# Uradni list C 16E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.016.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 16E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5322. januar 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.016.slv

Uradni list

Evropske unije

C 16E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5322. januar 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 18. november 2008 |
| 2010/C 016E/01 | Izboljšanje izobraževanja potrošnikov in osveščenosti o posojilih in financahResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o varstvu potrošnikov: izboljšanje izobraževanja potrošnikov in osveščenosti o posojilih in financah (2007/2288(INI)) | 1 |
| 2010/C 016E/02 | Točkovna tabela potrošniških trgovResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o pregledu stanja potrošniških trgov (2008/2057(INI)) | 5 |
| 2010/C 016E/03 | EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izziviResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi (2008/2156(INI)) | 8 |
| 2010/C 016E/04 | Uporaba načela enakega plačila za ženske in moškeResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (2008/2012(INI)) | 21 |
| PRILOGAPODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA | 24 |
| 2010/C 016E/05 | Podpora zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih gorivResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o podpori zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv (2008/2140(INI)) | 28 |
| | Četrtek, 20. november 2008 |
| 2010/C 016E/06 | Posebno poročilo evropskega varuha človekovih pravic, ki je sledilo osnutku priporočila Svetu Evropske unije v zvezi s pritožbo 1487/2005/GGResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o posebnem poročilu evropskega varuha človekovih pravic, ki je sledilo osnutku priporočila Svetu Evropske unije v zvezi s pritožbo 1487/2005/GG (2008/2072(INI)) | 33 |
| 2010/C 016E/07 | Sistemi socialne varnosti in pokojninski sistemiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o prihodnosti sistemov socialne varnosti in pokojninskih sistemov: njihovo financiranje in vedno večja individualizacija (2007/2290(INI)) | 35 |
| 2010/C 016E/08 | EU in evidence podatkov o letalskih potnikih (PNR)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o Okvirnem sklepu Sveta o uporabi evidence podatkov o letalskih potnikih (PNR) za namene kazenskega pregona | 44 |
| 2010/C 016E/09 | Finančna pomoč za plačilne bilance držav članicResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic | 49 |
| 2010/C 016E/10 | Odziv Evropske unije na poslabšanje razmer na vzhodu Demokratične republike KongoResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o odzivu EU na poslabšanje razmer v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo | 51 |
| 2010/C 016E/11 | Evropska vesoljska politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o evropski vesoljski politiki: trezen premislek o vesolju | 57 |
| 2010/C 016E/12 | Kasetno strelivoResolucija Evropskega parlamenta z dne20. novembra 2008 o Konvenciji o kasetnem strelivu | 61 |
| 2010/C 016E/13 | HIV/aids: zgodnje odkrivanje in zdravljenjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o virusu HIV/aidsu: zgodnje odkrivanje in zgodnje zdravljenje | 62 |
| 2010/C 016E/14 | Razmere v čebelarstvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o razmerah v čebelarstvu | 65 |
| 2010/C 016E/15 | Pregled priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicahResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o reviziji Priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah | 67 |
| 2010/C 016E/16 | SomalijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o Somaliji | 68 |
| 2010/C 016E/17 | Smrtna kazen v NigerijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o smrtni kazni v Nigeriji | 71 |
| 2010/C 016E/18 | Primer družine Al-KurdResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o primeru družine Al-Kurd | 73 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 18. november 2008

2010/C 016E/01

Izboljšanje izobraževanja potrošnikov in osveščenosti o posojilih in financahResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o varstvu potrošnikov: izboljšanje izobraževanja potrošnikov in osveščenosti o posojilih in financah (2007/2288(INI))

1

2010/C 016E/02

Točkovna tabela potrošniških trgovResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o pregledu stanja potrošniških trgov (2008/2057(INI))

5

2010/C 016E/03

EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izziviResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi (2008/2156(INI))

8

2010/C 016E/04

Uporaba načela enakega plačila za ženske in moškeResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (2008/2012(INI))

21

PRILOGAPODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

24

2010/C 016E/05

Podpora zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih gorivResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o podpori zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv (2008/2140(INI))

28

Četrtek, 20. november 2008

2010/C 016E/06

Posebno poročilo evropskega varuha človekovih pravic, ki je sledilo osnutku priporočila Svetu Evropske unije v zvezi s pritožbo 1487/2005/GGResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o posebnem poročilu evropskega varuha človekovih pravic, ki je sledilo osnutku priporočila Svetu Evropske unije v zvezi s pritožbo 1487/2005/GG (2008/2072(INI))

33

2010/C 016E/07

Sistemi socialne varnosti in pokojninski sistemiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o prihodnosti sistemov socialne varnosti in pokojninskih sistemov: njihovo financiranje in vedno večja individualizacija (2007/2290(INI))

35

2010/C 016E/08

EU in evidence podatkov o letalskih potnikih (PNR)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o Okvirnem sklepu Sveta o uporabi evidence podatkov o letalskih potnikih (PNR) za namene kazenskega pregona

44

2010/C 016E/09

Finančna pomoč za plačilne bilance držav članicResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic

49

2010/C 016E/10

Odziv Evropske unije na poslabšanje razmer na vzhodu Demokratične republike KongoResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o odzivu EU na poslabšanje razmer v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo

51

2010/C 016E/11

Evropska vesoljska politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o evropski vesoljski politiki: trezen premislek o vesolju

57

2010/C 016E/12

Kasetno strelivoResolucija Evropskega parlamenta z dne20. novembra 2008 o Konvenciji o kasetnem strelivu

61

2010/C 016E/13

HIV/aids: zgodnje odkrivanje in zdravljenjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o virusu HIV/aidsu: zgodnje odkrivanje in zgodnje zdravljenje

62

2010/C 016E/14

Razmere v čebelarstvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o razmerah v čebelarstvu

65

2010/C 016E/15

Pregled priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicahResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o reviziji Priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah

67

2010/C 016E/16

SomalijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o Somaliji

68

2010/C 016E/17

Smrtna kazen v NigerijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o smrtni kazni v Nigeriji

71

2010/C 016E/18

Primer družine Al-KurdResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o primeru družine Al-Kurd

73

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 18. november 2008 |
| 2010/C 016E/19 | Zahteva za odvzem poslanske imunitete Franku VanheckejuSklep Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Franku Vanheckeju (2008/2092(IMM)) | 76 |
| 2010/C 016E/20 | Zahteva za odvzem poslanske imunitete Massimu D'AlemiSklep Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Massimu D’Alemi (2008/2298(IMM)) | 77 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 18. november 2008

2010/C 016E/19

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Franku VanheckejuSklep Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Franku Vanheckeju (2008/2092(IMM))

76

2010/C 016E/20

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Massimu D'AlemiSklep Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Massimu D’Alemi (2008/2298(IMM))

77

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 18. november 2008 |
| 2010/C 016E/21 | Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med ES in Kazahstanom zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (KOM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS)) | 78 |
| 2010/C 016E/22 | Skupno podjetje za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (KOM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS)) | 79 |
| 2010/C 016E/23 | Predpisane oznake za dvo- ali trikolesna motorna vozila (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o predpisanih oznakah za dvo- ali trikolesna motorna vozila (kodificirana različica) (KOM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD)) | 79 |
| 2010/C 016E/24 | Pravo družb o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta na področju prava družb o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (kodificirana različica) (KOM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD)) | 80 |
| 2010/C 016E/25 | Vozniški sedeži na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških sedežih na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirana različica) (KOM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD)) | 81 |
| 2010/C 016E/26 | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (kodificirana različica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (kodificirana različica) (KOM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS)) | 82 |
| 2010/C 016E/27 | Konvencija o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC)) | 82 |
| 2010/C 016E/28 | Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 o evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD)) | 83 |
| 2010/C 016E/29 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizacijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI)) | 84 |
| PRILOGASKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O UPORABI SREDSTEV EVROPSKEGA SKLADA ZA PRILAGODITEV GLOBALIZACIJI V SKLADU S TOČKO 28 MEDINSTITUCIONALNEGA SPORAZUMA Z DNE 17. MAJA 2006 MED EVROPSKIM PARLAMENTOM, SVETOM IN KOMISIJO O PRORAČUNSKI DISCIPLINI IN DOBREM FINANČNEM POSLOVODENJU | 85 |
| 2010/C 016E/30 | Splošni režim za trošarino *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o splošnem režimu za trošarino (KOM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS)) | 86 |
| 2010/C 016E/31 | Sistem razdeljevanja sadja v šolah *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi uredb (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike in (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) za vzpostavitev sistema razdeljevanja sadja v šolah (KOM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS)) | 103 |
| | Sreda, 19. november 2008 |
| 2010/C 016E/32 | Statistični podatki Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD)) | 111 |
| 2010/C 016E/33 | Obveznost objave in prevoda za nekatere oblike družb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 68/151/EGS in 89/666/EGS glede obveznosti objave in prevodov za nekatere oblike družb (KOM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD)) | 112 |
| P6_TC1-COD(2008)0083Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. novembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 68/151/EGS, 77/91/EGS in 89/666/EGS glede obveznosti objave in prevodov za nekatere oblike družb | 112 |
| 2010/C 016E/34 | Evropska statistika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki (KOM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2007)0220Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. novembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti | 117 |
| 2010/C 016E/35 | Skupna pravila za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in uvedba nekaterih shem podpor za kmete *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (KOM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS)) | 117 |
| 2010/C 016E/36 | Spremembe skupne kmetijske politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembah skupne kmetijske politike s spremembo uredb (ES) št. 320/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. [...]/2008 (KOM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS)) | 173 |
| 2010/C 016E/37 | Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (KOM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS)) | 189 |
| 2010/C 016E/38 | Strateške smernice Skupnosti za razvoj podeželja (2007–2013) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Sklepa Sveta o spremembah Sklepa 2006/144/ES o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007-2013) (KOM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS)) | 199 |
| | Četrtek, 20. november 2008 |
| 2010/C 016E/39 | Preiskave, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (KOM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD)) | 201 |
| P6_TC1-COD(2006)0084Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 20. novembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št ..../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 ║o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) | 201 |
| 2010/C 016E/40 | Sprememba proračuna št. 8/2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2008 za proračunsko leto 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD)) | 223 |
| 2010/C 016E/41 | Pogoji za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce (KOM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS)) | 224 |
| 2010/C 016E/42 | Enoten postopek za pridobitev dovoljenja za bivanje in delo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu direktive Sveta o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (KOM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS)) | 240 |
| 2010/C 016E/43 | Sprememba Uredbe o enotni SUT *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (KOM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS)) | 251 |
| 2010/C 016E/44 | Srednjeročna finančna pomoč za plačilne bilance držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (KOM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS)) | 252 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 18. november 2008

2010/C 016E/21

Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med ES in Kazahstanom zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (KOM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS))

78

2010/C 016E/22

Skupno podjetje za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (KOM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS))

79

2010/C 016E/23

Predpisane oznake za dvo- ali trikolesna motorna vozila (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o predpisanih oznakah za dvo- ali trikolesna motorna vozila (kodificirana različica) (KOM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD))

79

2010/C 016E/24

Pravo družb o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta na področju prava družb o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (kodificirana različica) (KOM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD))

80

2010/C 016E/25

Vozniški sedeži na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških sedežih na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirana različica) (KOM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD))

81

2010/C 016E/26

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (kodificirana različica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (kodificirana različica) (KOM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS))

82

2010/C 016E/27

Konvencija o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC))

82

2010/C 016E/28

Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 o evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD))

83

2010/C 016E/29

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizacijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI))

84

PRILOGASKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O UPORABI SREDSTEV EVROPSKEGA SKLADA ZA PRILAGODITEV GLOBALIZACIJI V SKLADU S TOČKO 28 MEDINSTITUCIONALNEGA SPORAZUMA Z DNE 17. MAJA 2006 MED EVROPSKIM PARLAMENTOM, SVETOM IN KOMISIJO O PRORAČUNSKI DISCIPLINI IN DOBREM FINANČNEM POSLOVODENJU

85

2010/C 016E/30

Splošni režim za trošarino *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o splošnem režimu za trošarino (KOM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS))

86

2010/C 016E/31

Sistem razdeljevanja sadja v šolah *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi uredb (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike in (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) za vzpostavitev sistema razdeljevanja sadja v šolah (KOM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS))

103

Sreda, 19. november 2008

2010/C 016E/32

Statistični podatki Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD))

111

2010/C 016E/33

Obveznost objave in prevoda za nekatere oblike družb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 68/151/EGS in 89/666/EGS glede obveznosti objave in prevodov za nekatere oblike družb (KOM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD))

112

P6_TC1-COD(2008)0083Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. novembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 68/151/EGS, 77/91/EGS in 89/666/EGS glede obveznosti objave in prevodov za nekatere oblike družb

2008/.../ES

77/91/EGS

112

2010/C 016E/34

Evropska statistika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki (KOM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD))

116

P6_TC1-COD(2007)0220Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. novembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti

117

2010/C 016E/35

Skupna pravila za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in uvedba nekaterih shem podpor za kmete *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (KOM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS))

117

2010/C 016E/36

Spremembe skupne kmetijske politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembah skupne kmetijske politike s spremembo uredb (ES) št. 320/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. [...]/2008 (KOM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS))

173

2010/C 016E/37

Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (KOM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS))

189

2010/C 016E/38

Strateške smernice Skupnosti za razvoj podeželja (2007–2013) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Sklepa Sveta o spremembah Sklepa 2006/144/ES o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007-2013) (KOM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS))

199

Četrtek, 20. november 2008

2010/C 016E/39

Preiskave, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (KOM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD))

201

P6_TC1-COD(2006)0084Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 20. novembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št ..../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 ║o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

201

2010/C 016E/40

Sprememba proračuna št. 8/2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2008 za proračunsko leto 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD))

223

2010/C 016E/41

Pogoji za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce (KOM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS))

224

2010/C 016E/42

Enoten postopek za pridobitev dovoljenja za bivanje in delo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu direktive Sveta o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (KOM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS))

240

2010/C 016E/43

Sprememba Uredbe o enotni SUT *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (KOM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS))

251

2010/C 016E/44

Srednjeročna finančna pomoč za plačilne bilance držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (KOM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS))

252

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 18. november 2008

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/1

---

Izboljšanje izobraževanja potrošnikov in osveščenosti o posojilih in financah

P6_TA(2008)0539

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o varstvu potrošnikov: izboljšanje izobraževanja potrošnikov in osveščenosti o posojilih in financah (2007/2288(INI))

(2010/C 16 E/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2007 o finančnem izobraževanju (KOM(2007)0808), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2007 o finančnem izobraževanju (KOM(2007)0808),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o maloprodajnih finančnih storitvah na enotnem trgu (KOM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o maloprodajnih finančnih storitvah na enotnem trgu (KOM(2007)0226),

| — | ob upoštevanju stališča iz druge obravnave z dne 16. januarja 2008 z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča iz druge obravnave z dne 16. januarja 2008 z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005-2010) — Bela knjiga (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005-2010) — Bela knjiga (2),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0393/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0393/2008),

| A. | ker se na eni strani finančni trgi hitro razvijajo, postali so zelo dinamični in vedno bolj zapleteni, na drugi strani pa so spremembe v družbi in drugačen življenjski stil ustvarili potrebo po zdravem upravljanju zasebnih finančnih sredstev in potrebo po rednem prilagajanju zasebnih finančnih sredstev, da bodo tako ustrezali novemu delu in družinskim okoliščinam, |
| --- | --- |

A.

ker se na eni strani finančni trgi hitro razvijajo, postali so zelo dinamični in vedno bolj zapleteni, na drugi strani pa so spremembe v družbi in drugačen življenjski stil ustvarili potrebo po zdravem upravljanju zasebnih finančnih sredstev in potrebo po rednem prilagajanju zasebnih finančnih sredstev, da bodo tako ustrezali novemu delu in družinskim okoliščinam,

| B. | ker bi moralo biti dvigovanje stopnje finančne pismenosti potrošnikov prednostna naloga oblikovalcev politik tako v državah članicah kot na evropski ravni, ne samo zaradi koristi za posameznike ampak tudi zaradi koristi, ki jih prinaša družbi in gospodarstvu, kot so zmanjševanje ravni slabega dolga, povečano varčevanje, povečana konkurenca, primerna uporaba zavarovalniških proizvodov in primerno pokojninsko zavarovanje, |
| --- | --- |

B.

ker bi moralo biti dvigovanje stopnje finančne pismenosti potrošnikov prednostna naloga oblikovalcev politik tako v državah članicah kot na evropski ravni, ne samo zaradi koristi za posameznike ampak tudi zaradi koristi, ki jih prinaša družbi in gospodarstvu, kot so zmanjševanje ravni slabega dolga, povečano varčevanje, povečana konkurenca, primerna uporaba zavarovalniških proizvodov in primerno pokojninsko zavarovanje,

| C. | ker so študije pokazale, da potrošniki radi precenijo svoje znanje glede finančnih storitev in jih je treba seznaniti z dejstvom, da niso tako finančno pismeni, kot mislijo, ter o posledicah tega, |
| --- | --- |

C.

ker so študije pokazale, da potrošniki radi precenijo svoje znanje glede finančnih storitev in jih je treba seznaniti z dejstvom, da niso tako finančno pismeni, kot mislijo, ter o posledicah tega,

| D. | ker lahko visokokakovostni programi finančnega izobraževanja, ki so ciljno usmerjeni in, kjer se zdi primerno, kolikor je mogoče prilagojeni osebnim potrebam, lahko prispevajo k dvigovanju finančne pismenosti in tako potrošnikom omogočijo možnost osveščene izbire in posledično lahko prispevajo k učinkovitemu delovanju finančnih trgov, |
| --- | --- |

D.

ker lahko visokokakovostni programi finančnega izobraževanja, ki so ciljno usmerjeni in, kjer se zdi primerno, kolikor je mogoče prilagojeni osebnim potrebam, lahko prispevajo k dvigovanju finančne pismenosti in tako potrošnikom omogočijo možnost osveščene izbire in posledično lahko prispevajo k učinkovitemu delovanju finančnih trgov,

| E. | ker je pomembnost čezmejnih finančnih storitev vse večja, Komisija pa bi morala sprejeti pobude na ravni EU za spodbujanje čezmejnih in, kjer je potrebno, primerljivih informacij o finančnem izobraževanju, |
| --- | --- |

E.

ker je pomembnost čezmejnih finančnih storitev vse večja, Komisija pa bi morala sprejeti pobude na ravni EU za spodbujanje čezmejnih in, kjer je potrebno, primerljivih informacij o finančnem izobraževanju,

| F. | ker je treba posebno pozornost nameniti izobraževalnim potrebam ranljivih potrošnikov in tudi tistih mladih potrošnikov, ki se soočajo z odločitvami, ki bodo vplivale na njihove gospodarske možnosti skozi celo življenje, |
| --- | --- |

F.

ker je treba posebno pozornost nameniti izobraževalnim potrebam ranljivih potrošnikov in tudi tistih mladih potrošnikov, ki se soočajo z odločitvami, ki bodo vplivale na njihove gospodarske možnosti skozi celo življenje,

| G. | ker je raziskava pokazala, da so tisti, ki so se naučili osnovnih vidikov osebnih financ že v zgodnjih letih, bolj finančno pismeni; ker je finančno izobraževanje tesno povezano z učenjem osnovnih znanj (matematika in branje); |
| --- | --- |

G.

ker je raziskava pokazala, da so tisti, ki so se naučili osnovnih vidikov osebnih financ že v zgodnjih letih, bolj finančno pismeni; ker je finančno izobraževanje tesno povezano z učenjem osnovnih znanj (matematika in branje);

1.   pozdravlja pobudo Komisije na področju finančnega izobraževanja potrošnikov, zlasti nedavno oblikovanje strokovne skupine o finančnem izobraževanju, ter namen Komisije, da objavi spletno podatkovno bazo, ki bo vsebovala sheme finančnega izobraževanja in raziskave v EU; meni, da mora imeti strokovna skupina jasne odgovornosti in pristojnosti; predlaga, da se strokovno skupino zaprosi zlasti za preučitev dodane vrednosti in najboljših praks finančnega izobraževanja v EU in čezmejnih finančnih storitev;

2.   poudarja, da je cilj izobraževanja in obveščanja potrošnikov na področju financ in kredita izboljšati osveščenost potrošnikov o gospodarskih in finančnih razmerah, da bi razumeli ekonomske obveznosti in preprečili nepotrebno tveganje, prezadolženost in finančno izključenost; meni, da jim morata dejavnost usposabljanja in informiranja omogočati neodvisen pristop, ki temelji na njihovi lastni presoji, do finančnih instrumentov, ki so jim na voljo ali jih nameravajo uporabiti;

3.   ugotavlja, da kriza, nastala zaradi tveganih hipotekarnih posojil, ponazarja na eni strani nevarnosti neustrezne informiranosti posojilojemalcev ter nezadostnega razumevanja in poznavanja teh informacij glede njihovih tveganj za insolventnost in prezadolženost na drugi;

4.   poudarja, da osveščeni in izobraženi potrošniki pomagajo krepiti konkurenco, kakovost in inovacije v sektorjih bančnih in finančnih storitev, in opozarja, da lahko izobraženi in samozavestni vlagatelji zagotovijo dodatno likvidnost kapitalskih trgov za naložbe in rast;

5.   poudarja pomen vzpostavljanja stopnje finančne pismenosti v državah članicah in razumevanja dodane vrednosti, ki jo EU lahko zagotovi, kot tudi opredelitve izobraževalnih potreb specifičnih ciljnih skupin v družbi, skladno z vrsto meril kot so starost, prihodek in stopnja izobrazbe;

6.   priznava vlogo zasebnih pobud, industrije finančnih storitev in potrošniških organizacij tako na ravni Skupnosti kot na nacionalni ravni pri opredeljevanju posebnih potreb ciljnih skupin glede finančnega izobraževanja s tem, da opozarjajo na šibke točke in pomanjkljivosti obstoječih izobraževalnih sistemov in nudijo finančne informacije potrošnikom, tudi prek spletnih orodij, medijskih in izobraževalnih kampanj itd. za finančno načrtovanje;

7.   meni, da so programi finančnega izobraževanja najuspešnejši, če so prilagojeni potrebam posebnih ciljnih skupin in, kjer se zdi primerno, prilagojeni osebnim potrebam; meni tudi, da bi morali vsi finančni izobraževalni programi prispevati k bolj zavestnemu in stvarnemu dojemanju finančnih možnosti vsakega posameznika; preučiti bi bilo treba razvoj programov, ki izboljšujejo finančno znanje odraslih;

8.   poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami na ravni EU oblikuje izobraževalne programe na področju osebnih financ, na osnovi skupnih pravil in načel, ki se jih lahko prilagodi potrebam vseh držav članic, in se jih v njih tudi uporablja, z določanjem meril uspešnosti in spodbujanjem izmenjave najboljših praks;

9.   poudarja, da finančno izobraževanje lahko dopolnjuje, ne more pa nadomestiti skladnih določb za varstvo potrošnikov na področju zakonodaje o finančnih storitvah in urejanja ter strogega nadzora finančnih institucij;

