003/109/EY 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti,
  sen on annettava
  ”pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen EY-oleskeluluvan/EU:n sinisen kortin haltijan” oleskeluluvan haltijoille etusija suhteessa muihin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat oleskelulupaa samaa tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

2.

Kun jäsenvaltio päättää rajoittaa pääsyä työmarkkinoille direktiivin 2003/109/EY 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti,
  sen on annettava
  ”pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen EY-oleskeluluvan/EU:n sinisen kortin haltijan” oleskeluluvan haltijoille etusija suhteessa muihin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat oleskelulupaa samaa tarkoitusta varten.

| 2. | Kun jäsenvaltio päättää rajoittaa pääsyä työmarkkinoille direktiivin 2003/109/EY 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti,
  se voi antaa
  ”pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen EY-oleskeluluvan/EU:n sinisen kortin haltijan” oleskeluluvan haltijoille etusija suhteessa muihin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat oleskelulupaa samaa tarkoitusta varten,
  jos ehdokkaista kaksi tai useampi on työhön yhtä päteviä
  . |
| --- | --- |

2.

Kun jäsenvaltio päättää rajoittaa pääsyä työmarkkinoille direktiivin 2003/109/EY 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti,
  se voi antaa
  ”pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen EY-oleskeluluvan/EU:n sinisen kortin haltijan” oleskeluluvan haltijoille etusija suhteessa muihin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat oleskelulupaa samaa tarkoitusta varten,
  jos ehdokkaista kaksi tai useampi on työhön yhtä päteviä
  .

Tarkistus 57

Ehdotus direktiiviksi

22 artikla — 1 kohta

| 1. | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava päätöksen 2006/688/EY mukaisesti perustetun verkon kautta komissiolle ja muille jäsenvaltioille sääntelytoimenpiteistä, jotka ne toteuttavat 7 artiklan, 9 artiklan 2 kohdan, 19 artiklan 5 kohdan ja 20 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava päätöksen 2006/688/EY mukaisesti perustetun verkon kautta komissiolle ja muille jäsenvaltioille sääntelytoimenpiteistä, jotka ne toteuttavat 7 artiklan, 9 artiklan 2 kohdan, 19 artiklan 5 kohdan ja 20 artiklan nojalla.

| 1. | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava päätöksen 2006/688/EY mukaisesti perustetun verkon kautta komissiolle ja muille jäsenvaltioille sääntelytoimenpiteistä, jotka ne toteuttavat 7 artiklan, 9 artiklan 2 kohdan, 19 artiklan 5 kohdan ja 20 artiklan nojalla,
  ja yksilöitävä nämä erityiset toimenpiteet
  . |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava päätöksen 2006/688/EY mukaisesti perustetun verkon kautta komissiolle ja muille jäsenvaltioille sääntelytoimenpiteistä, jotka ne toteuttavat 7 artiklan, 9 artiklan 2 kohdan, 19 artiklan 5 kohdan ja 20 artiklan nojalla,
  ja yksilöitävä nämä erityiset toimenpiteet
  .

Tarkistus 58

Ehdotus direktiiviksi

22 artikla — 3 kohta

| 3. | Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain, ja ensimmäisen kerran 1 päivään huhtikuuta [vuoden kuluttua tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä] mennessä komissiolle ja muille jäsenvaltioille päätöksen 2006/688/EY mukaisesti perustetun verkon kautta tilastotiedot niiden kolmansien maiden kansalaisten lukumäärästä, joille on myönnetty EU:n sininen kortti tai joiden EU:n sininen kortti on uusittu tai peruutettu edellisen kalenterivuoden aikana, sekä heidän kansallisuuksistaan ja ammateistaan. Lisäksi on toimitettava tilastotiedot maahan päästetyistä perheenjäsenistä. Tämän direktii-vin 19–21 artiklan mukaisesti maahan päästettyjen EU:n sinisen kortin haltijoiden ja heidän perheenjäsentensä osalta on ilmoitettava myös aiempi oleskelujäsenvaltio. |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain, ja ensimmäisen kerran 1 päivään huhtikuuta [vuoden kuluttua tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä] mennessä komissiolle ja muille jäsenvaltioille päätöksen 2006/688/EY mukaisesti perustetun verkon kautta tilastotiedot niiden kolmansien maiden kansalaisten lukumäärästä, joille on myönnetty EU:n sininen kortti tai joiden EU:n sininen kortti on uusittu tai peruutettu edellisen kalenterivuoden aikana, sekä heidän kansallisuuksistaan ja ammateistaan. Lisäksi on toimitettava tilastotiedot maahan päästetyistä perheenjäsenistä. Tämän direktii-vin 19–21 artiklan mukaisesti maahan päästettyjen EU:n sinisen kortin haltijoiden ja heidän perheenjäsentensä osalta on ilmoitettava myös aiempi oleskelujäsenvaltio.