10.   priznava pomembno vlogo, ki jo igra zasebni sektor, zlasti finančne institucije, pri nudenju informacij glede finančnih storitev potrošnikom; vendar poudarja, da mora biti finančno izobraževanje, da bi služilo interesom potrošnika, nudeno na pošten, nepristranski in pregleden način, ter jasno ločeno od reklamnih nasvetov in obvestil; za doseganje tega cilja spodbuja finančne institucije k razvijanju kodeksov ravnanja za svoje uslužbence;

11.   priznava, da je treba vzpostaviti občutljivo ravnovesje med nudenjem znanja potrošnikom, ki ga le-ti rabijo za sprejemanje premišljenih finančnih odločitev, in preveliko količino informacij za potrošnike; daje prednost kakovosti pred količino, na primer visokokakovostnim, dostopnim, konkretnim in lahko razumljivim informacijam, ki so usmerjene v krepitev sposobnosti potrošnika, da se premišljeno in odgovorno odloči;

12.   meni, da so potrebne učinkovite, jasne in razumljive informacije, zlasti v oglaševalskih sporočilih o finančnih instrumentih, ter da morajo finančne institucije dati zadostne predhodne informacije o sklepanju pogodb ter dosledno uporabljati pravila, ki jih določata Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (3) ter Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah (4), poziva Komisijo, naj na skladen način pripravi namenske zakonodajne predloge za usklajen sistem informiranja in varstva potrošnikov še posebej pri hipotekarnih posojilih (na primer usklajen, preprost in primerljiv Evropski standardizirani informacijski list z enotnimi navedbami letne obrestne mere itd.);

13.   priporoča, da se sheme finančnega izobraževanja osredotočajo na pomembne vidike življenjskega načrtovanja, kot so osnovno varčevanje, dolg, zavarovanje in pokojnina;

14.   poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za spodbujanje dialoga med zainteresiranimi stranmi;

15.   predlaga povečanje proračunske vrstice 17 02 02 za financiranje dejavnosti na ravni EU, ki so namenjene izboljšanju osveščenosti potrošnikov glede finančnega izobraževanja in finančne pismenosti; poziva Komisijo, naj prispeva k dvigovanju osveščenosti na evropski ravni z nudenjem podpore pri organiziranju nacionalnih in regionalnih konferenc, seminarjev ter medijskih kampanj in kampanj za osveščanje, pa tudi izobraževalnih programov s čezmejnim sodelovanjem, zlasti na področju maloprodajnih finančnih storitev in upravljanja dolgov ali posojil gospodinjstev;

16.   poziva Komisijo, naj nadalje razvija in posodablja spletno orodje Dolceta in ponudi to storitev v vseh uradnih jezikih; predlaga, da Komisija na spletno stran Dolceta vključi povezavo do spletne podatkovne baze, ki jo namerava vzpostaviti iz obstoječih regionalnih in nacionalnih shem finančnega izobraževanja; predlaga, naj spletna stran Dolceta vključuje povezave s spletnimi stranmi javnih in zasebnih organov, ki delujejo na področju finančnega izobraževanja, razčlenjene po državah;

17.   poziva Komisijo, naj v pregled potrošniških trgov vključi kazalnike razpoložljivosti in kakovosti finančnega izobraževanja;

18.   poziva Komisijo, naj oblikuje informacijske kampanje za povečanje osveščenosti potrošnikov glede njihovih pravic iz zakonodaje EU na področju nudenja finančnih storitev;

19.   poudarja, da bi morale države članice s podporo Komisije ter v sodelovanju z različnimi družbenimi skupinami in skupinami prebivalstva v državah članicah redno izvajati raziskave glede trenutnih ravni finančne pismenosti prebivalstva, da bi določili prednostna področja dejavnosti in tako zagotovili ustrezno, takojšnje in učinkovito izvajanje programov finančnega izobraževanja v pomoč javnosti;

20.   spodbuja države članice, naj vključijo finančno izobraževanje v programe osnovne in srednje šole, ki jih oblikujejo pristojne ustanove, kar bo imelo za namen razvijanje znanja, ki je potrebno v vsakodnevnem življenju, ter organizirajo sistematična usposabljanja učiteljev glede tega vprašanja;

21.   poudarja potrebo po nenehnem dvosmernem izobraževalnem procesu za obe strani, tako finančne svetovalce kot potrošnike, da bodo zagotovljene točne informacije v skladu z najnovejšimi razvojnimi dosežki v sektorju finančnih storitev;

22.   meni, da učinki sinergije med različnimi izobraževalnimi organizacijami niso zadostno uporabljeni; zato poziva države članice, da oblikujejo omrežja za finančno izobraževanje, v katerih bosta sodelovala tako javni kot zasebni sektor, in spodbudijo sodelovanje ter dialog med vsemi akterji;

23.   spodbuja države članice, naj posebno pozornost posvetijo izobraževalnim potrebam upokojencev in delavcev, ki so na koncu svoje poklicne kariere, ki jim morda grozi finančna izključenost, in tudi mladih na začetku poklicne kariere, ki se soočajo z izzivom, kako naj primerno uporabijo svoj novi prihodek;

24.   poziva države članice, naj oblikujejo programe usposabljanja glede gospodarskih in finančnih storitev za socialne delavce, saj so le-ti v stiku z ljudmi, ki jim grozi revščina ali prekomerni dolg;

25.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0011.

(2)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 392.

(3)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

(4)  UL L 133, 22.5.2008, str. 66.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/5

---

Točkovna tabela potrošniških trgov

P6_TA(2008)0540

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o pregledu stanja potrošniških trgov (2008/2057(INI))

(2010/C 16 E/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2008 z naslovom „Spremljanje rezultatov za potrošnike na enotnem trgu: pregled stanja potrošniških trgov“ (KOM(2008)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2008 z naslovom „Spremljanje rezultatov za potrošnike na enotnem trgu: pregled stanja potrošniških trgov“ (KOM(2008)0031),

| — | ob upoštevanju pregleda notranjega trga št. 16 z dne 14. februarja 2008 (SEK(2008)0076), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda notranjega trga št. 16 z dne 14. februarja 2008 (SEK(2008)0076),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2007 o Zeleni knjigi o pregledu pravnega reda o varstvu potrošnikov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2007 o Zeleni knjigi o pregledu pravnega reda o varstvu potrošnikov (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o strategiji potrošniške politike 2007-2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o strategiji potrošniške politike 2007-2013 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o reviziji notranjega trga (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o reviziji notranjega trga (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2007 z naslovom „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“ (KOM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2007 z naslovom „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“ (KOM(2007)0724),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2007 z naslovom „Storitve splošnega interesa, vključno s socialnimi storitvami splošnega interesa: nova evropska zaveza“ (KOM(2007)0725), ki spremlja sporočilo o enotnem trgu za Evropo 21. stoletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2007 z naslovom „Storitve splošnega interesa, vključno s socialnimi storitvami splošnega interesa: nova evropska zaveza“ (KOM(2007)0725), ki spremlja sporočilo o enotnem trgu za Evropo 21. stoletja,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Izvajanje nove metodologije za spremljanje proizvodnih trgov in sektorjev: rezultati prvega sektorskega pregleda“ (SEK(2007)1517), ki spremlja sporočilo o enotnem trgu za Evropo 21. stoletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Izvajanje nove metodologije za spremljanje proizvodnih trgov in sektorjev: rezultati prvega sektorskega pregleda“ (SEK(2007)1517), ki spremlja sporočilo o enotnem trgu za Evropo 21. stoletja,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A6-0392/2008),

| A. | ker pozdravlja objavo pregleda potrošniških trgov („pregled“), da se bo notranji trg bolje odzival na pričakovanja in skrbi državljanov, |
| --- | --- |

A.

ker pozdravlja objavo pregleda potrošniških trgov („pregled“), da se bo notranji trg bolje odzival na pričakovanja in skrbi državljanov,

| B. | ker so konkurenčni in uspešno delujoči potrošniški trgi bistvenega pomena za zagotovitev, da državljani zaupajo v notranji trg, |
| --- | --- |

B.

ker so konkurenčni in uspešno delujoči potrošniški trgi bistvenega pomena za zagotovitev, da državljani zaupajo v notranji trg,

| C. | ker je treba pregled dopolniti z drugimi načini spremljanja, |
| --- | --- |

C.

ker je treba pregled dopolniti z drugimi načini spremljanja,

| D. | ker naj bi kazalniki v pregledu pomagali pri opredelitvi sektorjev, ki jih je treba podrobno preučiti, |
| --- | --- |

D.

ker naj bi kazalniki v pregledu pomagali pri opredelitvi sektorjev, ki jih je treba podrobno preučiti,

| E. | ker bi moral pregled spodbuditi razpravo o vprašanjih potrošniške politike, |
| --- | --- |

E.

ker bi moral pregled spodbuditi razpravo o vprašanjih potrošniške politike,

| F. | ker so študije in analize nacionalnih potrošniških organov in organov, pristojnih za konkurenco, lahko pomembne za nadaljnji razvoj pregleda, |
| --- | --- |

F.

ker so študije in analize nacionalnih potrošniških organov in organov, pristojnih za konkurenco, lahko pomembne za nadaljnji razvoj pregleda,

Uvod

1.   poudarja, da je treba državljanom omogočiti, da v celoti izkoristijo prednosti notranjega trga, in meni, da je pregled za to pomembno orodje;

2.   pozdravlja pet glavnih kazalnikov pregleda glede pritožb, stopenj cen, zadovoljstva, zamenjav in varnosti;

3.   poudarja, da je pregled še v povojih in ga je treba nadalje razviti s podrobnejšimi podatki, natančno statistiko in dodatnimi analizami na podlagi različnih kazalnikov;

4.   poudarja, da je treba po dosegu zadovoljive stopnje razvoja petih osnovnih kazalnikov pregleda oblikovati nove kazalnike, da se bo notranji trg bolje odzival na pričakovanja in skrbi državljanov;

5.   poziva Komisijo, naj za cilje iz odstavkov 3 in 4 zagotovi ustrezno financiranje in osebje;

6.   spodbuja Komisijo, naj v svojih službah zagotovi skladen in usklajen pristop, da bo preprečila podvojitev dela in nedosledne rezultate analiz podatkov;

7.   poziva Komisijo, naj v prihodnje preglede vključi lahko razumljiv povzetek ter jasne sklepe in predloge, prevedene v vse uradne jezike Evropske unije;

Oblikovanje kazalnikov

8.   meni, da je treba omejiti skupno število kazalnikov, da bo zagotovljen osredotočen pregled;

9.   meni, da ima kazalnik, povezan s pritožbami, bistven pomen za razumevanje zadovoljstva potrošnikov; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za uskladitev sistema za razvrščanje pritožb, ki ga uporabljajo pristojni organi in zadevne službe za pomoč potrošnikom v državah članicah in na ravni Skupnosti, ter na ravni EU uvedejo bazo podatkov o pritožbah potrošnikov; poziva države članice, naj povečajo ozaveščenost potrošnikov glede sistemov pritožb in izboljšajo obravnavo pritožb, da bodo gospodarski subjekti lahko nudili širšo izbiro boljših storitev;

10.   poziva Komisijo, naj s sodnimi in izvensodnimi pravnimi sredstvi in z nacionalnimi pravnimi mehanizmi oblikuje kazalnike glede čezmejnih sodnih postopkov in odškodnin za škodo, ki so jo utrpeli potrošniki;

11.   meni, da bi v pregled lahko vključili kazalnike glede usposobljenosti, znanja in starosti potrošnikov (na primer stopnja izobrazbe, računalniško znanje in znanje tujih jezikov); vendar poudarja, da je treba doseči ravnotežje med kazalniki, ki temeljijo na „manj trdnih“ podatkih iz potrošniških anket, in tistimi, ki temeljijo na „trdnih“ podatkih iz drugih virov;

12.   priznava, da je oblikovanje natančnih in primernih kazalnikov cen zelo zapleteno vprašanje, saj lahko razlike med stopnjami cen povzročajo številni vzroki, te razlike same pa ne pomenijo, da je trg neuspešen; vendar meni, da bi pregled moral vključevati kazalnike cen, saj so cene glavna skrb potrošnikov; kazalniki cen pa so tudi pomembni za spodbujanje razprave in zagotavljanje ozaveščenosti medijev glede pomanjkljivosti pri delovanju trgov; poziva Komisijo, naj upošteva makroekonomsko vzdušje in kupno moč potrošnikov ter cene pred odmero davkov v državah članicah;

13.   pozdravlja prizadevanja za razvoj bolj izpopolnjenih kazalnikov cen, a tudi poziva k uporabi drugih kazalnikov glede uspešnega delovanja trgov, preden bodo opredeljena posebna politična priporočila;

14.   opozarja, da so etične in okoljske skrbi za potrošnike vse bolj pomembne; poziva Komisijo, naj preuči možnost merjenja razpoložljivosti informacij glede teh skrbi na različnih trgih;

Izboljšanje baze podatkov

15.   poudarja pomembnost tesnega sodelovanja med statističnimi uradi držav članic, Eurostatom in drugimi službami Komisije pri zagotavljanju kakovostnih in popolnih številk; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev takšnega sodelovanja;

16.   opozarja, da nacionalni potrošniški organi in organi, pristojni za konkurenco, pogosto izvajajo študije primerov ali imajo druge dokaze glede delovanja različnih trgov, zato poziva Komisijo, naj izhaja iz razpoložljivih nacionalnih podatkov in se dejavno posvetuje z nacionalnimi strokovnjaki pri nadaljnjem razvoju pregleda;

17.   spodbuja države članice, naj raziščejo prednosti vzpostavitve posebnega varuha pravic potrošnikov; ugotavlja, da ima kar nekaj držav članic varuhe pravic potrošnikov na različnih področjih, ki pomagajo potrošnikom pri soočanju z gospodarskimi subjekti;

18.   poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami za evropske informacijske centre za potrošnike zagotovijo več sredstev in ustrezno število zaposlenih, da bodo uspešno reševali vse večje število čezmejnih pritožb potrošnikov in skrajšali čas za obravnavo teh pritožb;

Večja ozaveščenost

19.   poziva Komisijo in države članice, naj povečajo ozaveščenost glede pregleda, med drugim naj zagotovijo, da bo lahko dostopen in prepoznaven na različnih spletnih straneh, in povečajo prizadevanja za promocijo pregleda v medijih, javnih organih in potrošniških organizacijah;

Odnosi pri pregledu notranjega trga

20.   meni, da pregleda notranjega in potrošniških trgov prispevata k spodbujanju izboljšanega notranjega trga, ki bo koristil državljanom in potrošnikom;

21.   pozdravlja namen Komisije, da zagotovi boljše obveščanje o notranjem trgu, in meni, da sta omenjena pregleda pomemben korak v tej smeri;

22.   poudarja, da sta pregleda medsebojno povezana in da je pomembno spodbujati njun skladen razvoj, a imata kljub temu različne ciljne skupine in morata zato ostati ločena z različno paleto kazalnikov;

23.   meni, da bi bilo treba redno izvajati revizijo uporabljenih kazalnikov kot tudi odnosov med pregledoma, da bosta prilagojena razvoju notranjega trga;

*

- *

24.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 231.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0211.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0421.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/8

---

EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi

P6_TA(2008)0543

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi (2008/2156(INI))

(2010/C 16 E/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. maja 2008 o EMU@10: dosežki in izzivi po desetih letih obstoja ekonomske in monetarne unije (KOM(2008)0238) (sporočilo o EMU@10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. maja 2008 o EMU@10: dosežki in izzivi po desetih letih obstoja ekonomske in monetarne unije (KOM(2008)0238) (sporočilo o EMU@10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2008 o javnih financah v EMU 2008 (KOM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2008 o javnih financah v EMU 2008 (KOM(2008)0387),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. oktobra 2008 z naslovom „Od finančne krize do okrevanja gospodarstva: evropski okvir za ukrepanje“ (KOM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. oktobra 2008 z naslovom „Od finančne krize do okrevanja gospodarstva: evropski okvir za ukrepanje“ (KOM(2008)0706),

| — | ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije za jesen 2008 z dne 3. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije za jesen 2008 z dne 3. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju srečanja Evropskega sveta dne 15. in 16. oktobra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja Evropskega sveta dne 15. in 16. oktobra 2008,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2008 o srečanju Evropskega sveta dne 15. in 16. oktobra 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2008 o srečanju Evropskega sveta dne 15. in 16. oktobra 2008 (1),

| — | ob upoštevanju izrednega vrha Euroskupine 12. oktobra 2008 na temo državnih jamstev za medbančna posojila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izrednega vrha Euroskupine 12. oktobra 2008 na temo državnih jamstev za medbančna posojila,

| — | ob upoštevanju sklepov srečanja Sveta z dne 4. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov srečanja Sveta z dne 4. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju izida neuradnega srečanja voditeljev držav ali vlad dne 7. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida neuradnega srečanja voditeljev držav ali vlad dne 7. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2006 o letnem poročilu za euroobmočje za leto 2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2006 o letnem poročilu za euroobmočje za leto 2006 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o letnem poročilu za euroobmočje za leto 2007 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o letnem poročilu za euroobmočje za leto 2007 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o prispevku k spomladanskemu Evropskemu svetu 2008 v zvezi z Lizbonsko strategijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o prispevku k spomladanskemu Evropskemu svetu 2008 v zvezi z Lizbonsko strategijo (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 z naslovom Evropski interes: uspeh v času globalizacije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 z naslovom Evropski interes: uspeh v času globalizacije (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2007 o položaju evropskega gospodarstva: pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomske politike za leto 2007 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2007 o položaju evropskega gospodarstva: pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomske politike za leto 2007 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. februarja 2005 o javnih financah v EMU v letu 2004 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. februarja 2005 o javnih financah v EMU v letu 2004 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. aprila 2007 o javnih financah v EMU v letu 2006 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. aprila 2007 o javnih financah v EMU v letu 2006 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o letnem poročilu Evropske centralne banke (ECB) za leto 2007 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o letnem poročilu Evropske centralne banke (ECB) za leto 2007 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o širitvi euroobmočja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o širitvi euroobmočja (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. junija 2007 o boljšem načinu posvetovanja s Parlamentom v postopkih v zvezi s širitvijo euroobmočja (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. junija 2007 o boljšem načinu posvetovanja s Parlamentom v postopkih v zvezi s širitvijo euroobmočja (11),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. junija 2008 o predlogu sklepa Sveta v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Slovaškem 1. januarja 2009 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. junija 2008 o predlogu sklepa Sveta v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Slovaškem 1. januarja 2009 (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o strateški reviziji Mednarodnega denarnega sklada (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o strateški reviziji Mednarodnega denarnega sklada (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2005 o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije na področju eura ter ekonomske in monetarne unije (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2005 o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije na področju eura ter ekonomske in monetarne unije (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji v zvezi s skladi hedge in skladi zasebnega kapitala (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji v zvezi s skladi hedge in skladi zasebnega kapitala (15),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega sveta z dne 13. decembra 1997 o usklajevanju gospodarske politike v tretji fazi EMU ter člena 109 in člena 109b Pogodbe ES (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega sveta z dne 13. decembra 1997 o usklajevanju gospodarske politike v tretji fazi EMU ter člena 109 in člena 109b Pogodbe ES (16),

| — | ob upoštevanju prispevka Sveta (ekonomske in monetarne zadeve) z dne 12. februarja 2008 k sklepom spomladanskega zasedanja Evropskega sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevka Sveta (ekonomske in monetarne zadeve) z dne 12. februarja 2008 k sklepom spomladanskega zasedanja Evropskega sveta,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. oktobra 2008 o usklajenem odzivu EU na upočasnitev gospodarske rasti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. oktobra 2008 o usklajenem odzivu EU na upočasnitev gospodarske rasti,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju z sne 1. junija 2008 glede sodelovanja med finančnimi nadzornimi organi, centralnimi bankami in finančnimi ministrstvi Evropske unije za čezmejno finančno stabilnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju z sne 1. junija 2008 glede sodelovanja med finančnimi nadzornimi organi, centralnimi bankami in finančnimi ministrstvi Evropske unije za čezmejno finančno stabilnost,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja odbora za mednarodno trgovino (A6-0420/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja odbora za mednarodno trgovino (A6-0420/2008),

| A. | ker je 1. januarja 1999 enajst držav članic — Belgija, Nemčija, Irska, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Finska — uvedlo enotno valuto Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker je 1. januarja 1999 enajst držav članic — Belgija, Nemčija, Irska, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Finska — uvedlo enotno valuto Evropske unije,

| B. | ker so se od vzpostavitve euroobmočju pridružile še štiri države članice: Grčija leta 2001, Slovenija leta 2007 ter Ciper in Malta leta 2008, |
| --- | --- |

B.

ker so se od vzpostavitve euroobmočju pridružile še štiri države članice: Grčija leta 2001, Slovenija leta 2007 ter Ciper in Malta leta 2008,

| C. | ker naj bi se euroobmočje nadalje širilo, saj se večina držav članic, ki so zdaj zunaj euroobmočja, pripravlja na pridružitev v prihodnosti, in ker se bo Slovaška euroobmočju pridružila 1. januarja 2009, |
| --- | --- |

C.

ker naj bi se euroobmočje nadalje širilo, saj se večina držav članic, ki so zdaj zunaj euroobmočja, pripravlja na pridružitev v prihodnosti, in ker se bo Slovaška euroobmočju pridružila 1. januarja 2009,

| D. | ker je ekonomska in monetarna unija (EMU) v mnogih pogledih uspeh in je z enotno valuto povečala gospodarsko stabilnost držav članic, zlasti ob upoštevanju trenutne finančne krize, |
| --- | --- |

D.

ker je ekonomska in monetarna unija (EMU) v mnogih pogledih uspeh in je z enotno valuto povečala gospodarsko stabilnost držav članic, zlasti ob upoštevanju trenutne finančne krize,

| E. | ker pomeni članstvo v euroobmočju visoko stopnjo gospodarske soodvisnosti med vpletenimi državami članicami in torej zahteva tesnejše usklajevanje ekonomskih politik in prevzem aktivne vloge v svetovnem gospodarskem in finančnem upravljanju, da bi lahko v celoti uživali koristi enotne valute in se soočali s prihodnjimi izzivi, kot so večja konkurenca za naravne vire, svetovna ekonomska neravnotežja, čedalje večji gospodarski pomen rastočih trgov, podnebne spremembe in staranje prebivalstva v Evropi, |
| --- | --- |

E.

ker pomeni članstvo v euroobmočju visoko stopnjo gospodarske soodvisnosti med vpletenimi državami članicami in torej zahteva tesnejše usklajevanje ekonomskih politik in prevzem aktivne vloge v svetovnem gospodarskem in finančnem upravljanju, da bi lahko v celoti uživali koristi enotne valute in se soočali s prihodnjimi izzivi, kot so večja konkurenca za naravne vire, svetovna ekonomska neravnotežja, čedalje večji gospodarski pomen rastočih trgov, podnebne spremembe in staranje prebivalstva v Evropi,

| F. | ker je bila povprečna inflacija v prvih desetih letih euroobmočja na splošno v skladu s ciljem Evropske centralne banke (ECB) o stabilnosti cen blizu 2 %, vendar pod to vrednostjo; ker se je inflacija zaradi svetovnih strukturnih sprememb, zlasti glede povišanj cen energije in hrane, zaradi ohlapnejše monetarne politike v Združenih državah Amerike, pa tudi zaradi pomanjkanja previdnosti centralnih bank številnih tretjih držav, nedavno dvignila precej nad to raven, |
| --- | --- |