| 3. | Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain, ja ensimmäisen kerran 1 päivään huhtikuuta [vuoden kuluttua tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä] mennessä komissiolle ja muille jäsenvaltioille päätöksen 2006/688/EY mukaisesti perustetun verkon kautta tilastotiedot niiden kolmansien maiden kansalaisten lukumäärästä, joille on myönnetty EU:n sininen kortti tai joiden EU:n sininen kortti on uusittu tai peruutettu edellisen kalenterivuoden aikana, sekä heidän kansallisuuksistaan ja ammateistaan
  henkilötietojen suojaa koskevan lainsäädännön mukaisesti
  . Lisäksi on toimitettava tilastotiedot maahan päästetyistä perheenjäsenistä
  kuitenkin ilman tietoja heidän ammateistaan
  . Tämän direktiivin 19–21 artiklan mukaisesti maahan päästettyjen EU:n sinisen kortin haltijoiden ja heidän perheenjäsentensä osalta on ilmoitettava myös aiempi oleskelujäsenvaltio. |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain, ja ensimmäisen kerran 1 päivään huhtikuuta [vuoden kuluttua tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä] mennessä komissiolle ja muille jäsenvaltioille päätöksen 2006/688/EY mukaisesti perustetun verkon kautta tilastotiedot niiden kolmansien maiden kansalaisten lukumäärästä, joille on myönnetty EU:n sininen kortti tai joiden EU:n sininen kortti on uusittu tai peruutettu edellisen kalenterivuoden aikana, sekä heidän kansallisuuksistaan ja ammateistaan
  henkilötietojen suojaa koskevan lainsäädännön mukaisesti
  . Lisäksi on toimitettava tilastotiedot maahan päästetyistä perheenjäsenistä
  kuitenkin ilman tietoja heidän ammateistaan
  . Tämän direktiivin 19–21 artiklan mukaisesti maahan päästettyjen EU:n sinisen kortin haltijoiden ja heidän perheenjäsentensä osalta on ilmoitettava myös aiempi oleskelujäsenvaltio.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/240 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/240

---

Oleskelua ja työskentelyä koskeva yhden hakemuksen menettely *

P6_TA(2008)0558

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista (KOM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS))

(2010/C 16 E/42)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2007)0638),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan a alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan a alakohdan,

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0470/2007), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0470/2007),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0431/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0431/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

3.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

4.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

5.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 2


  Ehdotus direktiiviksi


  Johdanto-osan 7 a kappale (uusi) |
| | 7 a. | Kukin jäsenvaltio määrittää yhdistelmäluvan voimassaoloajan. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

7 a.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 kappale

| 10. | Kaikilla jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevilla ja työskentelevillä kolmansien maiden kansalaisilla olisi oltava samat yhtäläiset oikeudet tulla kohdelluksi tasavertaisesti isäntäjäsenvaltionsa omien kansalaisten kanssa riippumatta siitä, millä perusteella he ovat alun perin saaneet maahantuloluvan. Oikeus tasavertaiseen kohteluun tässä direktiivissä mainituilla aloilla olisi taattava jonkin jäsenvaltion alueelle työntekoa varten hyväksyttyjen kolmansien maiden kansalaisten lisäksi myös muuta tarkoitusta varten hyväksytyille henkilöille, joille on myönnetty pääsy asianomaisen jäsenvaltion työmarkkinoille jonkin muun yhteisön säädöksen tai kansallisen lainsäädännön nojalla; näitä henkilöitä ovat oikeudesta perheenyhdistämiseen 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY nojalla jäsenvaltioon hyväksytyt kolmannesta maasta tulleen työntekijän perheenjäsenet, kolmansien maiden kansalaisten opiskelua, opiskelijavaihtoa, palkatonta harjoittelua tai vapaaehtoistyötä varten tapahtuvan maahanpääsyn edellytyksistä 13 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/114/EY mukaisesti jäsenvaltion alueelle hyväksytyt kolmansien maiden kansalaiset ja kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten 12 päivänä lokakuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/71/EY mukaisesti maahan hyväksytyt tutkijat. |
| --- | --- |

10.

Kaikilla jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevilla ja työskentelevillä kolmansien maiden kansalaisilla olisi oltava samat yhtäläiset oikeudet tulla kohdelluksi tasavertaisesti isäntäjäsenvaltionsa omien kansalaisten kanssa riippumatta siitä, millä perusteella he ovat alun perin saaneet maahantuloluvan. Oikeus tasavertaiseen kohteluun tässä direktiivissä mainituilla aloilla olisi taattava jonkin jäsenvaltion alueelle työntekoa varten hyväksyttyjen kolmansien maiden kansalaisten lisäksi myös muuta tarkoitusta varten hyväksytyille henkilöille, joille on myönnetty pääsy asianomaisen jäsenvaltion työmarkkinoille jonkin muun yhteisön säädöksen tai kansallisen lainsäädännön nojalla; näitä henkilöitä ovat oikeudesta perheenyhdistämiseen 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY nojalla jäsenvaltioon hyväksytyt kolmannesta maasta tulleen työntekijän perheenjäsenet, kolmansien maiden kansalaisten opiskelua, opiskelijavaihtoa, palkatonta harjoittelua tai vapaaehtoistyötä varten tapahtuvan maahanpääsyn edellytyksistä 13 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/114/EY mukaisesti jäsenvaltion alueelle hyväksytyt kolmansien maiden kansalaiset ja kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten 12 päivänä lokakuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/71/EY mukaisesti maahan hyväksytyt tutkijat.