F.

ker je bila povprečna inflacija v prvih desetih letih euroobmočja na splošno v skladu s ciljem Evropske centralne banke (ECB) o stabilnosti cen blizu 2 %, vendar pod to vrednostjo; ker se je inflacija zaradi svetovnih strukturnih sprememb, zlasti glede povišanj cen energije in hrane, zaradi ohlapnejše monetarne politike v Združenih državah Amerike, pa tudi zaradi pomanjkanja previdnosti centralnih bank številnih tretjih držav, nedavno dvignila precej nad to raven,

| G. | ker je vse večje povpraševanje novih gospodarskih sil po redkih energetskih virih in drugem blagu ponudbo postopoma potisnilo do meja zmogljivosti; ker je rast cen dodatno spodbudilo dejstvo, da blago vse bolj velja za finančno sredstvo, ki ga je mogoče uporabiti za ohranjanje vrednosti, |
| --- | --- |

G.

ker je vse večje povpraševanje novih gospodarskih sil po redkih energetskih virih in drugem blagu ponudbo postopoma potisnilo do meja zmogljivosti; ker je rast cen dodatno spodbudilo dejstvo, da blago vse bolj velja za finančno sredstvo, ki ga je mogoče uporabiti za ohranjanje vrednosti,

| H. | ker pozdravlja odprtost euroobmočja in meni, da ima lahko trenutna rast vrednosti eura negativne posledice, saj neugodno vpliva na izvoz in spodbuja uvoz na notranji trg, a ima hkrati tudi pozitivne posledice, saj pomaga evropskemu gospodarstvu pri soočanju z dramatičnim zviševanjem cen nafte in trenutno finančno krizo, |
| --- | --- |

H.

ker pozdravlja odprtost euroobmočja in meni, da ima lahko trenutna rast vrednosti eura negativne posledice, saj neugodno vpliva na izvoz in spodbuja uvoz na notranji trg, a ima hkrati tudi pozitivne posledice, saj pomaga evropskemu gospodarstvu pri soočanju z dramatičnim zviševanjem cen nafte in trenutno finančno krizo,

| I. | ker je bilo svetovno gospodarsko okolje v prvih desetih letih eura naklonjeno ustvarjanju delovnih mest, saj je bilo ustvarjenih skoraj 16 milijonov delovnih mest, pri čemer se ni upoštevala kakovost ustvarjenih delovnih mest, in je stopnja brezposelnosti padla z 9 % v letu 1999 na ocenjenih 7,3 % v letu 2008, |
| --- | --- |

I.

ker je bilo svetovno gospodarsko okolje v prvih desetih letih eura naklonjeno ustvarjanju delovnih mest, saj je bilo ustvarjenih skoraj 16 milijonov delovnih mest, pri čemer se ni upoštevala kakovost ustvarjenih delovnih mest, in je stopnja brezposelnosti padla z 9 % v letu 1999 na ocenjenih 7,3 % v letu 2008,

| J. | ker Evropska unija vstopa v recesijo, saj smo priča upadanju gospodarske rasti s 3,1 % leta 2006 na za leto 2008 popravljeno napoved z 2 na 1,4 %, in 0,2 % za leto 2009, medtem ko bo rast brezposelnosti in socialnega izključevanja še večja, |
| --- | --- |

J.

ker Evropska unija vstopa v recesijo, saj smo priča upadanju gospodarske rasti s 3,1 % leta 2006 na za leto 2008 popravljeno napoved z 2 na 1,4 %, in 0,2 % za leto 2009, medtem ko bo rast brezposelnosti in socialnega izključevanja še večja,

| K. | ker sta bili gospodarska rast in rast produktivnosti nezadovoljivi, saj se je rast proizvodnje na delavca prepolovila z 1,5 % v obdobju od leta 1989 do 1998 na ocenjenih 0,75 % v letih 1999 do 2008, |
| --- | --- |

K.

ker sta bili gospodarska rast in rast produktivnosti nezadovoljivi, saj se je rast proizvodnje na delavca prepolovila z 1,5 % v obdobju od leta 1989 do 1998 na ocenjenih 0,75 % v letih 1999 do 2008,

| L. | ker je euro hitro postal druga najpomembnejša mednarodna valuta poleg ameriškega dolarja in igra pomembno vlogo kot referenčna valuta za številne države po vsem svetu, ker vse možnosti, ki jih nudi euro, na svetovni ravni niso v celoti izkoriščene, saj euroobmočje nima ustrezno opredeljene mednarodne strategije niti učinkovite mednarodne zastopanosti, |
| --- | --- |

L.

ker je euro hitro postal druga najpomembnejša mednarodna valuta poleg ameriškega dolarja in igra pomembno vlogo kot referenčna valuta za številne države po vsem svetu, ker vse možnosti, ki jih nudi euro, na svetovni ravni niso v celoti izkoriščene, saj euroobmočje nima ustrezno opredeljene mednarodne strategije niti učinkovite mednarodne zastopanosti,

Prvih deset let eura

1.   soglaša z mnenjem, da je enotna valuta postala simbol Evrope in dokazala, da je Evropa sposobna sprejemanja daljnosežnih odločitev za skupno in uspešno prihodnost;

2.   pozdravlja dejstvo, da je euro prinesel stabilnost in spodbudil gospodarsko povezovanje v euroobmočju; pozdravlja stabilizacijski učinek eura na svetovnih valutnih trgih, zlasti v kriznem obdobju; ugotavlja, da se v nasprotju s pričakovanji notranje gospodarske razlike niso zmanjšale, storilnost pa se ni zadovoljivo povečala v vseh delih euroobmočja;

3.   z zadovoljstvom ugotavlja, da se v drugih delih sveta razmišlja o ustanovitvi monetarnih unij;

4.   opozarja, da številne študije dokazujejo pomembno povezavo med monetarno in trgovinsko politiko na svetovni ravni, ter s tem v zvezi poudarja pozitivno vlogo stabilnosti deviznih tečajev za zagotavljanje trajnostne rasti mednarodne trgovine;

5.   poudarja, da vse pogostejša uporaba eura kot mednarodne trgovske valute še posebej koristi državam članicam v euroobmočju, saj se za podjetja teh držav zmanjšuje tečajno tveganje in s tem stroški mednarodne trgovine;

6.   ponovno opozarja, da je v prvih desetih letih EMU Parlament igral dejavno vlogo tako na ekonomskem kot na monetarnem področju in storil vse, kar je bilo mogoče, da bi zagotovil večjo preglednost in demokratično odgovornost;

7.   poudarja, da je treba storiti več, da bi lahko v celoti uživali koristi EMU, na primer omogočiti državam članicam in regijam z BDP, nižjim od povprečja, da nadoknadijo zaostanek, in okrepiti poznavanje enotne valute in zavezanost državljanov do nje;

8.   predlaga naslednje elemente in konkretne ukrepe za zaželen načrt za EMU:

Gospodarske razlike, strukturne reforme in javne finance

9.   meni, da bi skladnejše, večstransko podprte in časovno usklajene gospodarske reforme na podlagi integriranih političnih smernic za rast in zaposlitev (integrirane smernice) ter kombinacija politik iz Lizbonske strategije lahko zmanjšale gospodarske razlike in pomagale pri izhodu gospodarstva iz trenutne finančne krize; poudarja potrebo, da se izboljšajo in poenostavijo postopki in metodologije za revizijo in oceno izvajanja teh smernic ob koncu vsakega leta;

10.   priznava, da so pri prizadevanjih za modernizacijo in gospodarsko uspešnost najbolj uspešne tiste države, ki združujejo v prihodnost usmerjene in uravnotežene strukturne reforme z nadpovprečnimi naložbami v raziskave, razvoj in inovacije, izobraževanje, vseživljenjsko učenje in otroško varstvo ter v obnovitev zanesljivih družbenih omrežij; ugotavlja, da imajo večinoma iste države članice izjemno učinkovito in pregledno javno upravo s proračunskimi presežki, stopnje zadolženosti, ki so nižje od povprečja, in visoko kakovostno in k ciljem usmerjeno javno porabo, hkrati pa izkazujejo prispevek tehničnega napredka k nacionalni rasti, ki je skoraj dvakrat večji od povprečja EU; nadalje ugotavlja, da so te države članice, ki jih je mogoče uporabiti kot primerjalno merilo, zaradi svojih visokih stopenj zaposlenosti, vključno z zaposlenostjo žensk in starejših delavcev, najbolje pripravljene na starajočo se družbo in na zagotavljanje visoke ravni konkurenčnosti;

11.   poudarja potrebo po vzajemni krepitvi stabilnosti in v rast usmerjenih makroekonomskih politik, pri čemer morata postati uravnotežena politika in vlaganje zadevi skupnega interesa; poudarja, da je treba natančno spremljati javne bilance prek učinkovitega upravljanja davčne politike in izdatkov ter njihovega vpliva na povpraševanje, hkrati pa se dogovoriti o vzpostavitvi ugodnega okolja za čezmejne operacije podjetij;

12.   ugotavlja, da je revidirani pakt za stabilnost in rast dokazal svojo vrednost in da je potrebna močna konsolidacija proračunov, saj bi demografske spremembe in morebiten padec gospodarske rasti lahko privedli do proračunskih težav v državah članicah, vključenih v euroobmočje, kar bi lahko imelo negativne posledice na stabilnost euroobmočja kot celote; v tem okviru graja pomanjkanje discipline pri boju proti proračunskim primanjkljajem v času gospodarske rasti ter poudarja, da si morajo države članice bolj učinkovito prizadevati za proticiklično fiskalno politiko, zlasti zato, da bodo bolje pripravljene na zunanje pretrese; zato poudarja potrebo po kratkoročni strategiji za zmanjšanje javnih dolgov ter trajnostni in trdni strategiji za rast, ki bo dolgoročno omogočala zmanjšanje javnih dolgov na največ 60 %;

13.   ugotavlja, da je treba glavne elemente pakta za stabilnost in rast dosledno izpolnjevati tudi v prihodnje, saj je bil tako prag 3 % za javnofinančni primanjkljaj kot tudi 60 % za javni dolg v razmerju do bruto domačega proizvoda določen na podlagi gospodarskih razmer v 90. letih prejšnjega stoletja; meni, da morajo države članice dosledno upoštevati pakt za stabilnost in rast, Komisija pa ga mora nadzorovati; meni, da morata oba cilja glede dolgov veljati kot zgornji meji, ki se jima je treba izogibati; ugotavlja, da je učinkovito usklajevanje gospodarske in finančne politike predpogoj za gospodarski uspeh EMU, čeprav je treba pri takšnem usklajevanju spoštovati načelo subsidiarnosti; poziva Komisijo, naj preuči vse mogoče načine, na katere je mogoče okrepiti preventivni del pakta za stabilnost in rast; poudarja, da mora Komisija bolje uporabljati sedanje instrumente za nadzor in da mora Euroskupina okrepiti vmesni pregled izvrševanja državnih proračunov;

14.   podpira stališče Komisije, da je prenovljeni pakt za stabilnost in rast pomemben politični okvir v času močnih gospodarskih pretresov, in poudarja, da bi morali z izvajanjem tega pakta zagotoviti, da bodo vsako poslabšanje javnih financ spremljali zadostni ukrepi za izboljšanje položaja ter da se stanje povrne v trajnostne okvire; nadalje meni, da bi morale proračunske politike v celoti izkoristiti mero prilagodljivosti, ki jo dopušča prenovljeni pakt za stabilnost in rast, ter poziva Komisijo, naj države članice jasno usmerja pri izvajanju te prilagodljivosti;

15.   meni, da zahteva trajnostno in stabilno makroekonomsko okolje izboljšanje kakovosti javnih financ vključno z nadaljnjo konsolidacijo proračuna, visoko učinkovitost javnih izdatkov ter povečane naložbe v izobraževanje, človeški kapital, raziskave in razvoj ter infrastrukturo, kar vodi v rast in lahko spodbudi zaposlovanje ter se v skladu s cilji svežnja o podnebnih spremembah in energetiki nanaša na glavne skrbi družbe, kot so podnebne spremembe in izhod gospodarstva iz trenutne finančne krize;

16.   meni, da bi se morale strukturne reforme osredotočiti na povečanje produktivnosti prek učinkovitejšega usklajevanja gospodarske in socialne politike, ob tem pa zagotoviti visoko raven socialnega dialoga, kakor ga opredeljuje Lizbonska strategija;

17.   ugotavlja, da bi morala politika konkurence dopolnjevati strukturne politike, in se zavzema za prestrukturiranje gospodarstva;

18.   svari pred stabiliziranjem cen predvsem z osredotočanjem na zmernost plač; v zvezi s tem opominja, da je povečana konkurenca zaradi globalizacije že povzročila zmanjševanje plač, inflacija zaradi uvoza, ki so jo sprožile predvsem rastoče cene goriva in drugega blaga, pa zmanjšanje kupne moči potrošnikov; znova izraža prepričanje, da bi bilo zlasti to vprašanje treba reševati s pravičnejšo porazdelitvijo bogastva;

19.   meni, da sta plačna in davčna politika učinkoviti orodji za ekonomsko stabilizacijo in rast; meni, da bi bilo treba zagotoviti dejansko povečanje plač v skladu z ravnmi produktivnosti ter da bi bilo treba selektivno uporabljati usklajevanje davčne politike za dosego gospodarskih ciljev; meni, da je boj proti davčnim goljufijam tako v zvezi z neposrednimi kot tudi posrednimi davki še posebej pomemben in bi ga bilo treba okrepiti; poudarja nujno potrebo po krepitvi kulture spodbujanja in sodelovanja kot sestavnega dela konceptov upravljanja podjetij in njihove družbene odgovornosti;

20.   poudarja, da notranji trg potrebuje pravična pravila; zato ocenjuje, da je tekmovanje za najnižje stopnje davka od dobička kontraproduktivno;

21.   zahteva, da države članice v euroobmočju okrepijo učinkovito usklajevanje ekonomske in finančne politike zlasti tako, da razvijejo skladno skupno strategijo znotraj Euroskupine; podpira predlog Komisije, da se od držav članic zahtevajo srednjeročni okvirni programi za njihove ekonomske in finančne politike ter da se nadzira njihovo izvajanje; poudarja, da mora vsaka država članica prevzeti odgovornost za izvrševanje strukturnih reform in izboljšanje svoje konkurenčnosti na takšen način, da ohrani zaupanje do eura in njegovo sprejemanje;

22.   ugotavlja, da so različni vzorci strukturnih reform in stopnje odprtosti prispevali k razlikam v uspešnosti članic euroobmočja; podpira sklepe Komisije iz sporočila o EMU@10 v zvezi z nezadostnim zmanjšanjem ekonomskega zaostanka v več gospodarstvih euroobmočja in vedno večjim razlikam med državami članicami euroobmočja; poziva k redni izmenjavi mnenj in sodelovanju znotraj Euroskupine na poti do skupnega cilja pospešitve procesa konvergence;

23.   od Komisije zahteva, naj na enoten način določi skupna merila za ocenjevanje ekonomskih in fiskalnih podatkov, sklicujoč se na odgovornost Komisije in držav članic glede zanesljivosti statističnih podatkov, ter zahteva, da se prihodnje odločitve sprejmejo le, če ni dvoma o veljavnosti in točnosti razpoložljivih podatkov; zahteva tudi, da se v primeru večletnega razhajanja med projekcijo podatkov programov stabilnosti in konvergence ter podatki, ki jih je mogoče realistično pričakovati, uporabi možnost preiskave;

Monetarna politika

24.   poudarja svojo močno podporo neodvisnosti ECB;

25.   ugotavlja, da redna poročila ECB Parlamentu, zlasti njegovemu Odboru za ekonomske in monetarne zadeve, prispevajo k preglednosti monetarne politike, ter pozdravlja možnost, da lahko poslanci Evropskega parlamenta zastavljajo ECB vprašanja za pisni odgovor o monetarni politiki in s tem izboljšujejo odgovornost ECB do državljanov Unije; podpira zahtevo po boljši javni razpravi o prihodnji skupni monetarni in valutni politiki v euroobmočju;

26.   meni, da je bil dialog o monetarni politiki med Parlamentom in ECB uspešen, vendar ga je treba v še nadalje okrepiti; pričakuje izboljšanje monetarnega dialoga v več točkah, kot je usklajevanje datumov rednih predstavitev predsednika ECB v Parlamentu s časovnim načrtom ECB za sprejemanje odločitev glede monetarne politike, da bi se tako izboljšala analiza odločitev in da bi ohranili možnost povabiti predsednika ECB na razpravo o glavnih vprašanjih, kadar je to potrebno;

27.   ugotavlja, da je glavni cilj monetarne politike ECB vzdrževanje stabilnosti cen in da si ECB prizadeva ohraniti srednjeročno stopnjo inflacije pod 2 %, vendar blizu te vrednosti; poudarja, da se cilj o stabilnosti cen lahko učinkovito doseže le z ustrezno obravnavo temeljnih vzrokov inflacije; opozarja, da ima ECB v skladu s členom 105 Pogodbe ES tudi nalogo, da podpira splošno gospodarsko politiko Skupnosti;

28.   meni, da bi ECB morala sprejeti režim neposrednega ciljanja inflacije, kjer se ciljna inflacijska stopnja dopolni z njenim dovoljenim razponom nihanja; poziva ECB, naj objavi svoje napovedi o inflaciji; takšen korak proti režimu ciljanja inflacije ne sme izključiti osredotočanja na dinamiko denarnih agregatov, da se prepreči oblikovanje novih premoženjskih mehurčkov;

29.   meni, da je inflacija svetovna resničnost, ter da se proti temu splošnemu pojavu ne da boriti le z monetarno politiko EU;

30.   poudarja svojo pripravljenost, da razišče možnosti za izboljšanje postopkov za imenovanje članov izvršnega odbora ECB pred letom 2010; meni, da je pomembno med člani izvršnega odbora zagotoviti akademske in/ali strokovne izkušnje ter raznolikost profilov z gospodarskega, monetarnega in finančnega področja; opozarja na svoj poziv, da bi bil Izvršilni odbor ECB sestavljen iz devetih članov in bi imel izključno pristojnost za določanje obrestnih mer, s čimer bi odpravili sedanji sistem ter se izognili še bolj zapleteni rešitvi, sprejeti za prihodnost; poziva k sprejetju ustrezne spremembe Pogodbe;

Povezovanje in nadzor finančnih trgov

31.   meni, da bi finančno povezovanje moralo voditi k večji gospodarski rasti in konkurenčnosti ob večji stabilnosti in likvidnosti na notranjem trgu;

32.   ugotavlja, da je glavni finančni center v Evropski uniji zunaj euroobmočja; vseeno pa opozarja, da zakonodaja ES velja za vse države članice in dejavne akterje na notranjem trgu; meni, da bi morala Evropska unija obvezno izboljšati svojo strukturo nadzora, pri tem pa upoštevati specifično vlogo ECB;

33.   je mnenja, da je treba še veliko storiti na področju obračuna in poravnave čezmejnih transakcij z vrednostnimi papirji, kjer prave povezanosti trenutno še ni;

34.   poudarja, da je v zvezi z maloprodajnimi storitvami potrebnega več povezovanja, ne da bi to povezovanje šlo v škodo varstvu potrošnikov; meni, da je treba izboljšati mobilnost potrošnikov, finančno pismenost, dostop do osnovnih storitev in primerljivost izdelkov;

35.   meni, da je potrebna evropeizacija strukture finančnega nadzora, preglednost finančnega trga, učinkovitost konkurenčnih pravil in ustrezna ureditev v srednjeročnem obdobju, da se izboljša krizno upravljanje in sodelovanje med Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB), nadzornimi organi, vladami in udeleženci na trgu; meni, da bi povezan, celovit (ki pokriva vse finančne sektorje), dosleden in skladen nadzorni okvir, začenši z usklajenim pristopom do uravnavanja čezmejne porazdelitve finančnih tveganj, na podlagi usklajene zakonodaje zmanjšal stroške izpolnjevanja zahtev pri dejavnostih, ki sodijo pod različne pristojnosti; ugotavlja, da bi se morali izogniti čezmernemu predpisovanju (predpisovanju, ki presega minimalne zahteve zakonodaje Skupnosti — t. i. „gold-plating“) kot tudi regulatorni arbitraži; poziva Komisijo, da predloži predloge za revizijo sedanje nadzorne arhitekture v skladu s temi načeli; meni, da bi bilo treba nadzorovalno vlogo ECB razširiti prek meja euroobmočja prek ESCB;

36.   pozdravlja memorandum o soglasju glede sodelovanja med finančnimi nadzornimi organi, centralnimi bankami in ministrstvi za finance Evropske unije glede čezmejne finančne stabilnosti, ki je bil sklenjen spomladi leta 2008; vendarle pa poudarja, da je memorandum o soglasju le nezavezujoč akt in da je od pripravljenosti držav članic odvisno, ali bodo sodelovale druga z drugo; meni, da je treba nadaljevati delo v zvezi s kriznim upravljanjem, četudi je pravila o delitvi bremena zelo težko opredeliti vnaprej;

37.   poudarja, da bi morala Evropska unija kot največje svetovno gospodarsko območje z največjimi finančnimi trgi igrati vodilno vlogo na mednarodni ravni pri reformah sistema ureditve finančnih storitev v dobro vseh vpletenih držav in za splošno stabilnost; meni, da bi finančna stabilnost morala postati temeljni cilj pri oblikovanju politike v svetu, ki je zaznamovan z vse bolj integriranimi finančnimi trgi in finančno inovativnostjo, kar ima lahko včasih tudi destabilizacijske učinke na dejanskem gospodarstvu, vsebuje pa lahko tudi sistemsko tveganje; izraža prepričanje, da bodo kakršne koli ambiciozne odločitve, sprejete na ravni EU, spodbudile druge države, da jim bodo sledile, in v povezavi s tem poudarja odgovornost za reševanje svetovnih ali nedomačih problemov; meni, da je treba politično odgovornost mednarodnih nadzornih organov obravnavati vzporedno s takšnim regulativnim delom;

38.   zahteva, da Komisija preuči uvedbo evropskih obveznic in razvije dolgoročno strategijo, ki bi omogočala izdajanje takšnih obveznic znotraj euroobmočja poleg državnih obveznic držav članic; opozarja na potrebo po ocenitvi posledic uvedbe takšnih obveznic za mednarodne finančne trge in EMU;

Širitev euroobmočja

39.   zahteva, da vse države članice zunaj euroobmočja spoštujejo maastrichtske kriterije ter prenovljeni in v splošnem prilagodljivi pakt za stabilnost in rast; meni, da mora Komisija zagotoviti ozko razlago pakta stabilnosti in rasti in uporabo izključitvenih meril pred morebitnim vstopom; meni, da je treba zagotoviti enakopravno obravnavo držav članic v euroobmočju in držav članic, ki se želijo pridružiti; v tem kontekstu ugotavlja, da mora biti dolgoročna stabilnost euroobmočja cilj v skupnem interesu in da morata biti širitev in stabilnost tesno povezani; meni, da je bistvenega pomena, da države članice v euroobmočju in tiste s posebnim statusom strogo izpolnjujejo svoje obveznosti in ne vzbujajo dvomov glede skupnih ciljev stabilnosti cen, neodvisnosti ECB, proračunske discipline ali njihovega spodbujanja rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti;