| 10. | Kaikilla jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevilla ja työskentelevillä kolmansien maiden kansalaisilla olisi oltava samat yhtäläiset
  työtä koskevat
  oikeudet tulla kohdelluksi työmarkkinoilla tasavertaisesti isäntäjäsenvaltionsa omien kansalaisten kanssa riippumatta siitä, millä perusteella he ovat alun perin saaneet maahantuloluvan. Oikeus tasavertaiseen kohteluun tässä direktiivissä mainituilla aloilla olisi taattava jonkin jäsenvaltion alueelle työntekoa varten hyväksyttyjen kolmansien maiden kansalaisten lisäksi myös muuta tarkoitusta varten hyväksytyille henkilöille, joille on myönnetty pääsy asianomaisen jäsenvaltion työmarkkinoille jonkin muun yhteisön säädöksen tai kansallisen lainsäädännön nojalla; näitä henkilöitä ovat oikeudesta perheenyhdistämiseen 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY nojalla jäsenvaltioon hyväksytyt kolmannesta maasta tulleen työntekijän perheenjäsenet, kolmansien maiden kansalaisten opiskelua, opiskelijavaihtoa, palkatonta harjoittelua tai vapaaehtoistyötä varten tapahtuvan maahanpääsyn edellytyksistä 13 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/114/EY mukaisesti jäsenvaltion alueelle hyväksytyt kolmansien maiden kansalaiset ja kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten 12 päivänä lokakuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/71/EY mukaisesti maahan hyväksytyt tutkijat. |
| --- | --- |

10.

Kaikilla jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevilla ja työskentelevillä kolmansien maiden kansalaisilla olisi oltava samat yhtäläiset
  työtä koskevat
  oikeudet tulla kohdelluksi työmarkkinoilla tasavertaisesti isäntäjäsenvaltionsa omien kansalaisten kanssa riippumatta siitä, millä perusteella he ovat alun perin saaneet maahantuloluvan. Oikeus tasavertaiseen kohteluun tässä direktiivissä mainituilla aloilla olisi taattava jonkin jäsenvaltion alueelle työntekoa varten hyväksyttyjen kolmansien maiden kansalaisten lisäksi myös muuta tarkoitusta varten hyväksytyille henkilöille, joille on myönnetty pääsy asianomaisen jäsenvaltion työmarkkinoille jonkin muun yhteisön säädöksen tai kansallisen lainsäädännön nojalla; näitä henkilöitä ovat oikeudesta perheenyhdistämiseen 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY nojalla jäsenvaltioon hyväksytyt kolmannesta maasta tulleen työntekijän perheenjäsenet, kolmansien maiden kansalaisten opiskelua, opiskelijavaihtoa, palkatonta harjoittelua tai vapaaehtoistyötä varten tapahtuvan maahanpääsyn edellytyksistä 13 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/114/EY mukaisesti jäsenvaltion alueelle hyväksytyt kolmansien maiden kansalaiset ja kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten 12 päivänä lokakuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/71/EY mukaisesti maahan hyväksytyt tutkijat.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 kappale

| 13. | Direktiiviä ei tulisi soveltaa sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, joilla on oikeus tulla jonkin jäsenvaltion alueelle
  enintään kuuden kuukauden ajaksi minkä tahansa kahdentoista kuukauden jakson aikana
  kausiluonteista työtä varten, koska heidän asemansa on väliaikainen. |
| --- | --- |

13.

Direktiiviä ei tulisi soveltaa sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, joilla on oikeus tulla jonkin jäsenvaltion alueelle
  enintään kuuden kuukauden ajaksi minkä tahansa kahdentoista kuukauden jakson aikana
  kausiluonteista työtä varten, koska heidän asemansa on väliaikainen.

| 13. | Direktiiviä ei tulisi soveltaa sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, joilla on oikeus tulla jonkin jäsenvaltion alueelle kausiluonteista työtä varten, koska heidän asemansa on väliaikainen
  ja ottaen huomioon, että heidän osaltaan annetaan erityisdirektiivi
  . |
| --- | --- |

13.

Direktiiviä ei tulisi soveltaa sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, joilla on oikeus tulla jonkin jäsenvaltion alueelle kausiluonteista työtä varten, koska heidän asemansa on väliaikainen
  ja ottaen huomioon, että heidän osaltaan annetaan erityisdirektiivi
  .

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| 13 a. | Tilapäisen suojelun piiriin kuuluviin henkilöihin olisi sovellettava tämän direktiivin yhtäläisiä oikeuksia koskevia säännöksiä, sillä heillä on lupa työskennellä laillisesti jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

13 a.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 a kappale (uusi)

| 18 a. | Tämän direktiivin täytäntöönpano ei saisi estää soveltamasta Euroopan unionin lainsäädäntöön tai kansainvälisiin välineisiin sisältyviä suotuisampia säännöksiä. |
| --- | --- |

18 a.

Tarkistus 53

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 b kappale (uusi)

| (18 b) | Jäsenvaltioiden olisi ratifioitava yleissopimus siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelusta, jonka Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 1990. |
| --- | --- |

(18 b)

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 19 kappale

| 19. | Jäsenvaltioiden olisi pantava tämän direktiivin säännökset täytäntöön ilman sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, omaisuuteen, syntyperään, vammaan, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää erityisesti rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

19.

Jäsenvaltioiden olisi pantava tämän direktiivin säännökset täytäntöön ilman sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, omaisuuteen, syntyperään, vammaan, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää erityisesti rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY mukaisesti.

| 19. | Jäsenvaltioiden olisi pantava tämän direktiivin säännökset täytäntöön ilman sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, omaisuuteen, syntyperään, vammaan, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää erityisesti rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY
  sekä alan tulevan lainsäädännön, erityisesti uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetusta neuvoston direktiiviehdotuksesta (KOM(2008)0426) johtuvan lainsäädännön
  mukaisesti. |
| --- | --- |

19.