40.   meni, da bi morale države članice zunaj euroobmočja, ki izpolnjujejo maastrichtska merila in za katere v Pogodbi niso predvidena odstopanja, uvesti skupno valuto ob prvi primerni priložnosti;

41.   poudarja dejstvo, da zahteva članstvo v euroobmočju popolno izpolnjevanje maastrichtskih meril, kot je določeno v Pogodbi in v protokolu k členu 121 Pogodbe, namreč: visoka stopnja izmerjene stabilnosti cen in trajnost stabilnosti cen, javne finance brez čezmernega primanjkljaja, članstvo v mehanizmu deviznih tečajev evropskega monetarnega sistema II vsaj zadnji dve leti, upoštevanje normalnih meja nihanj, prilagoditev dolgoročnih obrestnih mer, skladnost zakonskih predpisov z določbami Maastrichtske pogodbe v zvezi z EMU in neodvisna centralna banka;

42.   meni, da je eden največjih izzivov članstva v euroobmočju zagotavljanje trajnosti maastrichtskih meril; vendar hkrati poudarja, da so ta merila tudi prvi korak na poti k doslednemu izvajanju reformnih procesov, vključno z dodatno zavezanostjo in prizadevanjem glede strukturnih reform, naložb in gospodarskega usklajevanja;

43.   pozdravlja strožji in učinkovit nadzor nad državami članicami, ki sodelujejo v mehanizmu deviznih tečajev evropskega monetarnega sistema II in se želijo pridružiti euroobmočju, in tudi njihov gospodarski razvoj; ugotavlja, da mora uspešno sodelovanje v mehanizmu deviznih tečajev evropskega monetarnega sistema II ostati dejanski pogoj, in ne le sekundarna zahteva za članstvo v euroobmočju; za vse države članice, ki se pridružijo euroobmočju, morajo veljati enake pristopne zahteve;

44.   meni, da je trajna in uspešna širitev euroobmočja velik izziv za prihajajoča leta in da se bodo morali tej spremembi prilagoditi tako institucionalni standardi ECB kot tudi njen proces odločanja, model rotacije pa bo moral upoštevati gospodarsko težo posameznih držav članic;

45.   v povezavi s širitvijo euroobmočja poudarja, da je visoka stopnja konvergence v dejanskem gospodarstvu zaželena, da se omejijo pritiski tako za euroobmočje kot za države članice, ki se želijo pridružiti; v zvezi s tem meni, da je treba vzpostaviti zmogljivosti v korist tistih držav članic v euroobmočju, kjer ima lahko skupna monetarna politika še posebej restriktiven učinek;

46.   zaradi prihodnjih širitev poudarja pomembnost vzpostavitve usmerjenih intervencij za podporo državam članicam zunaj euroobmočja, ki jih je posebej močno prizadela trenutna finančna kriza;

Komunikacije

47.   poudarja, da je trenutno na euroobmočju zagotovljena visoka stopnja stabilnosti cen, „zaznana inflacija“ pa se je v zadnjih desetih letih znatno oddaljila od nižjih dejanskih inflacijskih stopenj v državah članicah; zato zahteva, da se bolje informira prebivalstvo in se mu pojasni, zakaj je EMU potrebna in kako deluje, zlasti glede stabilnosti cen in mednarodnih finančnih trgov, ter kakšne so prednosti stabilnosti znotraj euroobmočja v času mednarodnih finančnih kriz;

48.   meni, da je za Evropsko unijo enotna valuta še vedno prednostna naloga na področju komuniciranja; izraža prepričanje, da je treba o koristih eura in EMU (stabilnost cen, nižje hipotekarne obrestne mere, lažje potovanje, zaščita pred nihanjem menjalnih tečajev in zunanjimi pretresi) še naprej obveščati javnost in jih podrobno pojasnjevati; meni, da je treba posebno pozornost nameniti nenehnemu obveščanju državljanov Unije, potrošnikov ter malih in srednje velikih podjetij, ki nimajo dovolj zmožnosti za takojšnjo prilagoditev nadaljnjemu razvoju in novim izzivom eura, in jih redno seznanjati z napredkom;

49.   poziva ECB, naj v svojem letnem ali posebnem poročilu pripravi letno količinsko analizo koristi eura za navadnega državljana in s konkretnimi primeri ponazori načine, na katere je uporaba eura pozitivno vplivala na vsakdanje življenje ljudi;

50.   meni, da je komunikacija nadvse pomembna pri pripravah na uvedbo eura v državah članicah, ki načrtujejo pridružitev euroobmočju; ugotavlja, da je komunikacija o širitvi euroobmočja zelo pomembna tudi v vseh državah članicah euroobmočja;

51.   meni, da se mora Komisija osredotočiti na pomoč novim državam članicam, da pripravijo svoje državljane na uvedbo eura z izvajanjem intenzivne informacijske kampanje in njenim nadzorom, če ta že poteka, ter da redno poroča o najboljši praksi za izvajanje nacionalnih akcijskih načrtov za uvedbo eura; prav tako meni, da so najboljša praksa ter znanje in izkušnje iz prejšnjih sprememb valute lahko koristni pri uvedbi eura v novih državah članicah ter pri prihodnji širitvi in pripravi novih držav kandidatk;

Mednarodna vloga eura in zunanje zastopanje

52.   pozdravlja hiter razvoj eura kot druge najpomembnejše rezervne in transakcijske valute za ameriškim dolarjem s 25-odstotnim deležem v svetovnih deviznih rezervah; ugotavlja, da igra euro zlasti v državah v soseščini euroobmočja pomembno vlogo kot denarna valuta in da so posamezna valutna razmerja teh držav prilagojena euru; podpira mnenje ECB, da je uvedba eura zadnji korak k strukturiranemu procesu konvergence znotraj Evropske unije in da je zato uvedba eura mogoča le v okviru Pogodbe ES;

53.   izraža mnenje, da bodo program ukrepov EMU v naslednjem desetletju med drugim zaznamovali izzivi, ki nastajajo zaradi gospodarskega vzpona nekaterih azijskih držav in trenutne svetovne finančne krize; izraža obžalovanje, da kljub naraščajoči vlogi eura v svetovnem merilu prizadevanje za boljšo zunanjo zastopanost euroobmočja glede finančnih in monetarnih vprašanj ni bilo tako uspešno; poudarja, da mora euroobmočje pripraviti mednarodno strategijo, ki bo ustrezala mednarodnemu položaju njegove valute;

54.   opozarja, da je najučinkovitejši način, ki euroobmočju omogoča uskladitev njegovega vpliva z lastno gospodarsko težo, oblikovanje skupnih stališč in okrepitev njegove zastopanosti, kar bi posledično omogočilo enotno zastopstvo z enim samim sedežem v ustreznih mednarodnih finančnih institucijah in forumih; med drugim poziva države članice v euroobmočju, naj zastopajo enotno stališče glede politike menjalnih tečajev;

55.   poudarja, da se euro uporablja kot nacionalna valuta izven euroobmočja; meni, da je treba preučiti posledice takšne uporabe;

56.   opozarja, da pomembna vloga eura na mednarodnih finančnih trgih s seboj prinaša obveznost in da imajo učinki monetarne politike in politike rasti na euroobmočju svetovni vpliv; poudarja večji pomen eura za mednarodno trgovino in storitve, saj deluje kot stabilizator globalnega okolja, gonilo povezovanja finančnih trgov in temelj za povečanje neposrednih naložb in čezmejnih združitev gospodarskih družb, saj lahko znatno zniža transakcijske stroške; poziva k izdelavi študije o svetovnih neravnotežjih in vlogi eura ter možnih potekih prilagajanja, da bi Evropsko unijo bolje pripravili na reševanje velikih zunanjih pretresov;

57.   predlaga okrepljeno sodelovanje, usmerjeno v prihodnost, in izboljšan mednarodni dialog med odgovornimi organi najpomembnejših „valutnih blokov“ za boljše obvladovanje mednarodnih kriz in pomoč pri odpravljanju posledic nihanja tečajev na dejansko gospodarstvo; ponovno opozarja na uspešno skupno krizno upravljanje ob začetku nedavne ameriške krize v zvezi s tveganimi hipotekarnimi posojili ter na krizno upravljanje takoj po dogodkih 11. septembra 2001, ki je prispevalo k preprečitvi takojšnjega padca vrednosti ameriškega dolarja;

58.   podpira namero Komisije, da okrepi vpliv EMU v mednarodnih finančnih institucijah s skupnim stališčem EU, ki ga bodo zastopali izbrani predstavniki, kot so predsednik Euroskupine, Komisija in predsednik ECB; ugotavlja, da predsednik Euroskupine, Komisija in predsednik ECB že lahko sodelujejo kot opazovalci v najpomembnejših mednarodnih finančnih institucijah; vseeno zahteva boljše usklajevanje evropskih stališč, da bodo skupno evropsko monetarno politiko v prihodnosti zastopali njeni zakoniti predstavniki; pričakuje, da bo izraženo stališče euroobmočja o tečajnih politikah njegovih glavnih partnerjev; poziva predsednika Euroskupine, da zastopa euroobmočje na forumu za finančno stabilnost; predlaga spremembo statuta Mednarodnega denarnega sklada, da se omogoči zastopanost gospodarskih blokov in organizacij;

59.   poudarja, da je treba ubrati enoten pristop EU v zvezi z reformo mednarodnih finančnih institucij, pri katerem bi morali upoštevati izzive globalnega gospodarstva, vključno s pojavom novih gospodarskih sil;

60.   obžaluje, da Komisija v okviru sporočila o EMU@10 ni opravila podrobnejše in natančnejše analize o mednarodni vlogi eura; poziva Komisijo, naj sestavi izčrpno poročilo o zunanji razsežnosti skupne monetarne politike in o njenih učinkih na gospodarske in trgovinske rezultate euroobmočja;

61.   poudarja, da monetarne politike vodijo določeni partnerji Evropske unije z namenom podceniti njihovo valuto, kar nepošteno vpliva na trgovino in kar bi lahko veljalo za netarifno oviro mednarodni trgovini.

Ekonomski instrumenti in upravljanje EMU

62.   meni, da bi morale vse ustrezne strani — Parlament, Svet, Komisija, Euroskupina in socialni partnerji na ravni EU in na nacionalni ravni — sodelovati pri krepitvi prihodnjega delovanja EMU v zvezi z gospodarskim upravljanjem na podlagi naslednjih predlogov:

| (a) | integrirane politične smernice, kot bistven sestavni del Lizbonske strategije in osrednji ekonomski instrument, naj z namenom uravnotežene kombinacije politik zasledujejo medsebojno povezane reforme na področju zaposlovanja, okolja in socialne varnosti; |
| --- | --- |

(a)

integrirane politične smernice, kot bistven sestavni del Lizbonske strategije in osrednji ekonomski instrument, naj z namenom uravnotežene kombinacije politik zasledujejo medsebojno povezane reforme na področju zaposlovanja, okolja in socialne varnosti;

| (b) | integrirane smernice morajo postaviti širok okvir za tesnejšo gospodarsko-politično koordinacijo, da bi uskladili nacionalne programe reform, pri tem pa upoštevati gospodarsko raznolikost in različne nacionalne tradicije; vzpostaviti bi bilo treba posvetovalni proces nacionalnih parlamentov v zvezi s programi stabilnosti in konvergence in nacionalnimi programi reform; |
| --- | --- |

(b)

integrirane smernice morajo postaviti širok okvir za tesnejšo gospodarsko-politično koordinacijo, da bi uskladili nacionalne programe reform, pri tem pa upoštevati gospodarsko raznolikost in različne nacionalne tradicije; vzpostaviti bi bilo treba posvetovalni proces nacionalnih parlamentov v zvezi s programi stabilnosti in konvergence in nacionalnimi programi reform;

| (c) | vzpostaviti bi bilo treba močnejšo povezavo med integriranimi smernicami, zlasti širšimi smernicami gospodarske politike, ter programi stabilnosti in konvergence; programe stabilnosti in konvergence in nacionalne programe reform bi lahko predstavili hkrati (enkrat letno na začetku jeseni) po razpravi v nacionalnem parlamentu; širše smernice gospodarske politike bi lahko vključevale skupne proračunske cilje v skladu s preventivnim delom pakta stabilnosti in rasti; |
| --- | --- |

(c)

vzpostaviti bi bilo treba močnejšo povezavo med integriranimi smernicami, zlasti širšimi smernicami gospodarske politike, ter programi stabilnosti in konvergence; programe stabilnosti in konvergence in nacionalne programe reform bi lahko predstavili hkrati (enkrat letno na začetku jeseni) po razpravi v nacionalnem parlamentu; širše smernice gospodarske politike bi lahko vključevale skupne proračunske cilje v skladu s preventivnim delom pakta stabilnosti in rasti;

| (d) | vlade držav članic bi morale pri sprejemanju državnega proračuna upoštevati integrirane smernice in priporočila, specifična za državo, pa tudi splošne proračunske razmere v euroobmočju; treba bi bilo uskladiti različne nacionalne fiskalne koledarje in glavne predpostavke v napovedih, na katerih temeljijo, da bi se izognili razlikam, ki bi jih povzročila uporaba različnih makroekonomskih napovedi (svetovna rast, rast EU, cena sodčka nafte, obrestne mere) in drugi parametri; poziva Komisijo, Eurostat in države članice, naj si prizadevajo za opredelitev orodij za boljšo primerljivost nacionalnih proračunov glede porabe v različnih kategorijah; |
| --- | --- |

(d)

vlade držav članic bi morale pri sprejemanju državnega proračuna upoštevati integrirane smernice in priporočila, specifična za državo, pa tudi splošne proračunske razmere v euroobmočju; treba bi bilo uskladiti različne nacionalne fiskalne koledarje in glavne predpostavke v napovedih, na katerih temeljijo, da bi se izognili razlikam, ki bi jih povzročila uporaba različnih makroekonomskih napovedi (svetovna rast, rast EU, cena sodčka nafte, obrestne mere) in drugi parametri; poziva Komisijo, Eurostat in države članice, naj si prizadevajo za opredelitev orodij za boljšo primerljivost nacionalnih proračunov glede porabe v različnih kategorijah;

| (e) | če je le mogoče, bi se morala uporabljati bolj formalna priporočila za države članice v euroobmočju, kot so postavljanje ciljev glede srednjeročnih izdatkov, specifičnih strukturnih reform, investicij in kakovosti javnih financ; v okviru nacionalnih programov reform bi se moral uporabljati tudi bolj standardiziran način poročanja, ne da bi pri tem ovirali prioritete nacionalnih reform; vse obveznosti, cilje in kazalnike bi bilo treba v celoti vključiti v integrirane smernice in nacionalne programe reform, da bi se izboljšala usklajenost in učinkovitost gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

(e)

če je le mogoče, bi se morala uporabljati bolj formalna priporočila za države članice v euroobmočju, kot so postavljanje ciljev glede srednjeročnih izdatkov, specifičnih strukturnih reform, investicij in kakovosti javnih financ; v okviru nacionalnih programov reform bi se moral uporabljati tudi bolj standardiziran način poročanja, ne da bi pri tem ovirali prioritete nacionalnih reform; vse obveznosti, cilje in kazalnike bi bilo treba v celoti vključiti v integrirane smernice in nacionalne programe reform, da bi se izboljšala usklajenost in učinkovitost gospodarskega upravljanja;

| (f) | dolgoročna strategija za zmanjšanje javnega dolga na največ 60 % BDP v času ugodnih gospodarskih razmer bi morala biti vključena v okvir za gospodarsko upravljanje, saj bi zmanjšala strošek servisiranja dolgov in kapitala za zasebne naložbe; |
| --- | --- |

(f)

dolgoročna strategija za zmanjšanje javnega dolga na največ 60 % BDP v času ugodnih gospodarskih razmer bi morala biti vključena v okvir za gospodarsko upravljanje, saj bi zmanjšala strošek servisiranja dolgov in kapitala za zasebne naložbe;

| (g) | vzpostaviti bi bilo treba zavezujoč okvir, ki bi državam članicam v euroobmočju omogočal, da se posvetujejo druga z drugo ter s Komisijo, preden sprejmejo pomembnejše odločitve glede gospodarske politike, kot na primer v primeru ukrepov za obvladovanje višjih cen hrane in energije; |
| --- | --- |

(g)

vzpostaviti bi bilo treba zavezujoč okvir, ki bi državam članicam v euroobmočju omogočal, da se posvetujejo druga z drugo ter s Komisijo, preden sprejmejo pomembnejše odločitve glede gospodarske politike, kot na primer v primeru ukrepov za obvladovanje višjih cen hrane in energije;

| (h) | gospodarsko usklajevanje bi moralo potekati v obliki integrirane „evropske strategije za gospodarstvo in zaposlovanje“ na podlagi sedanjih instrumentov gospodarske politike — zlasti Lizbonske strategije, integriranih smernic, strategije za trajnostni razvoj in programov stabilnosti in konvergence; poziva vlade držav članic, da pod vodstvom predsednika Euroskupine na usklajen način podprejo gospodarsko dejavnost v istem trenutku in v isti smeri; |
| --- | --- |

(h)

gospodarsko usklajevanje bi moralo potekati v obliki integrirane „evropske strategije za gospodarstvo in zaposlovanje“ na podlagi sedanjih instrumentov gospodarske politike — zlasti Lizbonske strategije, integriranih smernic, strategije za trajnostni razvoj in programov stabilnosti in konvergence; poziva vlade držav članic, da pod vodstvom predsednika Euroskupine na usklajen način podprejo gospodarsko dejavnost v istem trenutku in v isti smeri;

| (i) | evropska strategija za gospodarstvo in zaposlovanje iz točke (h) bi morala priznati potencial novih in zelenih tehnologij kot temelja gospodarske rasti v povezavi s kombinacijo makroekonomskih politik; |
| --- | --- |

(i)

evropska strategija za gospodarstvo in zaposlovanje iz točke (h) bi morala priznati potencial novih in zelenih tehnologij kot temelja gospodarske rasti v povezavi s kombinacijo makroekonomskih politik;

| (j) | financiranje inovativnih podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij, bi bilo treba omogočiti med drugim tudi prek vzpostavitve evropskega sklada za premišljeno rast pri Evropski investicijski banki; |
| --- | --- |

(j)

financiranje inovativnih podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij, bi bilo treba omogočiti med drugim tudi prek vzpostavitve evropskega sklada za premišljeno rast pri Evropski investicijski banki;

| (k) | letno poročilo o euroobmočju bi moralo posredovati bolj praktične instrumente in vrednotenja, da bi omogočili poglobljen dialog med različnimi organi EU, vključenimi v gospodarsko upravljanje; |
| --- | --- |

(k)

letno poročilo o euroobmočju bi moralo posredovati bolj praktične instrumente in vrednotenja, da bi omogočili poglobljen dialog med različnimi organi EU, vključenimi v gospodarsko upravljanje;

| (l) | vzpostaviti je treba kodeks ravnanja med Parlamentom, Svetom in Komisijo, ki bi zagotavljal ustrezno sodelovanje in polno vključevanje teh treh institucij EU v ustrezno nadaljnjo obravnavo integriranih smernic kot ključnih ekonomskih instrumentov; |
| --- | --- |

(l)

vzpostaviti je treba kodeks ravnanja med Parlamentom, Svetom in Komisijo, ki bi zagotavljal ustrezno sodelovanje in polno vključevanje teh treh institucij EU v ustrezno nadaljnjo obravnavo integriranih smernic kot ključnih ekonomskih instrumentov;

| (m) | okrepiti je treba institucionalno ureditev za koordinacijo gospodarske politike, in sicer na naslednji način:






  — | vpeljati bi bilo treba tudi Euroskupine na področju konkurenčnosti/industrije, okolja, zaposlovanja in izobraževanja; |
| --- | --- | --- |

(m)

okrepiti je treba institucionalno ureditev za koordinacijo gospodarske politike, in sicer na naslednji način:

—

vpeljati bi bilo treba tudi Euroskupine na področju konkurenčnosti/industrije, okolja, zaposlovanja in izobraževanja;

| — | Euroskupini bi bilo treba zagotovi boljšo institucionalno podlago in več človeških virov; |
| --- | --- |

—

Euroskupini bi bilo treba zagotovi boljšo institucionalno podlago in več človeških virov;

| — | mandat predsednika Euroskupine bi bilo treba uskladiti z ekonomskimi cikli integriranih smernic; |
| --- | --- |

—

mandat predsednika Euroskupine bi bilo treba uskladiti z ekonomskimi cikli integriranih smernic;

| — | Odbor za ekonomsko politiko bi bilo treba priključiti Ekonomskemu in finančnemu odboru, tako da bo za pripravljalne naloge za Ekonomsko-finančni svet in Euroskupino zadolžen en sam organ; |
| --- | --- |

—

Odbor za ekonomsko politiko bi bilo treba priključiti Ekonomskemu in finančnemu odboru, tako da bo za pripravljalne naloge za Ekonomsko-finančni svet in Euroskupino zadolžen en sam organ;

| — | predstavniku Parlamenta bi bilo treba podeliti status opazovalca v Euroskupini in na neuradnih srečanjih Sveta; |
| --- | --- |

—

predstavniku Parlamenta bi bilo treba podeliti status opazovalca v Euroskupini in na neuradnih srečanjih Sveta;

| — | srečanja trojke, Parlamenta in Komisije bi bilo treba po potrebi organizirajo štirikrat letno, in, kadar je potrebno, z Euroskupino; |
| --- | --- |

—

srečanja trojke, Parlamenta in Komisije bi bilo treba po potrebi organizirajo štirikrat letno, in, kadar je potrebno, z Euroskupino;

| (n) | vzpostaviti bi bilo treba rednejši in bolj strukturiran dialog o makroekonomskih vprašanjih med Parlamentom, Komisijo in Euroskupino, ki bi bil podoben monetarnemu dialogu med Parlamentom in ECB in bi potekal vsaj trikrat letno, da bi poglobili obstoječe okvire in razpravo o izzivih, s katerimi se sooča gospodarstvo euroobmočja; in |
| --- | --- |

(n)

vzpostaviti bi bilo treba rednejši in bolj strukturiran dialog o makroekonomskih vprašanjih med Parlamentom, Komisijo in Euroskupino, ki bi bil podoben monetarnemu dialogu med Parlamentom in ECB in bi potekal vsaj trikrat letno, da bi poglobili obstoječe okvire in razpravo o izzivih, s katerimi se sooča gospodarstvo euroobmočja; in

| (o) | vzpostaviti je treba dejaven dialog med Parlamentom, Euroskupino, ECB in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, da se omogoči razprava o ustrezni kombinaciji politik; |
| --- | --- |

(o)

vzpostaviti je treba dejaven dialog med Parlamentom, Euroskupino, ECB in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, da se omogoči razprava o ustrezni kombinaciji politik;

63.   meni, da bo politiko evropske monetarne unije v naslednjem desetletju zaznamovali predvsem izzivi, ki jih prinaša trenutna kriza na finančnih trgih ter njene posledice za dejansko gospodarstvo; v zvezi s tem z zadovoljstvom ugotavlja, da so države članice v euroobmočju po zaslugi skupne monetarne politike in reform, izpeljanih v minulih letih, danes bolje pripravljene za spopad z večjimi pretresi kot v preteklosti; v želji po učinkovitejšem spopadu s počasnejšo gospodarsko rastjo in visoko inflacijo pa poziva k:

| (a) | usklajenemu odzivu na ravni EU, ki temelji na splošnem razumevanju težav in skupnih nadaljnjih ukrepih, pri tem pa upošteva določene nacionalne posebnosti, vključno z usklajevanjem nacionalnih programov reform; |
| --- | --- |

(a)

usklajenemu odzivu na ravni EU, ki temelji na splošnem razumevanju težav in skupnih nadaljnjih ukrepih, pri tem pa upošteva določene nacionalne posebnosti, vključno z usklajevanjem nacionalnih programov reform;

| (b) | ambicioznim in prilagojenim nacionalnih programom reform in zavezi k njihovemu izvajanju, vključno s pregledom nacionalnih proračunov v odziv na najnovejše gospodarske napovedi ter za spopadanje z gospodarsko recesijo in spodbujanje rasti, istočasno pa k vzpostavitvi odločnega dialoga s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

(b)

ambicioznim in prilagojenim nacionalnih programom reform in zavezi k njihovemu izvajanju, vključno s pregledom nacionalnih proračunov v odziv na najnovejše gospodarske napovedi ter za spopadanje z gospodarsko recesijo in spodbujanje rasti, istočasno pa k vzpostavitvi odločnega dialoga s socialnimi partnerji;

| (c) | ukrepom za podporo zlasti malim in srednje velikim podjetjem, ki bodo dopolnili nedavne ukrepe ECB in jim zagotovili ohranitev kreditnih linij v bančnem sistemu; |
| --- | --- |

(c)

ukrepom za podporo zlasti malim in srednje velikim podjetjem, ki bodo dopolnili nedavne ukrepe ECB in jim zagotovili ohranitev kreditnih linij v bančnem sistemu;

| (d) | opredelitvi usmerjenih ukrepov za zaščito ranljivih skupin pred učinki trenutne finančne krize; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvi usmerjenih ukrepov za zaščito ranljivih skupin pred učinki trenutne finančne krize;

| (e) | celotnemu in pravočasnemu izvajanju načrta finančnih storitev, vključno z nadaljnjimi ukrepi in povečano učinkovitostjo nadzora z ozirom na trenutne finančne pretrese; |
| --- | --- |

(e)

celotnemu in pravočasnemu izvajanju načrta finančnih storitev, vključno z nadaljnjimi ukrepi in povečano učinkovitostjo nadzora z ozirom na trenutne finančne pretrese;

| (f) | izboljšanju ureditve za odpravljanje kriz z boljšimi pravili EU o stečaju in določitvijo jasno opredeljenih in splošno sprejemljivih ureditve za porazdelitev bremena med zadevnimi državami članicami ob plačilni nesposobnosti znotraj čezmejne finančne skupine; |
| --- | --- |

(f)

izboljšanju ureditve za odpravljanje kriz z boljšimi pravili EU o stečaju in določitvijo jasno opredeljenih in splošno sprejemljivih ureditve za porazdelitev bremena med zadevnimi državami članicami ob plačilni nesposobnosti znotraj čezmejne finančne skupine;

| (g) | izpopolnitvi orodij za oblikovanje monetarne politike z izčrpno analizo dejavnikov, ki vplivajo na stabilnost in delovanje finančnega sistema, med drugim tudi v zvezi s prenosom monetarne politike, razvojem kreditov in finančnih sredstev, značilnosti novih izdelkov ter kopičenja tveganj in likvidnosti; |
| --- | --- |

(g)

izpopolnitvi orodij za oblikovanje monetarne politike z izčrpno analizo dejavnikov, ki vplivajo na stabilnost in delovanje finančnega sistema, med drugim tudi v zvezi s prenosom monetarne politike, razvojem kreditov in finančnih sredstev, značilnosti novih izdelkov ter kopičenja tveganj in likvidnosti;

| (h) | proaktivnemu evropskemu odzivu na mednarodnih forumih, zlasti na forumu za finančno stabilnost in v Mednarodnem denarnem skladu, ter povečanju števila postopkov skupnega sprejemanja političnih odločitev; in |
| --- | --- |

(h)

proaktivnemu evropskemu odzivu na mednarodnih forumih, zlasti na forumu za finančno stabilnost in v Mednarodnem denarnem skladu, ter povečanju števila postopkov skupnega sprejemanja političnih odločitev; in

| (i) | oblikovanju glasu Evropske unije v G8 in utrditvi vloge Evropske unije kot učinkovitejšega organa za sprejemanje svetovnogospodarskih odločitev ter prilagoditvi te vloge posledicam globalizacije in dominantnejšim svetovnim finančnim trgom; |
| --- | --- |

(i)

oblikovanju glasu Evropske unije v G8 in utrditvi vloge Evropske unije kot učinkovitejšega organa za sprejemanje svetovnogospodarskih odločitev ter prilagoditvi te vloge posledicam globalizacije in dominantnejšim svetovnim finančnim trgom;

| (j) | boljšemu in učinkovitejšemu usklajevanju med Svetovno trgovinsko organizacijo in institucijami Bretton Woods (Mednarodni denarni sklad in Skupina Svetovne banke) za boj proti špekulacijam in soočanje z izzivi, ki jih predstavlja resna kriza; |
| --- | --- |

(j)

boljšemu in učinkovitejšemu usklajevanju med Svetovno trgovinsko organizacijo in institucijami Bretton Woods (Mednarodni denarni sklad in Skupina Svetovne banke) za boj proti špekulacijam in soočanje z izzivi, ki jih predstavlja resna kriza;

| (k) | glede na sedanje hude pretrese v monetarnem sektorju, pripravi svetovne monetarne konference pod pokroviteljstvom Mednarodnega denarnega sklada, da se izpeljejo svetovna posvetovanja o monetarnih vprašanjih; in tudi k preučitvi izvedljivosti vpeljave mehanizma za reševanje sporov v okviru Mednarodnega denarnega sklada; |
| --- | --- |

(k)

glede na sedanje hude pretrese v monetarnem sektorju, pripravi svetovne monetarne konference pod pokroviteljstvom Mednarodnega denarnega sklada, da se izpeljejo svetovna posvetovanja o monetarnih vprašanjih; in tudi k preučitvi izvedljivosti vpeljave mehanizma za reševanje sporov v okviru Mednarodnega denarnega sklada;

*

- *

64.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, predsedniku Euroskupine ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0506.

(2)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 125.

(3)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 569.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0057.

(5)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 422.

(6)  UL C 287 E, 29.1.2007, str. 535.

(7)  UL C 304 E, 1.12.2005, str. 132.

(8)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 780.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0357.

(10)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 249.

(11)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 251.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0287.

(13)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 118.

(14)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 73.

(15)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0425.

(16)  UL C 35, 2.2.1998, str. 1.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/21

---

Uporaba načela enakega plačila za ženske in moške

P6_TA(2008)0544

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (2008/2012(INI))

(2010/C 16 E/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 192(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 192(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 141(3) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 141(3) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 18. julija 2007 z naslovom „Odprava razlike v plačilu med ženskami in moškimi“ (KOM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 18. julija 2007 z naslovom „Odprava razlike v plačilu med ženskami in moškimi“ (KOM(2007)0424),

| — | ob upoštevanju poročila mreže pravnih strokovnjakov Komisije na področju zaposlovanja, socialnih zadev in enakosti med moškimi in ženskami iz februarja 2007 z naslovom „Pravni vidiki razlik v plačilu med spoloma“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila mreže pravnih strokovnjakov Komisije na področju zaposlovanja, socialnih zadev in enakosti med moškimi in ženskami iz februarja 2007 z naslovom „Pravni vidiki razlik v plačilu med spoloma“,

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je Evropski svet sprejel v Bruslju 23. in 24. marca 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je Evropski svet sprejel v Bruslju 23. in 24. marca 2006,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti na podlagi člena 141 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti na podlagi člena 141 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju določb Konvencije Mednarodne organizacije dela o delu s krajšim delovnim časom iz leta 1994, v skladu s katero morajo države v pogodbe o javnih naročilih vključiti delovno klavzulo, vključno z vprašanjem enakega plačila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb Konvencije Mednarodne organizacije dela o delu s krajšim delovnim časom iz leta 1994, v skladu s katero morajo države v pogodbe o javnih naročilih vključiti delovno klavzulo, vključno z vprašanjem enakega plačila,

| — | ob upoštevanju člena 11(1)(d) Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je z Resolucijo 34/180 z dne 18. decembra 1979 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11(1)(d) Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je z Resolucijo 34/180 z dne 18. decembra 1979 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Okvira delovanja evropskih socialnih partnerjev za enakost spolov z dne 1. marca 2005 in z njim povezanih poročil o spremljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvira delovanja evropskih socialnih partnerjev za enakost spolov z dne 1. marca 2005 in z njim povezanih poročil o spremljanju,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. marca 2007 o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 (1) in z dne 3. septembra 2008 o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji — 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. marca 2007 o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 (1) in z dne 3. septembra 2008 o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji — 2008 (2),

| — | ob upoštevanju členov 39 in 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 39 in 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0389/2008),

| A. | ker ženske v Evropski uniji v povprečju zaslužijo 15 % manj kot moški in do 25 % manj v privatnem sektorju; ker je razlika v plačilu glede na spol med 4 % in več kot 25 % v državah članicah, znatnega zmanjševanja te razlike pa ni mogoče opaziti, |
| --- | --- |

A.

ker ženske v Evropski uniji v povprečju zaslužijo 15 % manj kot moški in do 25 % manj v privatnem sektorju; ker je razlika v plačilu glede na spol med 4 % in več kot 25 % v državah članicah, znatnega zmanjševanja te razlike pa ni mogoče opaziti,

| B. | ker morajo ženske delati do 22. februarja (to je 418 koledarskih dni), da bi zaslužile toliko kot moški v enem letu, |
| --- | --- |

B.

ker morajo ženske delati do 22. februarja (to je 418 koledarskih dni), da bi zaslužile toliko kot moški v enem letu,

| C. | ker je uporaba načela enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti bistvena za zagotovitev enakosti med spoloma, |
| --- | --- |

C.

ker je uporaba načela enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti bistvena za zagotovitev enakosti med spoloma,

| D. | ker razlike v plačilu žensk in moških po podatkih, ki kažejo na izjemno počasen napredek (od 17 % leta 1995 na 15 % leta 2005), ostajajo kljub obseženemu sklopu zakonodaje, ki velja že več kot 30 let, ter ukrepom in sredstvom za njeno zmanjševanje; ker je treba razloge za te razlike preučiti ter razviti pristope za odpravo razlik v plačilu in ločevanju trga dela za ženske, ki je povezano s tem, |
| --- | --- |

D.

ker razlike v plačilu žensk in moških po podatkih, ki kažejo na izjemno počasen napredek (od 17 % leta 1995 na 15 % leta 2005), ostajajo kljub obseženemu sklopu zakonodaje, ki velja že več kot 30 let, ter ukrepom in sredstvom za njeno zmanjševanje; ker je treba razloge za te razlike preučiti ter razviti pristope za odpravo razlik v plačilu in ločevanju trga dela za ženske, ki je povezano s tem,

| E. | ker ženske dosegajo boljše rezultate v šoli v vseh državah članicah in predstavljajo večino vseh diplomantov, razlika v plačilu pa se kljub temu ne zmanjšuje, |
| --- | --- |

E.

ker ženske dosegajo boljše rezultate v šoli v vseh državah članicah in predstavljajo večino vseh diplomantov, razlika v plačilu pa se kljub temu ne zmanjšuje,

| F. | ker je razlika v plačilu posledica neposredne in posredne diskriminacije ter socialnih in gospodarskih dejavnikov, razlikovanja na trgu dela in celotne plačne strukture ter je poleg tega povezana tudi s številnimi pravnimi, socialnimi in gospodarskimi dejavniki, ki presegajo samo vprašanje enakega plačila za enako delo, |
| --- | --- |

F.

ker je razlika v plačilu posledica neposredne in posredne diskriminacije ter socialnih in gospodarskih dejavnikov, razlikovanja na trgu dela in celotne plačne strukture ter je poleg tega povezana tudi s številnimi pravnimi, socialnimi in gospodarskimi dejavniki, ki presegajo samo vprašanje enakega plačila za enako delo,

| G. | ker razlika v plačilu ne temelji le na podlagi razlik v bruto plačilu na uro, ampak je treba pri tem upoštevati tudi dejavnike, kot so posamezni dodatki k plači, razvrstitev delovnih mest, vzorci organizacije dela, strokovne izkušnje in produktivnost, ki jih je treba oceniti glede na količino (čas fizične prisotnosti delavca na delovnem mestu), pa tudi glede na kakovost ter učinek, ki ga imajo krajši delovni čas, dopust in odsotnost iz zdravstvenih razlogov na plačilo; |
| --- | --- |

G.

ker razlika v plačilu ne temelji le na podlagi razlik v bruto plačilu na uro, ampak je treba pri tem upoštevati tudi dejavnike, kot so posamezni dodatki k plači, razvrstitev delovnih mest, vzorci organizacije dela, strokovne izkušnje in produktivnost, ki jih je treba oceniti glede na količino (čas fizične prisotnosti delavca na delovnem mestu), pa tudi glede na kakovost ter učinek, ki ga imajo krajši delovni čas, dopust in odsotnost iz zdravstvenih razlogov na plačilo;

| H. | ker je bilo zmanjševanje razlike v plačilu eden od ciljev lizbonske strategije za rast in nova delovna mesta, vendar v večini držav članic ni bilo zadosti obravnavano, |
| --- | --- |

H.

ker je bilo zmanjševanje razlike v plačilu eden od ciljev lizbonske strategije za rast in nova delovna mesta, vendar v večini držav članic ni bilo zadosti obravnavano,

| I. | ker bi moralo izboljšanje pravnega okvira EU državam članicam in socialnim partnerjem omogočiti, da bi bolje opredelili razloge za razlike v plačilu glede na spol, |
| --- | --- |

I.

ker bi moralo izboljšanje pravnega okvira EU državam članicam in socialnim partnerjem omogočiti, da bi bolje opredelili razloge za razlike v plačilu glede na spol,

| J. | ker so poklici in delovna mesta, kjer prevladujejo ženske, običajno podcenjeni v primerjavi s tistimi, kjer prevladujejo moški, ne da bi bilo to podkrepljeno z objektivnimi merili, |
| --- | --- |

J.

ker so poklici in delovna mesta, kjer prevladujejo ženske, običajno podcenjeni v primerjavi s tistimi, kjer prevladujejo moški, ne da bi bilo to podkrepljeno z objektivnimi merili,

| K. | ker razkorak med spoloma na digitalnem področju nedvomno vpliva na plačilo, |
| --- | --- |

K.

ker razkorak med spoloma na digitalnem področju nedvomno vpliva na plačilo,

| L. | ker je sistem plač, po katerem se pri določanju plače upošteva dolžina zaposlitve, neugoden za ženske, ki morajo kariero (večkrat) prekiniti zaradi zunanjih dejavnikov, kot so dopust zaradi otrok, različne poklicne izbire ali kratek delovni čas, zaradi česar so ženske nenehno v sistemsko neugodnem položaju, |
| --- | --- |

L.

ker je sistem plač, po katerem se pri določanju plače upošteva dolžina zaposlitve, neugoden za ženske, ki morajo kariero (večkrat) prekiniti zaradi zunanjih dejavnikov, kot so dopust zaradi otrok, različne poklicne izbire ali kratek delovni čas, zaradi česar so ženske nenehno v sistemsko neugodnem položaju,

| M. | ker podatki kažejo, da so pridobljena izobrazba in izkušnje pri ženskah finančno slabše nagrajene kot pri moških; ker se je treba, poleg upoštevanja načela enakega plačila za delo enake vrednosti, ki ga ne sme izkriviti pristop spolnih stereotipov, oddaljiti od družbenih vlog, ki so doslej močno vplivale na izbiro izobraževanja in poklicev; poleg tega ženske na trgu dela ne smejo biti diskriminirane zaradi porodniškega in starševskega dopusta, |
| --- | --- |

M.

ker podatki kažejo, da so pridobljena izobrazba in izkušnje pri ženskah finančno slabše nagrajene kot pri moških; ker se je treba, poleg upoštevanja načela enakega plačila za delo enake vrednosti, ki ga ne sme izkriviti pristop spolnih stereotipov, oddaljiti od družbenih vlog, ki so doslej močno vplivale na izbiro izobraževanja in poklicev; poleg tega ženske na trgu dela ne smejo biti diskriminirane zaradi porodniškega in starševskega dopusta,

| N. | ker razlike v plačilu resno vplivajo na ekonomski in družbeni status žensk v poklicnem življenju pa tudi po njem; ker so mnoge ženske v družbi, v kateri prispevajo več kot le z zaposlitvijo, na primer s tem, ko skrbjo za otroke in starejše sorodnike, bolj izpostavljene revščini in so manj ekonomsko neodvisne, |
| --- | --- |

N.

ker razlike v plačilu resno vplivajo na ekonomski in družbeni status žensk v poklicnem življenju pa tudi po njem; ker so mnoge ženske v družbi, v kateri prispevajo več kot le z zaposlitvijo, na primer s tem, ko skrbjo za otroke in starejše sorodnike, bolj izpostavljene revščini in so manj ekonomsko neodvisne,

| O. | ker so razlike v plačilu še izrazitejše pri priseljenkah, invalidnih ženskah, pripadnicah manjšin in nekvalificiranih ženskah, |
| --- | --- |

O.

ker so razlike v plačilu še izrazitejše pri priseljenkah, invalidnih ženskah, pripadnicah manjšin in nekvalificiranih ženskah,

| P. | ker so podatki, ločeni po spolu, ter nov zakonski okvir, ki bi upošteval razlike med spoloma in omogočal odpravo plačne diskriminacije, bistvenega pomena, |
| --- | --- |

P.

ker so podatki, ločeni po spolu, ter nov zakonski okvir, ki bi upošteval razlike med spoloma in omogočal odpravo plačne diskriminacije, bistvenega pomena,

| Q. | ker izobraževanje lahko in mora prispevati k odpravi spolnih stereotipov iz družbe, |
| --- | --- |

Q.

ker izobraževanje lahko in mora prispevati k odpravi spolnih stereotipov iz družbe,

| R. | ker je že večkrat pozval Komisijo, naj sprejme pobude, vključno z revizijo obstoječe zakonodaje, naj pomaga pri reševanju vprašanja razlik v plačilu in odpravljanju revščine, ki grozi upokojencem, in jim zagotovi dostojen življenjski standard, |
| --- | --- |

R.

ker je že večkrat pozval Komisijo, naj sprejme pobude, vključno z revizijo obstoječe zakonodaje, naj pomaga pri reševanju vprašanja razlik v plačilu in odpravljanju revščine, ki grozi upokojencem, in jim zagotovi dostojen življenjski standard,

| S. | ker Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5 julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (3) navaja, da je načelo enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti ključen in nepogrešljiv del pravnega reda Skupnosti, vključno s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti s področja diskriminacije in vprašanj spola, in da je treba oblikovati dodatne določbe za uresničevanje tega načela, |
| --- | --- |

S.

ker Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5 julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (3) navaja, da je načelo enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti ključen in nepogrešljiv del pravnega reda Skupnosti, vključno s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti s področja diskriminacije in vprašanj spola, in da je treba oblikovati dodatne določbe za uresničevanje tega načela,

| T. | ker bi države članice, socialni partnerji in organizacije za zagotavljanje enakih možnosti z izvajanjem ukrepov, kot so ukrepi iz zgoraj navedenega Okvira ukrepov za enakost med spoloma z dne 1 marca 2005, prispevali k odpravi razlik v plačilu na podlagi učinkovitega družbenega dialoga, |
| --- | --- |

T.

ker bi države članice, socialni partnerji in organizacije za zagotavljanje enakih možnosti z izvajanjem ukrepov, kot so ukrepi iz zgoraj navedenega Okvira ukrepov za enakost med spoloma z dne 1 marca 2005, prispevali k odpravi razlik v plačilu na podlagi učinkovitega družbenega dialoga,

| U. | ker bo za strategijo za odpravo razlik v plačilu, horizontalne in vertikalne segregacije na trgu dela ter stereotipov glede delovnih mest in področij, na katerih ženske običajno prevladujejo, potreben okvir za zakonodajne in druge ukrepe na različnih ravneh, s katerim se bo razlikovalo med diskriminacijo pri plačilu in razlike pri plačilu, ki temeljijo na dejavnikih, ki niso povezani z neposredno ali posredno diskriminacijo, ker neposredna diskriminacija spada neposredno na področje uporabe zakonodaje, proti posredni diskriminaciji pa se je treba boriti s ciljno usmerjeno politiko in posebnimi ukrepi, |
| --- | --- |

U.

ker bo za strategijo za odpravo razlik v plačilu, horizontalne in vertikalne segregacije na trgu dela ter stereotipov glede delovnih mest in področij, na katerih ženske običajno prevladujejo, potreben okvir za zakonodajne in druge ukrepe na različnih ravneh, s katerim se bo razlikovalo med diskriminacijo pri plačilu in razlike pri plačilu, ki temeljijo na dejavnikih, ki niso povezani z neposredno ali posredno diskriminacijo, ker neposredna diskriminacija spada neposredno na področje uporabe zakonodaje, proti posredni diskriminaciji pa se je treba boriti s ciljno usmerjeno politiko in posebnimi ukrepi,

| V. | ker Komisija, kot je napovedala v zgoraj omenjenem sporočilu z dne 18 julija 2007, v letu 2008 izvaja analizo pravnega okvira EU na področju enakega plačila, ki mora vključiti vse zainteresirane strani; ker bi bilo treba rezultate te analize ustrezno objaviti, |
| --- | --- |

V.

ker Komisija, kot je napovedala v zgoraj omenjenem sporočilu z dne 18 julija 2007, v letu 2008 izvaja analizo pravnega okvira EU na področju enakega plačila, ki mora vključiti vse zainteresirane strani; ker bi bilo treba rezultate te analize ustrezno objaviti,

| W. | ker so bile enake pokojnine za moške in ženske, vključno z upokojitveno starostjo, opredeljene kot cilj, |
| --- | --- |

W.

ker so bile enake pokojnine za moške in ženske, vključno z upokojitveno starostjo, opredeljene kot cilj,

| X. | ker ima lahko Evropski inštitut za enakost spolov temeljno vlogo pri spremljanju razvoja razlik v plačilu glede na spol ter analizi vzrokov za te razlike in oceni učinka zakonodaje, |
| --- | --- |

X.

ker ima lahko Evropski inštitut za enakost spolov temeljno vlogo pri spremljanju razvoja razlik v plačilu glede na spol ter analizi vzrokov za te razlike in oceni učinka zakonodaje,

1.   poziva Komisijo, naj v skladu za natančnimi navodili, opredeljenimi v prilogi, Parlamentu do 31. decembra 2009 na podlagi člena 141 Pogodbe ES posreduje nov zakonodajni predlog o reviziji obstoječe zakonodaje na področju uporabe načela enakega plačila za moške in ženske (4);

2.   potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov;

3.   meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic;

4.   meni, da je bistvenega pomena, da se boljše in bolj zgodno izvajanje določb Direktive 2006/54/ES v zvezi z organizacijami za zagotavljanje enakih možnosti in socialnim dialogom za dejansko odpravo razlik v plačilu z zagotavljanjem, da države članice, socialni partnerji in organizacije za zagotavljanje enakih možnosti izvajajo ukrepe, kot so ukrepi iz zgoraj navedenega Okvira ukrepov za enakost med spoloma z dne 1. marca 2005, z zagotavljanjem razširjanja informacij in smernic o praktičnih sredstvih (zlasti za mala in srednje velika podjetja) za odpravo razlik v plačilu, vključno z nacionalnimi ali sektorskimi kolektivnimi pogodbami;

5.   poudarja, da so kolektivna pogajanja pomembna za preprečevanje diskriminacije žensk, predvsem v zvezi z dostopom do zaposlitve, plačo, delovnimi pogoji, poklicnim napredovanjem in poklicnim usposabljanjem;

6.   poziva evropske institucije, naj organizirajo Evropski dan enakega plačila — dan, na katerega so ženske (v povprečju) prejele plačo, ki jo moški prejmejo (v povprečju) v enem letu — ki mora prispevati k večjem osveščanju o razlikah v plačah in spodbujati vse zainteresirane strani k dodatnim pobudam, da bi se te razlike odpravile;

7.   poziva delavske in delodajalske organizacije, naj skupaj oblikujejo instrumente za objektivno ocenjevanje dela, da bi se zmanjšale razlike v plačilu moških in žensk;

8.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Svetu, Komisiji, ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 56.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0399.