Jäsenvaltioiden olisi pantava tämän direktiivin säännökset täytäntöön ilman sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, omaisuuteen, syntyperään, vammaan, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää erityisesti rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY
  sekä alan tulevan lainsäädännön, erityisesti uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetusta neuvoston direktiiviehdotuksesta (KOM(2008)0426) johtuvan lainsäädännön
  mukaisesti.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla — a alakohta

| a) | yhden hakemuksen menettely yhdistelmäluvan myöntämiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten tavoitteena yksinkertaistaa heidän
  maahanpääsyään
  ja helpottaa heidän asemansa valvontaa; |
| --- | --- |

a)

yhden hakemuksen menettely yhdistelmäluvan myöntämiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten tavoitteena yksinkertaistaa heidän
  maahanpääsyään
  ja helpottaa heidän asemansa valvontaa;

| a) | yhden hakemuksen menettely yhdistelmäluvan myöntämiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten tavoitteena yksinkertaistaa heidän
  maahanpääsymenettelyään
  ja helpottaa heidän asemansa valvontaa; |
| --- | --- |

a)

yhden hakemuksen menettely yhdistelmäluvan myöntämiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten tavoitteena yksinkertaistaa heidän
  maahanpääsymenettelyään
  ja helpottaa heidän asemansa valvontaa;

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla — b alakohta

| b) | jäsenvaltion alueella laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläiset oikeudet. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion alueella laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläiset oikeudet.

| b) | jäsenvaltion alueella laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläiset oikeudet
  riippumatta siitä, mitä tarkoitusta varten heille on alun perin myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle
  . |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion alueella laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläiset oikeudet
  riippumatta siitä, mitä tarkoitusta varten heille on alun perin myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle
  .

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla — 1 a kohta (uusi)

Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan siltä osin kuin kyse on kolmansien maiden kansalaisten pääsystä jäsenvaltioiden työmarkkinoille.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla — d alakohta

| d) | ”yhden hakemuksen menettelyllä”mitä tahansa menettelyä, jonka
  tuloksena tehdään
  kolmannen maan
  kansalaisen jättämän
  , jonkin jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä
  koskevan yhden lupahakemuksen perusteella päätös yhdistelmäluvan myöntämisestä kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle
  . |
| --- | --- |

d)

”yhden hakemuksen menettelyllä”mitä tahansa menettelyä, jonka
  tuloksena tehdään
  kolmannen maan
  kansalaisen jättämän
  , jonkin jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä
  koskevan yhden lupahakemuksen perusteella päätös yhdistelmäluvan myöntämisestä kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle
  .

| d) | ”yhden hakemuksen menettelyllä” menettelyä, jonka
  päätteeksi
  kolmannen maan
  kansalaiselle voidaan päättää myöntää yhdistelmälupa
  jonkin jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä
  varten kyseisen kolmannen maan kansalaisen tai tämän tulevan työnantajan hakemuksen perusteella
  . |
| --- | --- |

d)

”yhden hakemuksen menettelyllä” menettelyä, jonka
  päätteeksi
  kolmannen maan
  kansalaiselle voidaan päättää myöntää yhdistelmälupa
  jonkin jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä
  varten kyseisen kolmannen maan kansalaisen tai tämän tulevan työnantajan hakemuksen perusteella
  .

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla — d a alakohta (uusi)

| d a) | ”rajatyöllä” asetuksen (ETY) N:o 1408/71 1 artiklan b alakohdassa tarkoitetun rajatyöntekijän työskentelyä muussa jäsenvaltiossa kuin omassa asuinjäsenvaltiossaan. |
| --- | --- |

d a)

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 1 kohta — b alakohta

| b) | jäsenvaltion alueella laillisesti oleskeleviin kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion alueella laillisesti oleskeleviin kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin.

| b) | jäsenvaltion alueella laillisesti oleskeleviin kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin
  riippumatta siitä, mitä tarkoitusta varten heille on alun perin myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle
  . |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion alueella laillisesti oleskeleviin kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin
  riippumatta siitä, mitä tarkoitusta varten heille on alun perin myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle
  .

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 2 kohta — johdantokappale

| 2. | Tätä direktiiviä
  ei sovelleta
  niihin
  kolmansien maiden kansalaisiin, |
| --- | --- |

2.

Tätä direktiiviä
  ei sovelleta
  niihin
  kolmansien maiden kansalaisiin,

| 2. | Tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevaa yhden hakemuksen menettelyä
  , ei sovelleta kolmansien maiden kansalaisiin, |
| --- | --- |

2.

Tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevaa yhden hakemuksen menettelyä
  , ei sovelleta kolmansien maiden kansalaisiin,

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 2 kohta — d alakohta

| d) | joille on myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle
  enintään kuuden kuukauden ajaksi minkä tahansa kahdentoista kuukauden jakson aikana
  kausiluonteista työtä varten; |
| --- | --- |

d)

joille on myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle
  enintään kuuden kuukauden ajaksi minkä tahansa kahdentoista kuukauden jakson aikana
  kausiluonteista työtä varten;

| d) | joille on myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle kausiluonteista työtä varten; |
| --- | --- |

d)

joille on myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle kausiluonteista työtä varten;

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 2 kohta — d a alakohta (uusi)

| d a) | joille on myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle työskentelyä varten enintään kuuden kuukauden ajaksi, siltä osin kuin kyse on yksinomaan yhden hakemuksen menettelystä; |
| --- | --- |

d a)

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla — 2 kohta — f alakohta

| f) | jotka oleskelevat jäsenvaltiossa kansainvälisen suojelun hakijoina
  tai tilapäisten suojelujärjestelyjen nojalla
  ; |
| --- | --- |

f)

jotka oleskelevat jäsenvaltiossa kansainvälisen suojelun hakijoina
  tai tilapäisten suojelujärjestelyjen nojalla
  ;

| f) | jotka oleskelevat jäsenvaltiossa kansainvälisen suojelun hakijoina; |
| --- | --- |

f)

jotka oleskelevat jäsenvaltiossa kansainvälisen suojelun hakijoina;

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla — 1 a kohta (uusi)

| 1 a. | Jäsenvaltioiden on määritettävä, onko asianomaisen kolmannen maan kansalaisen vai hänen tulevan työnantajansa jätettävä yhdistelmälupahakemus vai voiko kumpi tahansa tehdä sen. |
| --- | --- |

1 a.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla — 1 b kohta (uusi)

| 1 b. | Jos yhdistelmälupahakemuksen jättää asianomainen kolmannen maan kansalainen, hakemus voidaan jättää ja käsitellä riippumatta siitä, asuuko kolmannen maan kansalainen tuolloin sen jäsenvaltion alueen ulkopuolella, johon lupaa haetaan, vai oleskeleeko hän jo laillisesti kyseisen jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

1 b.

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla — 2 kohta — 1 a alakohta (uusi)

Jos hakijan yhdistelmäluvan voimassaolo päättyy ennen kuin uusimisesta on tehty päätös, hakemuksen käsittelystä vastaavan jäsenvaltion on myönnettävä asianomaiselle ja tarvittaessa hänen perheelleen lupa oleskella laillisesti alueellaan, kunnes päätös yhdistelmäluvan uusimisesta on tehty.

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla — 4 kohta

| 4. | Jos hakemuksen liitteenä esitetyt tiedot ovat puutteelliset, nimetyn viranomaisen on ilmoitettava hakijalle, mitä lisätietoja tarvitaan. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot. |
| --- | --- |

4.

Jos hakemuksen liitteenä esitetyt tiedot ovat puutteelliset, nimetyn viranomaisen on ilmoitettava hakijalle, mitä lisätietoja tarvitaan. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot.

| 4. | Jos hakemuksen liitteenä esitetyt tiedot ovat
  julkisesti vahvistettujen perusteiden mukaisesti
  puutteelliset, nimetyn viranomaisen on ilmoitettava hakijalle, mitä lisätietoja tarvitaan. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot. |
| --- | --- |

4.

Jos hakemuksen liitteenä esitetyt tiedot ovat
  julkisesti vahvistettujen perusteiden mukaisesti
  puutteelliset, nimetyn viranomaisen on ilmoitettava hakijalle, mitä lisätietoja tarvitaan. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot.

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla — 4 a kohta (uusi)

| 4 a. | Jos 2 kohdassa tarkoitetun päätöksenteon määräajan kuluminen keskeytyy tai jos määräaikaa pidennetään, nimetyn viranomaisen on tiedotettava tästä asianmukaisesti hakijalle. |
| --- | --- |

4 a.

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

6 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Jäsenvaltio voi myöntää toisen jäsenvaltion myöntämän yhdistelmäluvan haltijalle luvan rajatyön tekemiseen. Lupa myönnetään sen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jossa rajatyö tehdään. Luvan voimassaoloaika ei saa ylittää yhdistelmäluvan voimassaoloaikaa. |
| --- | --- |

2 a.

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

8 artikla — 1 kohta

| 1. | Jos hakemus hylätään eikä yhdistelmälupaa myönnetä, muuteta, uusita eikä peruuteta väliaikaisesti tai lopullisesti kansallisessa lainsäädännössä tai yhteisön oikeudessa annettujen perusteiden vuoksi, syyt on esitettävä kirjallisessa ilmoituksessa. |
| --- | --- |

1.

Jos hakemus hylätään eikä yhdistelmälupaa myönnetä, muuteta, uusita eikä peruuteta väliaikaisesti tai lopullisesti kansallisessa lainsäädännössä tai yhteisön oikeudessa annettujen perusteiden vuoksi, syyt on esitettävä kirjallisessa ilmoituksessa.

| 1. | Jos hakemus hylätään eikä yhdistelmälupaa myönnetä, muuteta, uusita eikä peruuteta väliaikaisesti tai lopullisesti kansallisessa lainsäädännössä tai yhteisön oikeudessa annettujen perusteiden vuoksi,
  puolueettomat ja todennettavissa olevat
  syyt on esitettävä kirjallisessa ilmoituksessa.
  Kriteerien on oltava puolueettomia, ja yleisön on voitava tutustua niihin, jotta päätös voidaan todentaa
  . |
| --- | --- |

1.

Jos hakemus hylätään eikä yhdistelmälupaa myönnetä, muuteta, uusita eikä peruuteta väliaikaisesti tai lopullisesti kansallisessa lainsäädännössä tai yhteisön oikeudessa annettujen perusteiden vuoksi,
  puolueettomat ja todennettavissa olevat
  syyt on esitettävä kirjallisessa ilmoituksessa.
  Kriteerien on oltava puolueettomia, ja yleisön on voitava tutustua niihin, jotta päätös voidaan todentaa
  .

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

8 artikla — 2 kohta

| 2. | Kaikista hakemuksen hylkäämispäätöksistä, joiden mukaan yhdistelmälupaa ei myönnetä, muuteta, uusita eikä peruuteta väliaikaisesti tai lopullisesti, on voitava valittaa asianomaisen jäsenvaltion
  tuomioistuimiin
  . Kirjallisessa ilmoituksessa on kerrottava, mitä muutoksenhakumenettelyjä hakijalla on käytettävissään ja missä ajassa asia on pantava vireille. |
| --- | --- |

2.