(3)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(4)  Direktiva Sveta 75/117/EGS z dne 10. februarja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z uporabo načela enakega plačila za moške in ženske (UL L 45, 19.2.1975, str. 19) je vključena v Direktivo 2006/54/ES. V skladu z določbami Direktive 2006/54/ES se Direktiva 75/117/EGS razveljavi dne 15. avgusta 2009, ki je tudi rok za pričetek izvajanja te direktive.

---

PRILOGA

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Priporočilo 1: POMEN IZRAZOV

Direktiva 2006/54/ES vsebuje opredelitev enakega plačila z določbami iz Direktive 75/117/EGS. Da bi imeli na voljo natančnejše kategorije kot orodja za obravnavanje razlike v plačilu glede na spol, je treba podrobneje opredeliti različne koncepte:

| — | razlike v plačilu glede na spol, katerih opredelitev ne smejo zajemati le bruto urnega plačila, |
| --- | --- |

—

razlike v plačilu glede na spol, katerih opredelitev ne smejo zajemati le bruto urnega plačila,

| — | neposredna diskriminacija pri plačilu, |
| --- | --- |

—

neposredna diskriminacija pri plačilu,

| — | posredna diskriminacija pri plačilu, |
| --- | --- |

—

posredna diskriminacija pri plačilu,

| — | plače, njihova opredelitev pa mora zajemati neto plače in vse finančne dodatke in prejemke v naravi, povezane z delom, |
| --- | --- |

—

plače, njihova opredelitev pa mora zajemati neto plače in vse finančne dodatke in prejemke v naravi, povezane z delom,

| — | razlika pri pokojninah — v različnih stebrih pokojninskih sistemov, to je pri sistemih, temelječih na sprotnem vplačevanju, poklicnih pokojninah (kot nadaljevanje razlik v plačilu po upokojitvi). |
| --- | --- |

—

razlika pri pokojninah — v različnih stebrih pokojninskih sistemov, to je pri sistemih, temelječih na sprotnem vplačevanju, poklicnih pokojninah (kot nadaljevanje razlik v plačilu po upokojitvi).

Priporočilo 2: ANALIZA STANJA IN PREGLEDNOST REZULTATOV

2.1.   Pomanjkanje informacij in osveščenosti med delodajalci in zaposlenimi o obstoječih ali možnih razlikah v plačilu znotraj podjetja oslabi izvajanje načela, zapisanega v Pogodbi in v veljavni zakonodaji.

2.2.   Ker primanjkuje natančnih statističnih podatkov, plače žensk pa so nižje, zlasti v poklicih, ki jih po tradiciji opravljajo predvsem ženske, bi morale države članice v celoti upoštevati razliko v plačilu moških in žensk v svoji socialni politiki in jo obravnavati kot resen problem.

2.3.   Zato morajo redni plačilni pregledi in objava njihovih rezultatov v podjetju postati obvezni (na primer v podjetjih z najmanj 20 zaposlenimi). Ta zahteva mora veljati tudi za podatke o drugih prejemkih poleg plače.

2.4.   Delodajalci bi morali zaposlenim in njihovim predstavnikom zagotoviti rezultate v obliki statistik o plači, ločenih po spolu. Te podatke je treba zbirati na sektorski in nacionalni ravni v vsaki državi članici.

2.5.   Države članice in Komisija bi morale izboljšati statistične podatke in dodati primerljive podatke o razlikah v plačilu moških in žensk, ki so zaposleni s skrajšanim delovnim časom, in razlike v pokojninah moških in žensk.

2.6.   Ti statistični podatki bi morali biti skladni, primerljivi in popolni, njihov namen pa odprava diskriminatornih elementov pri plači, ki so povezani z organizacijo in razvrščanjem dela.

Priporočilo 3: OCENA DELA IN RAZVRSTITEV DELOVNIH MEST

3.1.   Koncept vrednosti dela mora temeljiti na medosebnih spretnostih ali odgovornosti s poudarkom na kakovosti dela, da bi se spodbujale enake možnosti med ženskami in moškimi, ter ne sme biti označen kot stereotipni pristop, ki ni v prid ženskam, na primer s poudarjanjem telesne moči namesto medosebnih spretnosti ali odgovornosti. Zato je treba ženskam zagotoviti informacije, pomoč in/ali usposabljanje na področju pogajanja o plačah, razvrstitve delovnih mest in plačilnih lestvic. Obstajati mora možnost, da se od panog in podjetij zahteva, da preučijo, ali se v njihovih sistemih razvrstitve delovnih mest na ustrezen način odraža vprašanje spolov, in da jih v nasprotnem primeru ustrezno spremenijo.

3.2.   Komisija bi morala v pobudi pozvati države članice, naj uvedejo razvrstitev delovnih mest, ki bo v skladu z načelom enakosti med ženskami in moškimi, da bodo lahko delodajalci in zaposleni zaznali potencialno diskriminacijo na podlagi pristranske opredelitve plačilne lestvice. Še vedno je pomembno spoštovanje nacionalne zakonodaje in tradicij na področju razmerij med delodajalci in zaposlenimi. Ti elementi ocene dela in razvrstitve delovnih mest bi morali biti tudi pregledni in na voljo vsem zainteresiranim stranem ter inšpektoratom za delo in organom za vprašanja enakosti.

3.3.   Države članice bi morale izvesti poglobljeno oceno, osredotočeno na poklice, v katerih prevladujejo ženske.

3.4.   Ocena dela, ki je nevtralna glede na spol, mora temeljiti na novih sistemih za razvrščanje in organizacijo osebja in dela, pa tudi na poklicnih izkušnjah in produktivnosti, ki se oceni predvsem z vidika kakovosti, uporabi pa se kot vir podatkov in kot ocenjevalna lestvica za določanje plačila ob upoštevanju načela primerljivosti.

Priporočilo 4: ORGANI ZA SPODBUJANJE ENAKOSTI

Organi za spodbujanje enakosti in spremljanje bi morali imeti večjo vlogo pri odpravi razlik v plačilu. Ti organi bi morali biti pristojni za spremljanje, poročanje, po možnosti pa tudi učinkovitejše in bolj neodvisno izvajanje zakonodaje na področju enakosti spolov. Člen 20 Direktive 2006/54/ES bi bilo treba spremeniti, da bi imeli ti organi več pristojnosti:

| — | podpora in svetovanje žrtvam diskriminacije pri plačilu; |
| --- | --- |

—

podpora in svetovanje žrtvam diskriminacije pri plačilu;

| — | zagotavljanje neodvisnim raziskav o razlikah v plačilu; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje neodvisnim raziskav o razlikah v plačilu;

| — | objava neodvisnih poročil in oblikovanje priporočil o vseh vprašanjih povezanih z diskriminacijo pri plačilu (posredno in neposredno); |
| --- | --- |

—

objava neodvisnih poročil in oblikovanje priporočil o vseh vprašanjih povezanih z diskriminacijo pri plačilu (posredno in neposredno);

| — | pravna pooblastila za sodni pregon plačne diskriminacije; |
| --- | --- |

—

pravna pooblastila za sodni pregon plačne diskriminacije;

| — | zagotavljanje posebnega usposabljanja za socialne partnerje, odvetnike, sodnike in varuhe človekovih pravic na podlagi paketa analitičnih instrumentov in ciljno usmerjenih ukrepov, ki se uporabijo pri pripravi pogodb ali preverjanju izvajanja pravil in politik za odpravo razlik v plačilu. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje posebnega usposabljanja za socialne partnerje, odvetnike, sodnike in varuhe človekovih pravic na podlagi paketa analitičnih instrumentov in ciljno usmerjenih ukrepov, ki se uporabijo pri pripravi pogodb ali preverjanju izvajanja pravil in politik za odpravo razlik v plačilu.

Priporočilo 5: SOCIALNI DIALOG

Treba je še naprej nadzorovati kolektivne pogodbe in veljavne plačilne lestvice ter sheme za razvrstitev delovnih mest, predvsem glede obravnave delavcev, zaposlenih za polovični delovni čas in zaposlenih z drugimi netipičnimi delovnimi pogodbami, ali glede dodatnih plačil/bonusov, vključno s plačili v naravi (ki se pogosteje izplačujejo moškim kot ženskam). Nadzorovati je treba ne le primarne, temveč tudi sekundarne delovne pogoje in poklicne sisteme socialne varnosti (pravila o dopustu, pokojninski sistemi, službena vozila, storitve varstva otrok, prilagodljiv delovni čas itd.). Države članice bi morale ob spoštovanju nacionalne zakonodaje, kolektivnih pogodb in praks spodbujati socialne partnerje, da uvedejo razvrstitev delovnih mest, ki bo nevtralna glede na spol, da bi delodajalci in zaposleni lahko prepoznali potencialno diskriminacijo na podlagi pristranske opredelitve plačilne lestvice.

Priporočilo 6: PREPREČEVANJE DISKRIMINACIJE

Posebno je treba omeniti diskriminacijo pri plačilu v členu 26 (preprečevanje diskriminacije) Direktive 2006/54/ES, da bi zagotovili, da bodo države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizacijami za zagotavljanje enakih možnosti sprejele:

| — | posebne ukrepe za usposabljanje in razvrščanje delovnih mest na področju sistema poklicnega usposabljanja, s katerimi bi odpravili in preprečevali diskriminacijo pri usposabljanju, razvrščanju in ekonomski oceni spretnosti, |
| --- | --- |

—

posebne ukrepe za usposabljanje in razvrščanje delovnih mest na področju sistema poklicnega usposabljanja, s katerimi bi odpravili in preprečevali diskriminacijo pri usposabljanju, razvrščanju in ekonomski oceni spretnosti,

| — | posebne ukrepe, ki bodo omogočili usklajevanje poklicnega ter družinskega in zasebnega življenja, zajemali pa bodo tudi varstvo otrok in druge storitve oskrbe, prilagodljivo organizacijo dela in prilagodljiv delovni čas ter materinstvo, očetovstvo, starševski in družinski dopust, s posebnimi določbami za očetovski dopust in njegovo zaščito ter starševski dopust s finančnim kritjem za oba starša, |
| --- | --- |

—

posebne ukrepe, ki bodo omogočili usklajevanje poklicnega ter družinskega in zasebnega življenja, zajemali pa bodo tudi varstvo otrok in druge storitve oskrbe, prilagodljivo organizacijo dela in prilagodljiv delovni čas ter materinstvo, očetovstvo, starševski in družinski dopust, s posebnimi določbami za očetovski dopust in njegovo zaščito ter starševski dopust s finančnim kritjem za oba starša,

| — | konkretne pozitivne ukrepe (v skladu s členom 141(4) Pogodbe ES) za odpravo razlik v plačilu in razlik med spoloma, ki jih izvajajo socialni partnerji in organizacije za zagotavljanje enakih možnosti na različnih pogodbenih in sektorskih ravneh, kot so: spodbujanje pogodb o plačah za odpravo razlik v plačilu glede na spol, preiskave v zvezi z enakim plačilom, določitev količinskih in kakovostnih ciljev ter meril uspešnosti, izmenjave zgledov najboljših praks, |
| --- | --- |

—

konkretne pozitivne ukrepe (v skladu s členom 141(4) Pogodbe ES) za odpravo razlik v plačilu in razlik med spoloma, ki jih izvajajo socialni partnerji in organizacije za zagotavljanje enakih možnosti na različnih pogodbenih in sektorskih ravneh, kot so: spodbujanje pogodb o plačah za odpravo razlik v plačilu glede na spol, preiskave v zvezi z enakim plačilom, določitev količinskih in kakovostnih ciljev ter meril uspešnosti, izmenjave zgledov najboljših praks,

| — | klavzule o spoštovanju enakosti spolov in enakega plačila, vključene v javne pogodbe. |
| --- | --- |

—

klavzule o spoštovanju enakosti spolov in enakega plačila, vključene v javne pogodbe.

Priporočilo 7: VKLJUČEVANJE NAČELA ENAKOSTI MED SPOLOMA

Vključevanje načela enakosti spolov bi bilo treba okrepiti z vključitvijo podrobnih smernic za države članice o načelu enakega plačila in odpravi razlik v plačilu v člen 29 Direktive 2006/54/ES. Komisija bi morala podpreti države članice in druge zainteresirane strani pri odpravljanju razlik v plačilu med ženskami in moškimi, in sicer z:

| — | uvedbo sistemov poročanja za ocenjevanje razlike v plačilu med ženskami in moškimi, |
| --- | --- |

—

uvedbo sistemov poročanja za ocenjevanje razlike v plačilu med ženskami in moškimi,

| — | vzpostavijo podatkovne baze za spremembe sistemov razvrščanja in vključevanja delavcev, |
| --- | --- |

—

vzpostavijo podatkovne baze za spremembe sistemov razvrščanja in vključevanja delavcev,

| — | zbiranjem in razširjanjem izkušenj v zvezi s preoblikovanjem organizacije dela, |
| --- | --- |

—

zbiranjem in razširjanjem izkušenj v zvezi s preoblikovanjem organizacije dela,

| — | določitvijo posebnih smernic za nadzor razlik v plačilu v okviru kolektivnih pogajanj, ki bi jih bilo treba objaviti na internetu, prevedeni v več jezikov in dostopni za vse, |
| --- | --- |

—

določitvijo posebnih smernic za nadzor razlik v plačilu v okviru kolektivnih pogajanj, ki bi jih bilo treba objaviti na internetu, prevedeni v več jezikov in dostopni za vse,

| — | razširjanjem informacij in smernic o praktičnih sredstvih (zlasti za mala in srednje velika podjetja) za odpravo razlik v plačilu, vključno z nacionalnimi ali sektorskimi kolektivnimi pogodbami. |
| --- | --- |

—

razširjanjem informacij in smernic o praktičnih sredstvih (zlasti za mala in srednje velika podjetja) za odpravo razlik v plačilu, vključno z nacionalnimi ali sektorskimi kolektivnimi pogodbami.

Priporočilo 8: SANKCIJE

8.1.   Zakonodaja na tem področju je iz različnih razlogov očitno manj učinkovita in upoštevajoč, da vseh težav ni mogoče odpraviti zgolj z zakonodajo, bi morale Komisija in države članice veljavno zakonodajo utrditi z ustreznimi vrstami sankcij.

8.2.   Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo kršitve načela enakega plačila za delo enake vrednosti ustrezno kaznovane v skladu z veljavnimi zakonskimi določbami.

8.3.   Velja opomniti, da države članice v skladu z Direktivo 2006/54/ES že imajo dolžnost zagotoviti odškodnino ali povračilo (člen 18) ter kazni (člen 25), ki so „učinkovite, sorazmerne in odvračilne“. Te določbe kljub temu ne zadostujejo za preprečevanje kršitev načela enakega plačila. Zato je bilo predlagano, da se izvede študijo o možnosti, učinkovitosti in vplivu morebitnih sankcij, na primer:

| — | odškodnin ali povračil, ki se jih ne sme omejevati s predhodno določeno zgornjo mejo; |
| --- | --- |

—

odškodnin ali povračil, ki se jih ne sme omejevati s predhodno določeno zgornjo mejo;

| — | kazni, ki morajo zajemati plačilo nadomestila žrtvam; |
| --- | --- |

—

kazni, ki morajo zajemati plačilo nadomestila žrtvam;

| — | upravnih kazni (na primer, če podjetje ne obvesti ali mu ne posreduje obvezno oziroma nima analize plačne statistike, ločene po spolu (v skladu s priporočilom 2)), ki jih zahteva inšpektorat za delo ali pristojni organi za vprašanja enakosti; |
| --- | --- |

—

upravnih kazni (na primer, če podjetje ne obvesti ali mu ne posreduje obvezno oziroma nima analize plačne statistike, ločene po spolu (v skladu s priporočilom 2)), ki jih zahteva inšpektorat za delo ali pristojni organi za vprašanja enakosti;

| — | izgube pravic do državnih ugodnosti, subvencij (vključno s sredstvi EU, s katerimi upravljajo države članice) in do sodelovanja v javnih razpisih, kot je predvideno v direktivah 2004/17/ES (1) in 2004/18/ES (2) o javnih naročilih; |
| --- | --- |

—

izgube pravic do državnih ugodnosti, subvencij (vključno s sredstvi EU, s katerimi upravljajo države članice) in do sodelovanja v javnih razpisih, kot je predvideno v direktivah 2004/17/ES (1) in 2004/18/ES (2) o javnih naročilih;

| — | identifikacije kršiteljev, ki bi jih bilo javno objaviti. |
| --- | --- |

—

identifikacije kršiteljev, ki bi jih bilo javno objaviti.

Priporočilo 9: USKLAJEVANJE PREDPISOV IN POLITIKE EU

9.1.   Nujno ukrepanje je potrebno tudi zaradi tega, ker je manjše plačilo povezano z delom s skrajšanim delovnim časom. Zato bi bilo treba ovrednotiti in morebiti revidirati Direktivo Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC — Priloga: okvirni sporazum o delu s krajšim delovnim časom (3), v katerem je določeno enako obravnavanje delavcev, ki delajo poln in skrajšani delovni čas, pa tudi bolj usmerjeni in učinkovitejši ukrepi v kolektivnih pogodbah.

9.2.   V smernicah za zaposlovanje bi bilo treba nujno uvesti konkreten cilj zmanjšanja razlik v plačilu, vključno z dostopom do poklicnega usposabljanja in priznanjem kvalifikacij in znanj žensk.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

(2)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

(3)  UL L 14, 20.1.1998, str. 9.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/28

---

Podpora zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv

P6_TA(2008)0545

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o podpori zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv (2008/2140(INI))

(2010/C 16 E/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom „Podpora zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv“--- (KOM(2008)0013) in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije o oceni učinka (SEK(2008)0047), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom „Podpora zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv“--- (KOM(2008)0013) in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije o oceni učinka (SEK(2008)0047),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES, da se izboljša in razširi sistem Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov (KOM(2008)0016), in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije o oceni učinka (SEK(2008)0052), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES, da se izboljša in razširi sistem Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov (KOM(2008)0016), in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije o oceni učinka (SEK(2008)0052),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS, 96/61/ES, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES in Uredbe (ES) št. 1013/2006 (KOM(2008)0018) ter spremnega delovnega dokumenta služb Komisije o oceni učinka (SEK(2008)0054), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS, 96/61/ES, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES in Uredbe (ES) št. 1013/2006 (KOM(2008)0018) ter spremnega delovnega dokumenta služb Komisije o oceni učinka (SEK(2008)0054),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2007 z naslovom „Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (Načrt SET): Na poti k prihodnosti z nizkimi emisijami ogljika“ (KOM(2007)0723) in spremnih delovnih dokumentov služb Komisije o tehnološkem načrtu (SEK(2007)1510) in načrtu zmogljivosti (SEK(2007)1511), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2007 z naslovom „Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (Načrt SET): Na poti k prihodnosti z nizkimi emisijami ogljika“ (KOM(2007)0723) in spremnih delovnih dokumentov služb Komisije o tehnološkem načrtu (SEK(2007)1510) in načrtu zmogljivosti (SEK(2007)1511),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom 20–20 do leta 2020: Priložnost Evrope glede podnebnih sprememb (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom 20–20 do leta 2020: Priložnost Evrope glede podnebnih sprememb (KOM(2008)0030),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (KOM(2007)0001),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0418/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0418/2008),

| A. | ker bo uporaba fosilnih goriv v EU brez večjih naložb v raziskave in razvoj drugih tehnologij, po sedanjih znanstvenih in tehnoloških spoznanjih, še več desetletij nujna za zagotovitev varnosti energetske oskrbe, |
| --- | --- |

A.

ker bo uporaba fosilnih goriv v EU brez večjih naložb v raziskave in razvoj drugih tehnologij, po sedanjih znanstvenih in tehnoloških spoznanjih, še več desetletij nujna za zagotovitev varnosti energetske oskrbe,

| B. | ker je premog edino fosilno gorivo na voljo v EU, ki omejuje naraščajočo odvisnost od uvoza nafte in plina iz nestabilnih tretjih držav ter je tako strateškega pomena, |
| --- | --- |

B.

ker je premog edino fosilno gorivo na voljo v EU, ki omejuje naraščajočo odvisnost od uvoza nafte in plina iz nestabilnih tretjih držav ter je tako strateškega pomena,

| C. | ker je premog v številnih državah članicah osrednji element v mešanici energetskih virov, vendar je treba elektrarne na premog temeljito modernizirati in več vlagati v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

C.

ker je premog v številnih državah članicah osrednji element v mešanici energetskih virov, vendar je treba elektrarne na premog temeljito modernizirati in več vlagati v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov,

| D. | ker ima veliko držav članic EU velika nahajališča premoga, ki bodo po ocenah razpoložljiva še dolgo v naslednjem stoletju, |
| --- | --- |

D.

ker ima veliko držav članic EU velika nahajališča premoga, ki bodo po ocenah razpoložljiva še dolgo v naslednjem stoletju,

| E. | ker bi široka uporaba tehnologij zajema in shranjevanja ogljikovega dioksida (CCS) v elektrarnah in dolgoročno tudi v industriji z visoko stopnjo emisij CO2 lahko pomagala pri uresničevanju ambicioznih podnebnih ciljev EU po letu 2020, ter ker uporaba teh tehnologij dopolnjuje prizadevanja na področju energetske učinkovitosti na strani ponudbe in povpraševanja ter na področju obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

E.