Kaikista hakemuksen hylkäämispäätöksistä, joiden mukaan yhdistelmälupaa ei myönnetä, muuteta, uusita eikä peruuteta väliaikaisesti tai lopullisesti, on voitava valittaa asianomaisen jäsenvaltion
  tuomioistuimiin
  . Kirjallisessa ilmoituksessa on kerrottava, mitä muutoksenhakumenettelyjä hakijalla on käytettävissään ja missä ajassa asia on pantava vireille.

| 2. | Kaikista hakemuksen hylkäämispäätöksistä, joiden mukaan yhdistelmälupaa ei myönnetä, muuteta, uusita eikä peruuteta väliaikaisesti tai lopullisesti, on voitava valittaa asianomaisen jäsenvaltion
  kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimetylle toimivaltaiselle viranomaiselle
  . Kirjallisessa ilmoituksessa on kerrottava, mitä muutoksenhakumenettelyjä hakijalla on käytettävissään,
  asiasta vastaava viranomainen mukaan luettuna
  , ja missä ajassa asia on pantava vireille.
  Valitus lykkää hallinnollisen päätöksen täytäntöönpanoa tuomioistuimen lopulliseen päätökseen saakka
  . |
| --- | --- |

2.

Kaikista hakemuksen hylkäämispäätöksistä, joiden mukaan yhdistelmälupaa ei myönnetä, muuteta, uusita eikä peruuteta väliaikaisesti tai lopullisesti, on voitava valittaa asianomaisen jäsenvaltion
  kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimetylle toimivaltaiselle viranomaiselle
  . Kirjallisessa ilmoituksessa on kerrottava, mitä muutoksenhakumenettelyjä hakijalla on käytettävissään,
  asiasta vastaava viranomainen mukaan luettuna
  , ja missä ajassa asia on pantava vireille.
  Valitus lykkää hallinnollisen päätöksen täytäntöönpanoa tuomioistuimen lopulliseen päätökseen saakka
  .

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet ilmoittaakseen kolmannen maan kansalaiselle ja tulevalle työnantajalle, mitä asiakirjoja hakemukseen on liitettävä.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisöllä on käytettävissään, erityisesti konsulaattien välityksellä, säännöllisesti ajan tasalle saatetut tiedot edellytyksistä, joita sovelletaan kolmansien maiden kansalaisten pääsyyn kyseisen jäsenvaltion alueelle ja siellä oleskeluun työntekoa varten. Erityisesti
  jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet ilmoittaakseen kolmannen maan kansalaiselle ja tulevalle työnantajalle, mitä asiakirjoja hakemukseen on liitettävä,
  sekä hakemuksen käsittelystä perittävien maksujen kokonaissumma
  .

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

10 artikla

Jäsenvaltiot voivat vaatia hakijoilta maksun tämän direktiivin mukaisesta hakemusten käsittelystä. Maksujen on oltava kohtuullisia ja
  niiden perustana voidaan käyttää tosiasiassa tarjottuja palveluja
  .

Jäsenvaltiot voivat vaatia hakijoilta maksun tämän direktiivin mukaisesta hakemusten käsittelystä. Maksujen on oltava kohtuullisia ja
  tarkoituksenmukaisia eivätkä ne saa ylittää kansalliselle hallinnolle aiheutuneita todellisia kustannuksia. Kansallisessa lainsäädännössä on vahvistettava kokonaissumma, johon sisältyvät tarvittaessa myös kustannukset, joita aiheutuu ulkopuolisten yritysten käyttämisestä yhdistelmälupahakemuksen tueksi vaadittujen asiakirjojen hankkimiseen
  .

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla — johdantokappale

Yhdistelmäluvan voimassaoloaikana sen haltijalla on oikeus ainakin:

Yhdistelmäluvan voimassaoloaikana,
  josta kukin jäsenvaltio päättää
  , sen haltijalla on oikeus ainakin:

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla — c alakohta

| c) | liikkua vapaasti yhdistelmäluvan myöntäneen jäsenvaltion koko alueella kansallisessa lainsäädännössä turvallisuussyistä asetetuissa rajoissa; |
| --- | --- |

c)

liikkua vapaasti yhdistelmäluvan myöntäneen jäsenvaltion koko alueella kansallisessa lainsäädännössä turvallisuussyistä asetetuissa rajoissa;

| c) | liikkua vapaasti yhdistelmäluvan myöntäneen jäsenvaltion koko alueella.
  Jäsenvaltiot voivat rajoittaa alueellisesti oikeutta asua ja työskennellä
  kansallisessa lainsäädännössä turvallisuussyistä asetetuissa rajoissa,
  jos samoja rajoituksia sovelletaan niiden omiin kansalaisiin
  ; |
| --- | --- |

c)

liikkua vapaasti yhdistelmäluvan myöntäneen jäsenvaltion koko alueella.
  Jäsenvaltiot voivat rajoittaa alueellisesti oikeutta asua ja työskennellä
  kansallisessa lainsäädännössä turvallisuussyistä asetetuissa rajoissa,
  jos samoja rajoituksia sovelletaan niiden omiin kansalaisiin
  ;

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

11 a artikla (uusi)

11 a artikla

Ilmoitukset ja tiedot

Edellä 5, 8 ja 9 artiklassa tarkoitetut ilmoitukset ja tiedot on toimitettava siten, että hakija pystyy ymmärtämään niiden sisällön ja vaikutukset.

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 1 kohta — a alakohta

| a) | työolot ja työehdot, joihin kuuluvat palkkaus ja irtisanominen sekä työterveys ja turvallisuus; |
| --- | --- |

a)

työolot ja työehdot, joihin kuuluvat palkkaus ja irtisanominen sekä työterveys ja turvallisuus;

| a) | työolot ja työehdot, joihin kuuluvat palkkaus,
  lomat, työaika
  ja irtisanominen sekä työterveys ja turvallisuus; |
| --- | --- |

a)

työolot ja työehdot, joihin kuuluvat palkkaus,
  lomat, työaika
  ja irtisanominen sekä työterveys ja turvallisuus;

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 1 kohta — b alakohta

| b) | yhdistymisvapaus sekä oikeus liittyä työntekijöiden tai työnantajien ammattijärjestöön tai minkä tahansa ammattialan järjestöön mukaan luettuina tällaisen järjestön myöntämät etuudet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisestä järjestyksestä ja yleisestä turvallisuudesta annettujen kansallisten säännösten soveltamista; |
| --- | --- |

b)

yhdistymisvapaus sekä oikeus liittyä työntekijöiden tai työnantajien ammattijärjestöön tai minkä tahansa ammattialan järjestöön mukaan luettuina tällaisen järjestön myöntämät etuudet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisestä järjestyksestä ja yleisestä turvallisuudesta annettujen kansallisten säännösten soveltamista;

| b) | yhdistymisvapaus sekä oikeus liittyä työntekijöiden tai työnantajien ammattijärjestöön tai minkä tahansa ammattialan järjestöön mukaan luettuina tällaisen järjestön myöntämät etuudet,
  kuten sen tarjoamat tiedot ja tuki
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisestä järjestyksestä ja yleisestä turvallisuudesta annettujen kansallisten säännösten soveltamista; |
| --- | --- |

b)

yhdistymisvapaus sekä oikeus liittyä työntekijöiden tai työnantajien ammattijärjestöön tai minkä tahansa ammattialan järjestöön mukaan luettuina tällaisen järjestön myöntämät etuudet,
  kuten sen tarjoamat tiedot ja tuki
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisestä järjestyksestä ja yleisestä turvallisuudesta annettujen kansallisten säännösten soveltamista;

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 1 kohta — c alakohta

| c) | yleissivistävä ja ammatillinen koulutus; |
| --- | --- |

c)

yleissivistävä ja ammatillinen koulutus;

| c) | yleissivistävä
  koulutus mahdollisimman laajassa merkityksessä (kielen ja kulttuurin opiskelu kotoutumisen edistämiseksi)
  ja ammatillinen koulutus; |
| --- | --- |

c)

yleissivistävä
  koulutus mahdollisimman laajassa merkityksessä (kielen ja kulttuurin opiskelu kotoutumisen edistämiseksi)
  ja ammatillinen koulutus;

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 1 kohta — d alakohta

| d) | tutkintojen, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustaminen jäsenvaltioiden kansallisten menettelyjen mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

tutkintojen, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustaminen jäsenvaltioiden kansallisten menettelyjen mukaisesti;

| d) | tutkintojen, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustaminen jäsenvaltioiden kansallisten menettelyjen mukaisesti,
  joita sovelletaan ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY

   (1)

  nojalla
  ; |
| --- | --- |

d)

tutkintojen, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustaminen jäsenvaltioiden kansallisten menettelyjen mukaisesti,
  joita sovelletaan ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY

   (1)

  nojalla
  ;

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 1 kohta — f alakohta

| f) | saavutettujen eläkeoikeuksien maksaminen, kun henkilö muuttaa johonkin
  kolmanteen maahan; |
| --- | --- |

f)

saavutettujen eläkeoikeuksien maksaminen, kun henkilö muuttaa johonkin
  kolmanteen maahan;

| f) | hankittujen tuloperusteisten vanhuuden, kuolemantapauksen tai työkyvyttömyyden perusteella maksettavien eläkkeiden tai elinkorkojen siirtäminen velallisjäsenvaltion tai -valtioiden lainsäädännön mukaisesti sovellettavaan kurssiin henkilön muuttaessa
  kolmanteen maahan; |
| --- | --- |

f)

hankittujen tuloperusteisten vanhuuden, kuolemantapauksen tai työkyvyttömyyden perusteella maksettavien eläkkeiden tai elinkorkojen siirtäminen velallisjäsenvaltion tai -valtioiden lainsäädännön mukaisesti sovellettavaan kurssiin henkilön muuttaessa
  kolmanteen maahan;

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 1 kohta — g alakohta

| g) | veroetuudet; |
| --- | --- |

g)

veroetuudet;

| g) | veroetuudet,
  jos työntekijää pidetään verovelvollisena kyseisessä jäsenvaltiossa
  ; |
| --- | --- |

g)

veroetuudet,
  jos työntekijää pidetään verovelvollisena kyseisessä jäsenvaltiossa
  ;

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 1 kohta — h a alakohta (uusi)

| h a) | työvoimatoimistojen tarjoamat tieto- ja neuvontapalvelut. |
| --- | --- |

h a)

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 2 kohta — johdantokappale

| 2. | Jäsenvaltiot voivat rajoittaa kolmansien maiden kansalaisten tasavertaista kohtelua |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat rajoittaa kolmansien maiden kansalaisten tasavertaista kohtelua

| 2. | Jäsenvaltiot voivat rajoittaa kolmansien maiden kansalaisten tasavertaista kohtelua
  yksinomaan |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat rajoittaa kolmansien maiden kansalaisten tasavertaista kohtelua
  yksinomaan