ker bi široka uporaba tehnologij zajema in shranjevanja ogljikovega dioksida (CCS) v elektrarnah in dolgoročno tudi v industriji z visoko stopnjo emisij CO2 lahko pomagala pri uresničevanju ambicioznih podnebnih ciljev EU po letu 2020, ter ker uporaba teh tehnologij dopolnjuje prizadevanja na področju energetske učinkovitosti na strani ponudbe in povpraševanja ter na področju obnovljivih virov energije,

| F. | ker je proizvodnja energije v veliko rastočih gospodarstvih na svetu odvisna od uporabe premoga in ker je uspeh podnebne politike na teh območjih tesno povezan z možnostjo uporabe premoga z manjšimi emisijami, |
| --- | --- |

F.

ker je proizvodnja energije v veliko rastočih gospodarstvih na svetu odvisna od uporabe premoga in ker je uspeh podnebne politike na teh območjih tesno povezan z možnostjo uporabe premoga z manjšimi emisijami,

| G. | ker bo uporaba tehnologij CCS v elektrarnah od leta 2020 mogoča le, če se s predstavitvijo doseže dodaten potreben razvoj na področju tehnologije, večje učinkovitosti in ekonomske sposobnosti, hkrati pa se zagotovi okoljska neoporečnost, |
| --- | --- |

G.

ker bo uporaba tehnologij CCS v elektrarnah od leta 2020 mogoča le, če se s predstavitvijo doseže dodaten potreben razvoj na področju tehnologije, večje učinkovitosti in ekonomske sposobnosti, hkrati pa se zagotovi okoljska neoporečnost,

| H. | ker zamude pri izgradnji predstavitvenih naprav ogrožajo uporabo tehnologij CCS v elektrarnah ter s tem tudi uresničevanje podnebnih ciljev, |
| --- | --- |

H.

ker zamude pri izgradnji predstavitvenih naprav ogrožajo uporabo tehnologij CCS v elektrarnah ter s tem tudi uresničevanje podnebnih ciljev,

| I. | ker še vedno ni ustreznega zakonodajnega okvira, potrebnega za uporabo tehnologij CCS, |
| --- | --- |

I.

ker še vedno ni ustreznega zakonodajnega okvira, potrebnega za uporabo tehnologij CCS,

| J. | ker je treba veljavno zakonodajo Skupnosti na tem področju čim prej prenesti v nacionalno ali regionalno zakonodajo ter jo dopolniti z novimi zakonodajnimi predlogi, zlasti o gradnji prometne infrastrukture, |
| --- | --- |

J.

ker je treba veljavno zakonodajo Skupnosti na tem področju čim prej prenesti v nacionalno ali regionalno zakonodajo ter jo dopolniti z novimi zakonodajnimi predlogi, zlasti o gradnji prometne infrastrukture,

| K. | ker manjkajoča zakonska ureditev ovira podjetja pri odločitvah glede naložb, morebitne investitorje pa pri delovanju na finančnih trgih, |
| --- | --- |

K.

ker manjkajoča zakonska ureditev ovira podjetja pri odločitvah glede naložb, morebitne investitorje pa pri delovanju na finančnih trgih,

| L. | ker je treba podpreti izgradnjo najmanj 12 predstavitvenih naprav in ker je treba predstavitvene projekte na ravni EU izbrati na podlagi tega, ali bodo zagotovili potrebna spoznanja o posameznih tehnologijah ter različnih možnostih prevoza in shranjevanja, |
| --- | --- |

L.

ker je treba podpreti izgradnjo najmanj 12 predstavitvenih naprav in ker je treba predstavitvene projekte na ravni EU izbrati na podlagi tega, ali bodo zagotovili potrebna spoznanja o posameznih tehnologijah ter različnih možnostih prevoza in shranjevanja,

1.   poudarja, da bi moral biti namen podnebne politike EU globalno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

2.   opozarja na posebno poročilo Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) o zajemu in shranjevanju ogljikovega dioksida iz leta 2005, ki tehnologijo CCS opredeljuje kot obetavno tehnologijo za hitro zmanjšanje svetovnih emisij toplogrednih plinov z možnostjo doseči do 55-odstotno zmanjšanje do leta 2100;

3.   priznava, da uporaba tehnologij CCS lahko pomaga pri uresničevanju zastavljenih podnebnih ciljev EU po letu 2020; vendar poudarja, da podpora tehnologijam CCS vključuje tudi sedanja prizadevanja za izboljšanje energetske učinkovitosti in večjo uporabo obnovljive energije;

4.   opozarja na zavezo Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007, da se spodbuja gradnja in delovanje do 12 predstavitvenih naprav s tehnologijo trajnostne rabe fosilnih goriv v tržni proizvodnji energije do leta 2015;

5.   poudarja, da je treba zagotoviti odvijanje razprav na nacionalni ravni, v katere bodo vključeni vsi strokovnjaki s tega področja, da se razume pomen zgodnje predstavitve trajnostne proizvodnje energije iz fosilnih goriv

6.   poudarja oceno, da je treba zgraditi najmanj 12 predstavitvenih naprav v EU, da se od leta 2020 dosežeta želena uporaba tehnologij CCS v elektrarnah ter varno skladiščenje CO2; ob tem meni, da bi bilo dobro, če je to mogoče, tehnologije CCS pred letom 2020 podpreti tudi v drugih industrijskih napravah; poudarja, da mora predstavitev postopkov CCS v fazah zajema, transporta in shranjevanja določiti, ali je tehnologije CCS mogoče izvajati varno ter ali je to stroškovno učinkovita rešitev problema podnebnih sprememb;

7.   meni, da dodaten razvoj in uporaba tehnologij CCS omogočata spodbujanje ciljev varnosti oskrbe, varstva podnebja in konkurenčnosti v enakem obsegu;

8.   meni, da bi tehnologije CCS v EU, glede na vlogo fosilnih goriv v mešanici energetskih virov številnih držav po vsem svetu, lahko poleg prizadevanj za izboljšanje energetske učinkovitosti in večjo uporabo obnovljive energije prispevale k varnosti oskrbe in varstvu podnebja,

9.   poudarja, da je treba določiti zavezujoča in stroga merila za dolgoročno varnost in trajnost območij shranjevanja;

10.   meni, da lahko shranjevanje pod morskim dnom v primeru nesreče ogrozi morske ekosisteme;

11.   meni, da ukrepi, ki jih je predstavila Komisija, ne zagotavljajo v zadostnem obsegu želenih spodbud za izgradnjo najmanj 12 predstavitvenih naprav do leta 2015;

12.   poziva Komisijo, naj predstavi podrobno oceno stroškov vsakega od 12 predstavitvenih obratov ter deleže zasebnega in javnega financiranja v teh obratih;

13.   meni, da so neposredna finančna sredstva bistvena za izgradnjo 12 predstavitvenih naprav;

14.   opozarja, da so odločitve glede naložb in zbiranje kapitala za predstavitvene projekte na finančnem trgu otežili pomanjkljiv zakonodajni okvir, zlasti na ravni držav članic in regij, ter negotovosti v zvezi s prihodnjim gibanjem cen pravic v okviru trgovanja z emisijami;

15.   meni, da je mogoče časovne vrzeli med potencialnimi možnostmi podpore v okviru trgovanja z emisijami od leta 2013 ter potrebno fazo načrtovanja in izgradnje predstavitvenih obratov odpraviti z zagotovitvijo finančnih sredstev;

16.   v zvezi s tem predlaga, da se zagotovijo sredstva iz Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja za predstavitvene naprave CCS, ki so bila do vmesnega pregleda zadržana zaradi sprejetja Sedmega okvirnega programa za raziskave, da se pravočasno zagotovijo sredstva za podporo in, če je mogoče, dopolnijo z dodatnimi finančnimi sredstvi v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko, kot je načrtovala Komisija;

17.   meni, da je treba v okviru sistema EU trgovanja z emisijami (EU ETS) povečati spodbujevalni učinek, da se lahko pravice za pričakovano proizvodnjo s tehnologijami CCS, katere obseg se poveča za najmanj 25 odstotkov, začnejo dodeljevati od leta 2013, vendar vsaj dve leti pred izgradnjo, da se omogoči trgovanje s temi pravicami; vendar meni, da bi bilo treba za te projekte znotraj EU predvideti 500 milijonov pravic za trgovanje z emisijami; poleg tega spodbuja države članice, naj izkupiček iz dražbe pravic do emisij v okviru sistema EU trgovanja z emisijami uporabijo za podporo tehnologijam CCS ter potrebni infrastrukturi;

18.   meni, da je nujno potrebno, da najmanj 12 predstavitvenih obratov, ki jih je treba podpreti, vključuje vse možne kombinacije treh tehnologij CCS z različnimi energetskimi viri in različnimi možnostmi shranjevanja ter da so ti obrati locirani ob upoštevanju čim večje geografske raznolikosti celotne Evropske unije;

19.   močno svetuje, naj se v to izbiro vključijo projekti elektrarn s predlagano najmanjšo močjo 180 MW;

20.   meni, da je treba takoj zagotoviti potrebne pogoje za izdajanje dovoljenj za prevoz in skladiščenje na nacionalni in regionalni ravni;

21.   meni, da je sodelovanje EU bistveno tudi za lažji razvoj potrebne prometne infrastrukture, in opozarja na dolgoletni postopek izdajanja dovoljenj za drugo prometno infrastrukturo v posameznih državah članicah; s tem v zvezi poudarja potrebo po krajših postopkih, da se zagotovi gradnjo do leta 2020;

22.   meni, da je uporaba strukturnih skladov za predstavitvene naprave CCS mogoča le takrat, ko posamezne regije še ne zagotovijo sredstev ali predlogov za druge dolgoročne projekte, in pojasnjuje, da se bo zmanjšala podpora prizadevanj za varstvo podnebja, če bo treba uporabo sredstev za izboljšanje ekonomske in socialne kohezije zoperstaviti ukrepom za varstvo podnebja;

23.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

---

Četrtek, 20. november 2008

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/33

---

Posebno poročilo evropskega varuha človekovih pravic, ki je sledilo osnutku priporočila Svetu Evropske unije v zvezi s pritožbo 1487/2005/GG

P6_TA(2008)0555

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o posebnem poročilu evropskega varuha človekovih pravic, ki je sledilo osnutku priporočila Svetu Evropske unije v zvezi s pritožbo 1487/2005/GG (2008/2072(INI))

(2010/C 16 E/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu,

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 195(1) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 195(1) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), zlasti člena 3(7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), zlasti člena 3(7),

| — | ob upoštevanju rezultatov raziskav Komisije v zvezi z razširjanjem jezikov v Evropski uniji, ki so bili objavljeni v posebnih izdajah Eurobarometra št. 237 in 243, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov raziskav Komisije v zvezi z razširjanjem jezikov v Evropski uniji, ki so bili objavljeni v posebnih izdajah Eurobarometra št. 237 in 243,

| — | ob upoštevanju člena 3(5) statuta varuha človekovih pravic, ki določa, da varuh, kolikor je mogoče, skupaj z institucijo ali organom v postopku poišče rešitev, da bi se odpravile nepravilnosti in da bi se ugodilo pritožbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(5) statuta varuha človekovih pravic, ki določa, da varuh, kolikor je mogoče, skupaj z institucijo ali organom v postopku poišče rešitev, da bi se odpravile nepravilnosti in da bi se ugodilo pritožbi,

| — | ob upoštevanju prvega stavka člena 195(2) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega stavka člena 195(2) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A6-0395/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A6-0395/2008),

| A. | ker so večja preglednost, spodbujanje večjezičnosti in natančno obveščanje javnosti najpomembnejši prednostni cilji EU in njenih institucij, |
| --- | --- |

A.

ker so večja preglednost, spodbujanje večjezičnosti in natančno obveščanje javnosti najpomembnejši prednostni cilji EU in njenih institucij,

| B. | ker je preprost dostop do informacij za kar največ državljanov EU pomemben pogoj in temelj splošnih načel demokratične legitimnosti in preglednosti, |
| --- | --- |

B.

ker je preprost dostop do informacij za kar največ državljanov EU pomemben pogoj in temelj splošnih načel demokratične legitimnosti in preglednosti,

| C. | ker želi, da bi čim več državljanom in državljankam zagotovili neposreden dostop do informacij o delovanju institucij EU v vseh njihovih sestavah, |
| --- | --- |

C.

ker želi, da bi čim več državljanom in državljankam zagotovili neposreden dostop do informacij o delovanju institucij EU v vseh njihovih sestavah,

| D. | ker se zaveda, da je treba to željo uskladiti z logističnimi izzivi, ki izhajajo iz velikega števila uradnih jezikov EU, |
| --- | --- |

D.

ker se zaveda, da je treba to željo uskladiti z logističnimi izzivi, ki izhajajo iz velikega števila uradnih jezikov EU,

| E. | ker je svetovni splet čedalje pomembnejše sredstvo za pridobivanje informacij, zato ga mora tudi Evropska unija uporabiti pri zagotavljanju večje preglednosti in širjenju informacij, |
| --- | --- |

E.

ker je svetovni splet čedalje pomembnejše sredstvo za pridobivanje informacij, zato ga mora tudi Evropska unija uporabiti pri zagotavljanju večje preglednosti in širjenju informacij,

1.   odobri sklepe evropskega varuha človekovih pravic, v skladu s katerimi:

| (a) | je Svet, tako kot vse druge institucije EU, v prvi vrsti sam odgovoren za spletne strani svojega predsedstva in jezike, ki se na njih uporabljajo, |
| --- | --- |

(a)

je Svet, tako kot vse druge institucije EU, v prvi vrsti sam odgovoren za spletne strani svojega predsedstva in jezike, ki se na njih uporabljajo,

| (b) | prakse v Svetu pri tem ni mogoče povsem ločiti od usklajenega delovanja institucij in njihovih služb; |
| --- | --- |

(b)

prakse v Svetu pri tem ni mogoče povsem ločiti od usklajenega delovanja institucij in njihovih služb;

| (c) | naj bi bile informacije na teh spletnih straneh v najboljšem primeru pravočasno zagotovljene v vseh uradnih jezikih Skupnosti, |
| --- | --- |

(c)

naj bi bile informacije na teh spletnih straneh v najboljšem primeru pravočasno zagotovljene v vseh uradnih jezikih Skupnosti,

| (d) | morajo biti jeziki v primeru omejitve njihovega števila izbrani na podlagi objektivnih, razumnih, preglednih in uporabnih meril; |
| --- | --- |

(d)

morajo biti jeziki v primeru omejitve njihovega števila izbrani na podlagi objektivnih, razumnih, preglednih in uporabnih meril;

| (e) | je ravnanje Sveta, ki ni hotel obravnavati prošnje pritožnika, nepravilno; |
| --- | --- |

(e)

je ravnanje Sveta, ki ni hotel obravnavati prošnje pritožnika, nepravilno;

2.   je zato začuden nad stališčem Sveta, ki meni, da za to ni pristojen, čeprav to vprašanje zadeva vse države članice in bi lahko podal priporočila o tem za vsako nadaljnje predsedstvo;

3.   obžaluje, da Svet doslej ni želel obravnavati vprašanja o ponudbi jezikov na spletnih straneh svojega predsedstva v nasprotju z drugimi institucijami, na primer Komisijo in Parlamentom, ki sta pri svojem komuniciranju z državljani občutno povečala število razpoložljivih jezikov;

4.   poziva Svet, naj ponovno celovito preuči vprašanje o večji ponudbi jezikov na spletnih straneh predsedstva — ne glede na to, kdo je za te spletne strani odgovoren — da bi imel kar se da velik del prebivalstva Evropske unije preprost in neposreden dostop do informacij o njegovih dejavnostih; poziva Svet, naj obvesti Parlament o izidih svojih razprav;

5.   poudarja, da v primeru, da je treba omejiti število jezikov, to opravi na podlagi objektivnih in zadostno utemeljenih meril, kar je treba tudi javno objaviti, in da se sme dajati prednost samo jeziku države, ki v danem obdobju predseduje Svetu;

6.   podpira priporočilo varuha človekovih pravic, v katerem poziva Svet, naj obravnava prošnjo pritožnika, da bi se zagotovila tudi nemška različica spletnih strani predsedstva Sveta;

7.   pozdravlja odločitev francoskega predsedstva, da v nasprotju s prakso predhodnih predsedstev Sveta, ki so spletne strani predsedstva zagotovile le v angleškem, francoskem in svojem nacionalnem jeziku, spletne strani zagotovi v uradnih jezikih Evropske unije, ki so najbolj razširjeni (angleščina, nemščina, francoščina, italijanščina in španščina);

8.   poziva vsa prihodnja predsedstva Sveta, naj svoje spletne strani ponudijo v čim več jezikih, v primeru omejitve števila jezikov pa naj uporabijo najbolj razširjene uradne jezike po prednostnem vrstnem redu;

9.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/35

---

Sistemi socialne varnosti in pokojninski sistemi

P6_TA(2008)0556

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o prihodnosti sistemov socialne varnosti in pokojninskih sistemov: njihovo financiranje in vedno večja individualizacija (2007/2290(INI))

(2010/C 16 E/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 o dolgoročni vzdržnosti javnih financ v EU (KOM(2006)0574), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 o dolgoročni vzdržnosti javnih financ v EU (KOM(2006)0574),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 99 in 141 te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 99 in 141 te pogodbe,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti, zlasti sodbe z dne 17. maja 1990 v zadevi Douglas Harvey Barber proti Guardian Royal Exchange Assurance Group
   (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti, zlasti sodbe z dne 17. maja 1990 v zadevi Douglas Harvey Barber proti Guardian Royal Exchange Assurance Group
   (1),

| — | ob upoštevanju pravno zavezujoče Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ki jo je leta 1979 sprejela generalna skupščina Združenih narodov, zlasti člena 11.1(d) in (e) ter člena 11.2(c), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravno zavezujoče Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ki jo je leta 1979 sprejela generalna skupščina Združenih narodov, zlasti člena 11.1(d) in (e) ter člena 11.2(c),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. marca 2006 o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 (KOM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. marca 2006 o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 (KOM(2006)0092),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 13. in 14. marca 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 13. in 14. marca 2008,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2007 z naslovom „Posodabljanje socialnega varstva za večjo socialno pravičnost in gospodarsko kohezijo: spodbujanje dejavne vključitve oseb, najbolj oddaljenih od trga dela“ (KOM(2007)0620), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2007 z naslovom „Posodabljanje socialnega varstva za večjo socialno pravičnost in gospodarsko kohezijo: spodbujanje dejavne vključitve oseb, najbolj oddaljenih od trga dela“ (KOM(2007)0620),

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela o minimalnih standardih socialnega varstva iz leta 1952, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela o minimalnih standardih socialnega varstva iz leta 1952,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 11. aprila 2008 o izvajanju člena 8 in povezanih določb Direktive Sveta 80/987/EGS z dne 20. oktobra 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti njihovega delodajalca, ki zadeva dodatno podjetniško ali medpodjetniško pokojninsko zavarovanje izven obveznega socialnega zavarovanja (SEK(2008)0475), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 11. aprila 2008 o izvajanju člena 8 in povezanih določb Direktive Sveta 80/987/EGS z dne 20. oktobra 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti njihovega delodajalca, ki zadeva dodatno podjetniško ali medpodjetniško pokojninsko zavarovanje izven obveznega socialnega zavarovanja (SEK(2008)0475),

| — | ob upoštevanju priporočil evropskih socialnih partnerjev v poročilu z dne 18. oktobra 2007 z naslovom „Ključni izzivi za evropski trg dela: skupna analiza evropskih socialnih partnerjev“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil evropskih socialnih partnerjev v poročilu z dne 18. oktobra 2007 z naslovom „Ključni izzivi za evropski trg dela: skupna analiza evropskih socialnih partnerjev“,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o posodabljanju delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja (KOM(2006)0708) in poznejše resolucije Parlamenta z dne 11. julija 2007 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o posodabljanju delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja (KOM(2006)0708) in poznejše resolucije Parlamenta z dne 11. julija 2007 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2007 z naslovom „Pregled stanja družbene realnosti — Vmesno poročilo spomladanskemu Evropskemu svetu 2007“ (KOM(2007)0063) in resolucije Parlamenta z dne 15. novembra 2007 o dejanskem socialnem stanju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2007 z naslovom „Pregled stanja družbene realnosti — Vmesno poročilo spomladanskemu Evropskemu svetu 2007“ (KOM(2007)0063) in resolucije Parlamenta z dne 15. novembra 2007 o dejanskem socialnem stanju (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 o spodbujanju solidarnosti med generacijami (KOM(2007)0244) in resolucije Parlamenta z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 o spodbujanju solidarnosti med generacijami (KOM(2007)0244) in resolucije Parlamenta z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (4),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0409/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0409/2008),

| A. | ker za socialno varnost velja naslednje:






  — | vzpostavlja, ureja, upravlja in (navadno delno) financira jo država in tudi skupno z davki ali prispevki zavarovancev, država pa je javno odgovorna, da zadovoljuje potrebe svojih državljanov po socialni varnosti, |
| --- | --- | --- |

A.

ker za socialno varnost velja naslednje:

—

vzpostavlja, ureja, upravlja in (navadno delno) financira jo država in tudi skupno z davki ali prispevki zavarovancev, država pa je javno odgovorna, da zadovoljuje potrebe svojih državljanov po socialni varnosti,

| — | opredeljuje jo obveznost plačevanja in zagotavljanje ustreznega osnovnega varstva za vsakogar, |
| --- | --- |

—

opredeljuje jo obveznost plačevanja in zagotavljanje ustreznega osnovnega varstva za vsakogar,

| — | temelji na načelu družbene solidarnosti, |
| --- | --- |

—

temelji na načelu družbene solidarnosti,

| — | zajema devet področij navedene konvencije Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

zajema devet področij navedene konvencije Mednarodne organizacije dela,

| — | namenjena je zagotavljanju osnovne varnosti na področju zaposlitve (zavarovanje za primer brezposelnosti), dohodka (izplačilo pokojnine) in delovne zmožnosti (zdravstveno zavarovanje), |
| --- | --- |

—

namenjena je zagotavljanju osnovne varnosti na področju zaposlitve (zavarovanje za primer brezposelnosti), dohodka (izplačilo pokojnine) in delovne zmožnosti (zdravstveno zavarovanje),

| B. | ker se bo število prebivalstva Evropske unije do leta 2025 po pričakovanjih rahlo povečalo, po tem letu pa rahlo nazadovalo in bo do leta 2050 postalo malo manjše in precej starejše, |
| --- | --- |

B.

ker se bo število prebivalstva Evropske unije do leta 2025 po pričakovanjih rahlo povečalo, po tem letu pa rahlo nazadovalo in bo do leta 2050 postalo malo manjše in precej starejše,

| C. | ker se bo delovna sila ob upoštevanju sedanjega stalnega priseljevanja z 227 milijonov v letu 2005 zmanjšala na 183 do leta 2050, stopnja zaposlenosti bo do leta 2020 narasla na 70 %, predvsem zaradi višjega deleža zaposlenosti žensk, skupni delež zaposlenosti se bo do leta 2017 zvišal za 20 milijonov, vendar bo po tem do leta 2050 upadel za 30 milijonov, predvideno razmerje med prebivalstvom nad 65 let in delovno sposobnimi ljudmi pa bo do leta 2050 naraslo z 1:4 na 1:2, |
| --- | --- |

C.