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 2 kohta — c alakohta

| c) | rajoittamalla 1 kohdan h alakohdan mukaisia oikeuksia
  julkisin varoin rahoitetun
  asumisen osalta
  koskemaan tapauksia, joissa kolmannen maan kansalainen on oleskellut tai joissa hänellä on oikeus oleskella kyseisen jäsenvaltion alueella vähintään kolmen vuoden ajan
  ; |
| --- | --- |

c)

rajoittamalla 1 kohdan h alakohdan mukaisia oikeuksia
  julkisin varoin rahoitetun
  asumisen osalta
  koskemaan tapauksia, joissa kolmannen maan kansalainen on oleskellut tai joissa hänellä on oikeus oleskella kyseisen jäsenvaltion alueella vähintään kolmen vuoden ajan
  ;

| c) | rajoittamalla 1 kohdan h alakohdan mukaisia oikeuksia asumisen osalta; |
| --- | --- |

c)

rajoittamalla 1 kohdan h alakohdan mukaisia oikeuksia asumisen osalta;

Tarkistus 43

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 2 kohta — d alakohta

| d) | rajoittamalla 1 kohdan a, b ja g alakohdan mukaiset oikeudet työsuhteessa oleviin kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin; |
| --- | --- |

d)

Poistetaan.

Tarkistus 44

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 2 kohta — e alakohta

| e) | rajoittamalla 1 kohdan e alakohdan mukaiset oikeudet, työttömyysturvaa lukuun ottamatta, työsuhteessa oleviin kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin. |
| --- | --- |

e)

Poistetaan.

Tarkistus 45

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla — 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tässä direktiivissä vahvistettujen oikeuksien rikkomisesta määrätään tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset. |
| --- | --- |

2 a.

Tarkistus 47

Ehdotus direktiiviksi

14 artikla

14 artikla

Kukin jäsenvaltio varmistaa, että suurella yleisöllä on käytettävissään säännöllisesti ajan tasalle saatetut tiedot edellytyksistä, joita sovelletaan kolmansien maiden kansalaisten pääsyyn sen alueelle ja siellä oleskeluun työntekoa varten.

Poistetaan.

---

(1)  

  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/251 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/251

---

Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn muuttaminen *

P6_TA(2008)0559

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) muuttamisesta (KOM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS))

(2010/C 16 E/43)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0489), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0489),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0314/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0314/2008),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan ja 43 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan ja 43 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A6-0368/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A6-0368/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen;

2.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

3.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

4.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

| 22.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 16/252 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 16/252

---

Järjestely rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille *

P6_TA(2008)0560

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. marraskuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille annetun asetuksen (EY) N:o 332/2002 muuttamisesta (KOM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS))

(2010/C 16 E/44)

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0717),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0389/2008),

| — | ottaa huomioon järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18. helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002 (1) ja keskipitkän ajan rahoitustuesta jäsenvaltioiden maksutaseille 6. syyskuuta 2001 vahvistamansa kannan (2) sekä järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 20. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18. helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002 (1) ja keskipitkän ajan rahoitustuesta jäsenvaltioiden maksutaseille 6. syyskuuta 2001 vahvistamansa kannan (2) sekä järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 20. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0450/2008); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0450/2008);

1.   hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2.   pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

3.   pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

4.   pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

5.   kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1


  Ehdotus asetukseksi — muutossäädös


  Johdanto-osan 2 kappale |
| (2) | Olisi säädettävä tilapäisestä menettelystä, jolla mainittua enimmäismäärää voidaan tarkistaa jatkossa, jotta yhteisö voi reagoida nopeammin rahoitusympäristön suuriin muutoksiin, jotka vaikuttavat jäsenvaltioiden mahdollisesti tarvitseman tuen kokonaismäärään. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

Johdanto-osan 2 kappale

(2)

| (2) | Poikkeuksellisissa tilanteissa, joissa voitaisiin tarvita yhteisön nopeaa reaktiota rahoitusympäristön suuriin muutoksiin, Euroopan parlamentin, neuvostossa kokoontuvien jäsenvaltioiden ja komission olisi toimittava nopeasti varmistaakseen, että markkinoiden luottamus ei vaarannu. |
| --- | --- |

(2)

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 artikla — 2 kohta

Asetus (EY) N:o 332/2002

1 artikla — 3 kohta

Lisätään 3 kohta seuraavasti:

Poistetaan.

”Jos rahoitusympäristön vakava heikentyminen edellyttää kiireellistä yhteisön keskipitkän ajan rahoitusavun myöntämistä useille jäsenvaltioille, komissio voi päättää tarkistaa enimmäismäärää saatuaan talous- ja rahoituskomitealta lausunnon tarkistamisen kiireellisyydestä ja tarkistetun enimmäismäärän suuruudesta. Uusi enimmäismäärä tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi — muutossäädös

1 a artikla (uusi)

Asetus (EY) N:o 332/2002

10 artikla

1 a artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 332/2002 10 artikla seuraavasti:

”Neuvosto tarkastelee joka

  toinen

  vuosi

  ja tarvittaessa useammin

  komission kertomuksen perusteella

  ja Euroopan parlamenttia kuultuaan

  sekä talous- ja rahoituskomitean annettua asiasta lausunnon, täyttääkö perustettu järjestely edelleen periaatteeltaan, järjestelyiltään ja enimmäismääriltään ne tarpeet, jotka johtivat sen luomiseen.”

---

(1)  EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1.

(2)  EYVL C 72 E, 21.3.2002, s. 312.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0562.

---