ker se bo delovna sila ob upoštevanju sedanjega stalnega priseljevanja z 227 milijonov v letu 2005 zmanjšala na 183 do leta 2050, stopnja zaposlenosti bo do leta 2020 narasla na 70 %, predvsem zaradi višjega deleža zaposlenosti žensk, skupni delež zaposlenosti se bo do leta 2017 zvišal za 20 milijonov, vendar bo po tem do leta 2050 upadel za 30 milijonov, predvideno razmerje med prebivalstvom nad 65 let in delovno sposobnimi ljudmi pa bo do leta 2050 naraslo z 1:4 na 1:2,

| D. | ker pri splošnem povišanju upokojitvene starosti na podlagi splošnega trenda podaljšanja pričakovane življenjske dobe ni dovolj upoštevano, da je še vedno v številnih vejah industrije pričakovana življenjska doba delavcev veliko krajša, |
| --- | --- |

D.

ker pri splošnem povišanju upokojitvene starosti na podlagi splošnega trenda podaljšanja pričakovane življenjske dobe ni dovolj upoštevano, da je še vedno v številnih vejah industrije pričakovana življenjska doba delavcev veliko krajša,

| E. | ker imajo socialni partnerji na splošno, zlasti pa v vejah industrije, kjer je pričakovana življenjska doba delavcev krajša od povprečne, resno odgovornost, kar zadeva vstop in izstop delavcev iz trga dela, ter lahko bistveno prispevajo k zagotavljanju učinkovite kadrovske politike, ki upošteva starost, |
| --- | --- |

E.

ker imajo socialni partnerji na splošno, zlasti pa v vejah industrije, kjer je pričakovana življenjska doba delavcev krajša od povprečne, resno odgovornost, kar zadeva vstop in izstop delavcev iz trga dela, ter lahko bistveno prispevajo k zagotavljanju učinkovite kadrovske politike, ki upošteva starost,

| F. | ker se bodo stroški za denarno nadomestilo v primeru brezposelnosti zaradi nižjega deleža nezaposlenih ljudi do leta 2050 zmanjšali za približno 0,6 odstotne točke BDP, kar je zelo malo in ne bo kompenziralo visokih stroškov v drugih sektorjih, |
| --- | --- |

F.

ker se bodo stroški za denarno nadomestilo v primeru brezposelnosti zaradi nižjega deleža nezaposlenih ljudi do leta 2050 zmanjšali za približno 0,6 odstotne točke BDP, kar je zelo malo in ne bo kompenziralo visokih stroškov v drugih sektorjih,

| G. | ker Evropska unija porabi 27,2 % BDP za socialno varstvo (2008), pri čemer je večji delež namenjen dajatvam za starost in pokojninam (46 %), |
| --- | --- |

G.

ker Evropska unija porabi 27,2 % BDP za socialno varstvo (2008), pri čemer je večji delež namenjen dajatvam za starost in pokojninam (46 %),

| H. | ker vprašanje socialne varnosti ni razmerje med stroški in prihodki, pač pa socialna pogodba, s katero tako državljani kot država pridobijo pravice in dolžnosti, in ga je treba tako tudi obravnavati in ker pod nobenim pogojem ne bi smeli zanemariti proračunskega vidika socialne varnosti, |
| --- | --- |

H.

ker vprašanje socialne varnosti ni razmerje med stroški in prihodki, pač pa socialna pogodba, s katero tako državljani kot država pridobijo pravice in dolžnosti, in ga je treba tako tudi obravnavati in ker pod nobenim pogojem ne bi smeli zanemariti proračunskega vidika socialne varnosti,

| I. | ker bo po pričakovanjih staranje prebivalstva privedlo do povečanja javnih izdatkov, večinoma za pokojnine, zdravstveno varstvo in dolgoročno varstvo, v večini držav do leta 2050, če se bodo še naprej izvajale sedanje politike, pri čemer bo povišanje največje v obdobju od 2020 do 2040, |
| --- | --- |

I.

ker bo po pričakovanjih staranje prebivalstva privedlo do povečanja javnih izdatkov, večinoma za pokojnine, zdravstveno varstvo in dolgoročno varstvo, v večini držav do leta 2050, če se bodo še naprej izvajale sedanje politike, pri čemer bo povišanje največje v obdobju od 2020 do 2040,

| J. | ker so cilji lizbonske strategije glede zaposlovanja žensk, mladih in starejših ter barcelonski cilji glede varstva otrok bistveni za vzdržnost pokojninskih sistemov, |
| --- | --- |

J.

ker so cilji lizbonske strategije glede zaposlovanja žensk, mladih in starejših ter barcelonski cilji glede varstva otrok bistveni za vzdržnost pokojninskih sistemov,

| K. | ker razvojni cilji tisočletja iz leta 2000, zlasti cilj 3, predpostavljajo enakost spolov, |
| --- | --- |

K.

ker razvojni cilji tisočletja iz leta 2000, zlasti cilj 3, predpostavljajo enakost spolov,

| L. | ker imajo ženske na splošno bolj razdrobljeno poklicno pot, za katero je značilna počasnejša rast plač, medtem ko imajo moški običajno neprekinjeno zaposlitev s hitrejšo rastjo plač, kar pomeni razliko pri vplačilih v pokojninski sistem in povečano stopnjo tveganja revščine za ženske, kar je glede na njihovo daljšo pričakovano življenjsko dobo tudi dolgoročnejše tveganje, |
| --- | --- |

L.

ker imajo ženske na splošno bolj razdrobljeno poklicno pot, za katero je značilna počasnejša rast plač, medtem ko imajo moški običajno neprekinjeno zaposlitev s hitrejšo rastjo plač, kar pomeni razliko pri vplačilih v pokojninski sistem in povečano stopnjo tveganja revščine za ženske, kar je glede na njihovo daljšo pričakovano življenjsko dobo tudi dolgoročnejše tveganje,

Splošni pomisleki

1.   poziva države članice, naj ob upoštevanju lizbonske strategije in potrebe po zajetju socialnih tveganj in zagotovitve trajnosti sistemov socialnega varstva in pokojninskih sistemov ter ohranitve jedra evropskih socialnih modelov dosežejo večji napredek pri uravnoteženju socialnih izdatkov in socialnega aktiviranja, pritegnejo čim več ljudi na kakovostna in varna delovna mesta z obveznim socialnim zavarovanjem in jih na njih obdržijo s spodbujanjem rasti in ustvarjanjem delovnih mest ter dostopa do zaposlitve na podlagi večje preglednosti trga, posodobijo sisteme socialnega varstva (na primer z večjo diferenciacijo pravil za zaslužke in mehanizmov financiranja) ter povečajo vlaganja v kadrovske vire s spodbujanjem raziskav, razvoja in inovacij ter z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem v okviru vseživljenjskega učenja za vse;

2.   poziva Komisijo, naj pozorno spremlja reforme sistemov socialne varnosti in pokojninskih sistemov v državah članicah, pri čemer naj primerja njihov dosedanji vpliv na stanje zaposlenosti žensk, ter se osredotoči na najboljše prakse, ki so se pokazale, še zlasti pri zmanjševanju diskriminacije na podlagi spola v zvezi s plačilom ter pri usklajevanju poklicnih in družinskih obveznosti;

3.   poudarja, da se bodo viri gospodarske rasti spremenili zaradi demografskih sprememb in da bodo ti viri postali večja delovna storilnost in tehnološke inovacije; priznava, da bo treba za ohranitev večje ravni storilnosti bolj vlagati v raziskave in razvoj ter v izboljšanje postopkov upravljanja, pri čemer je treba veliko prednost nameniti sinergiji med tehnološkimi in socialnimi inovacijami;

4.   v zvezi s sedanjimi demografskimi, ekonomskimi in socialnimi trendi ter preprečevanjem sporov med generacijami in v družbi poudarja, da je treba izdelati nove metode za učinkovito ter enakopravno porazdelitev stroškov in koristi med manjšim deležem ekonomsko aktivnega in večjim deležem ekonomsko neaktivnega prebivalstva; meni, da mora biti cilj na evropski in nacionalni ravni ohranjanje ravnovesja med ekonomsko izvedljivostjo sistemov socialne varnosti in pokojnin na eni strani ter zavarovanjem socialnih tveganj na drugi strani;

5.   ponovno izraža mnenje, da mora delovno pravo Skupnosti za spodbujanje ekonomsko izvedljivega sistema socialnega varstva okrepiti pogodbe za nedoločen čas kot prevladujoče oblike zaposlitve, ki zagotavlja ustrezno socialno in zdravstveno varstvo ter spoštovanje temeljnih pravic; vendar priznava, da je treba zaščititi tudi pravice tistih z drugačnimi delovnimi vzorci, vključno s pravico do pokojnine, ki bi upokojencem omogočila dostojno življenje;

6.   ponovno poudarja, da je jedro evropskih socialnih modelov načelo solidarnosti med generacijami in družbenimi skupinami, financira pa se jih predvsem iz prihodkov iz dela, kot so prispevki delavcev in delodajalcev ter obdavčitev dela; obenem pa poudarja, da bo staranje prebivalstva močno obremenilo aktivno delovno silo in da mora biti iskanje rešitev za demografske spremembe prednostna politična naloga; meni, da bi lahko drugače demografske spremembe ogrozile načelo solidarnosti ter s tem tudi evropske socialne modele; zato tudi poudarja, da je zelo pomembno okrepiti načelo solidarnosti, vključno z zagotovitvijo pravičnih finančnih nadomestil;

7.   opozarja, da so lahko v skladu s členom 141 Pogodbe ES sprejeti pozitivni ukrepi za zagotovitev enakih plač in da sodna praksa Skupnosti obravnava prispevke za socialno varnost kot del plače;

8.   opaža, da se na podlagi demografskih sprememb ocenjuje, da bo do leta 2030 razmerje med aktivnimi in neaktivnimi osebami 2:1; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo politike, s katerimi bodo zagotovile, da pokojninska negotovost ne bo negativno vlivala na skrbnike, ki so zaradi obveznosti oskrbe pogosto prisiljeni zapustiti trg dela;

9.   opozarja, da vse večja individualizacija socialne varnosti in pokojnin prispeva k posodobitvi drugega in tretjega stebra sistemov socialne varnosti, ne da bi ustvarjala dvom v tretji steber, da bi lahko imeli ljudje, zlasti ženske in druge ranljive skupine, svobodnejšo izbiro, ki bi jim omogočila večjo samostojnost in pridobitev dodatnih pokojninskih pravic;

10.   poziva Komisijo k intenzivnejšim raziskavam in delu v zvezi z vplivom individualizacije socialnih pravic na enako obravnavanje žensk in moških;

11.   ocenjuje, da mora biti enakost spolov med cilji reform sistemov socialne varnosti in pokojninskih sistemov, ter pri tem poudarja, da so neenakosti na tem področju posredne narave, izhajajoče iz trajne razlike na trgu dela glede plač in poklicnih možnostih ter neenakopravne delitve družinskih in gospodinjskih obveznosti, zaradi česar jih je mogoče odpraviti le z globalnejšimi ukrepi;

12.   poziva Komisijo in države članice, naj povečajo ozaveščenost (mladih) odraslih o pomenu zgodnjega pridobivanja pokojninskih pravic;

Delovna sila

13.   meni, da bo zmanjševanje delovne sile ob nadaljevanju sedanjega trenda povzročilo zmanjšanje celotnega števila delovnih ur; meni, da bi za obrnitev tega trenda lahko sprejeli ukrepe za zmanjšanje stopnje brezposelnosti in povečanje zaposlovanja (tudi z usposabljanjem in prekvalifikacijo), med drugim tudi z vključevanjem oseb z velikim delovnim potencialom, kot so invalidi, ženske in starejše osebe; poudarja, da je treba omogočiti prožnost pri upokojevanju na prostovoljni podlagi, spremeniti ureditev načinov dela in zagotoviti smotrno uporabo novih tehnologij; poudarja, da je treba izboljšati tudi podporne storitve in storitve, povezane z varstvom otrok in vzdrževanih družinskih članov, ter tako zmanjšati število ljudi, ki prostovoljno delajo s polovičnim delovnim časom;

14.   opozarja, da je višja stopnja zaposlenosti močno odvisna od nujnosti, da vse skupine — zlasti tiste, ki so izključene s trga dela — ostanejo aktivne; zato poudarja, da se je treba boriti proti diskriminaciji na trgu dela in nuditi zaposlitev neaktivnim osebam na trgu dela; poleg tega poudarja, da je treba zagotoviti ustrezne prilagoditve za lažje delo invalidov in oseb s hudimi zdravstvenimi težavami ter dostop do zaposlitve za invalide in duševno bolne;

15.   zato poudarja potrebo po aktivnih politikah zaposlovanja žensk, mladih in starejših, da bi tako ustrezno uporabili delovno silo in gospodarske družbe ter da bi se na podlagi prispevkov v sisteme pokojninskega zavarovanja uveljavila pravica do dostojne pokojnine;

16.   poudarja, da je treba na nacionalni ravni preučiti možnost zvišanja zakonsko določene upokojitvene starosti; meni, da je ne glede na različne zakonsko določene upokojitvene starosti v državah članicah treba spodbujati delavce, da prostovoljno ostanejo v delovnem razmerju tako dolgo, kot jim pogoji dopuščajo, dokler ne dosežejo zakonsko določene upokojitvene starosti ali pa še dlje;

17.   poziva socialne partnerje, naj — med drugim na podlagi izkušenj, pridobljenih v različnih sektorjih — dosežejo dogovor o prilagojenih sektorskih ukrepih v zvezi s starajočimi se delavci na splošno, zlasti pa o kadrovski politiki, ki upošteva starost;

18.   poziva države članice, naj zagotovijo finančne in socialne spodbude za delavce, da bodo pripravljeni delati tudi po tem, ko dosežejo upokojitveno starost;

19.   poziva države članice, naj izvajajo aktivno politiko za izboljšanje varnih delovnih razmer, da bi zmanjšale tveganja v nekaterih poklicih ter preprečile predčasno upokojitev velikega deleža kvalificiranih delavcev;

20.   opozarja, da je treba vsakršno koli politiko za spodbujanje ekonomske migracije, ki je usmerjena zlasti na potencialne delovno sposobne migrante in ki visoko kvalificiranim kandidatom ponuja pospešeno priseljevanje, dopolniti z ukrepi za boljšo integracijo priseljencev na trg dela in v družbo na sploh; poudarja, da lahko vztrajna prizadevanja za večje priseljevanje povzročijo beg možganov iz držav izvora, kar pa lahko slabo vpliva na njihov gospodarski in družbeni razvoj ter sproži nov val nenadzorovanih migracij;

21.   priznava, da je lahko zanemarjanje sposobnosti težava tako za gospodarstvo v celoti kot za zadevne posameznike, ko se zaradi pomanjkanja manj usposobljene delovne sile kvalificirani delavci migranti zaposlujejo na delavna mesta, ki zahtevajo nižje kvalifikacije; poudarja, da morajo imeti delavci migranti korist od prispevkov, ki so jih plačali v pokojninske sisteme;

22.   poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da državljani Unije, ki delajo ali prebivajo v državi članici gostiteljici, ne bodo deloma ali v celoti izgubili svojih pravic socialnega varstva;

23.   meni, da je dolgoročni vpliv priseljevanja na staranje prebivalstva negotov, saj je odvisen od gibanja migracijskih tokov, združevanja družin in stopnje rodnosti priseljencev; meni, da lahko imigracija prispeva k boljšemu ravnotežju sistemov socialne varnosti, če so imigranti zakonito zaposleni ter tako prispevajo k njihovem financiranju;

Pokojnine

24.   v zvezi z dostopom do trga dela in razmerami na njem opozarja na diskriminacijo ranljivih skupin, zlasti tistih, ki opravljajo dela, kjer prispevki za socialno varnost niso obvezni, kar botruje nižjim stopnjam zaposlenosti in nižjim plačam ter zmanjšuje njihove možnosti, da bi si ustvarile ustrezno pokojnino; vztraja, da je treba vsem zagotoviti enake možnosti ter tako zagotoviti višjo stopnjo zaposlenosti, enake plače in ustrezne pokojninske pravice;

25.   priznava, da javni pokojninski sistemi krepijo socialno solidarnost in da so zanje pristojne države članice ter da mora biti ohranjanje teh sistemov prednostna politična naloga; meni, da bi bila lahko večja uporaba nadomestnih možnosti za pokojnine, ki jih financira država, kot so na primer dodatne sheme, izvedljiva možnost; poudarja, da bi zasebne pokojnine lahko vključevale poklicno pokojninsko zavarovanje, ki ga zagotovi delodajalec ali druge kolektivne organizacije in združenja, ter individualno dodatno pokojninsko zavarovanje na podlagi prihrankov; poudarja, da bi zasebne pokojnine povečale potrebo po ustrezni ureditvi zasebnih pokojninskih skladov in prenosljivosti takih pokojnin ter spodbujanje in posodabljanje (vključno z večjo prožnostjo) teh možnosti; pri tem meni, da je treba upoštevati tveganje, da lahko ženske v obstoječem javnem pokojninskem sistemu izgubijo zavarovanje, če se ta sistem nadomesti z zasebno ureditvijo, takšno tveganje pa se lahko zmanjša z dodelitvijo pokojninskih pravic za porodniški dopust, starševski dopust in dopust iz osebnih razlogov;

26.   poziva države članice, naj resno upoštevajo potrebo po preoblikovanju tradicionalnih pokojninskih sistemov, ki temeljijo na redni oceni tveganja in predvidevanju tipičnega, običajnega poteka življenja, in prilagodijo sistem socialnega varstva v skladu z reformami pokojninskega sistema, saj se predvideni običajni potek življenja hitro spreminja, tako imenovani mozaični življenjepisi pa bodo postali vse bolj običajni; meni, da to lahko privede do novega družbenega tveganja, povezanega z večjo nepredvidljivostjo za številne osebe in predvsem ranljive skupine, zlasti priseljence, nizkokvalificirane delavce, starše samohranilce in tiste z drugačnimi obveznostmi oskrbe; poudarja, da bodo lahko zaradi tega zgodaj zapustili trg dela ali bodo na njem samo delno udeleženi; poudarja tudi, da je sprememba pokojninskih sistemom potrebna za dosego prožnega trga dela;

27.   ugotavlja, da se mora trajnostni pokojninski sistem prilagoditi demografskim in gospodarskim izzivom, ter poudarja, da je struktura treh stebrov uravnotežena možnost pod pogojem, da je zagotovljena široka dostopnost; predlaga, da obvezno pokojninsko zavarovanje (prvi steber) dopolnjujejo kolektivno financirani pokojninski sistemi (drugi steber) ter posamezni dodatni produkti tretjega stebra; poudarja pomen pokojninskih sistemov, ki združujejo solidarnost s pogosto visokim donosom, saj gre za velike količine, naložbene strategije pa so dolgoročne in previdne, a kljub temu dobičkonosne; poziva Komisijo, naj začne s pripravo primernega in izvedljivega okvira za ureditev in nadzor vseevropskih pokojninskih produktov; poudarja, da bi notranji trg za poklicne pokojnine in pokojnine tretjega stebra omogočal posameznikom, da bi koristili ureditve prenosnih poklicnih pokojnin, spodbudil konkurenčnost ter znižal stroške pokojninskega varčevanja;

28.   ugotavlja, da za otroke, starejše osebe, bolne ali invalidne družinske člane skrbijo predvsem ženske, bodisi prostovoljno ali neprostovoljno pod pritiskom kulturnih običajev in družbenih norm ali zaradi slabše kakovosti oziroma pomanjkanja storitev varstva otrok in drugih storitev oskrbe (dolgoročna oskrba) ter morajo zato večkrat prekiniti svoje poklicno življenje; poudarja, da je treba ženskam in skrbnikom nadomestiti izgubo in jim zagotoviti resnične možnosti, kar zadeva ustvarjanje družine in obveznosti oskrbe, ne da bi bili zaradi tega finančno ogroženi ali da bi to ogrozilo njihove možnosti za poklicno napredovanje; pozdravlja ukrepe držav članic za odpravo ali izboljšanje teh razmer, na primer s financiranjem sistema obveznega pokojninskega zavarovanja za čas, namenjen skrbi za otroke in družino;

29.   poziva države članice, socialne partnerje in predstavnike ženskih organizacij, naj posvetijo več pozornosti možnim ali dejanskim učinkom reform pokojninskih sistemov na enakost moških in žensk ter predvidijo popravke, da bi zagotovili to enakost;

30.   zahteva, da Komisija in države članice kot nujno zadevo sprejmejo ukrepe za preprečevanje neposredne diskriminacije pri poklicnih pokojninskih načrtih, vključno s prakso določanja ravni plačil in prispevkov na podlagi aktuarskih faktorjev glede na spol;

31.   opozarja na svojo resolucijo z dne 21. februarja 1997 o položaju zakoncev, ki pomagajo samozaposlenim delavcem (5), v kateri je med drugim zahteval zagotovitev obvezne vključitve teh zakoncev v pokojninsko zavarovanje;

32.   opozarja na svojo resolucijo z dne 12. marca 2008 o položaju žensk na podeželskih območjih EU (6) in še enkrat poziva Komisijo, naj do konca leta 2008 predloži predlog spremembe Direktive 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, kot samozaposlene osebe, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (7), katera predvideva neodvisne pravice iz socialnega in pokojninskega zavarovanja za ženske, ki pomagajo na kmetijskih gospodarstvih;

33.   opozarja na svojo resolucijo z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) (8) ter poudarja pomembnost razvoja preglednega in prožnega evropskega trga za socialno varnost in pokojninskega trga z znižanjem davčnih preprek in ovir prenosljivosti pravic do pokojnine iz ene države članice v drugo; meni, da oblikovanje notranjega pokojninskega trga zahteva evropski okvir, ki bo urejal pokojninske produkte;

34.   poziva Komisijo, naj na podlagi priporočila odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine nujno opravi revizijo Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (9), da bi zagotovila ustrezen režim solventnosti za takšne institucije, ter temeljito oceno vpliva, pri čemer naj preveri vprašanja enakih pogojev prek razlik v izračunu in temeljnih predpostavk za merjenje odgovornosti; poudarja, da bi ta režim lahko temeljil na širitvi nekaterih vidikov spremenjenega predloga Komisije z dne 26. februarja 2008 za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o življenjskem zavarovanju o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (KOM(2008)0119) na pokojninske sklade, pri tem pa bi upošteval posebnosti institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje, na primer dolgoročno naravo njihovih pokojninskih sistemov in vrsto zavarovanja tveganj ali jamstev iz pokojninskih skladov; meni, da bi tovrsten posebni režim solventnosti utrdil finančno stabilnost in preprečil regulatorno arbitražo;

35.   opozarja, da je Sodišče obsodilo ovire za davčne oprostitve glede čezmejnih pokojninskih prispevkov; poudarja, da davčne olajšave ponujajo najboljše pobude za dolgoročno varčevanje in da bi bilo morda potrebno nadaljnje usklajevanje, s čimer bi odstranili vse ovire za čezmejno plačevanje prispevkov v pokojninske sisteme;

36.   ugotavlja sedanji trend prehoda s pokojninskih sistemov z določenimi pravicami na pokojninske sisteme z določenimi prispevki ter je zaskrbljen zaradi zmanjšanja prispevkov delodajalcev, ki očitno spremlja ta trend; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje zaposlenih v obstoječih pokojninskih sistemih in povečati njihove prispevke vanje, da bi posameznikom zagotovili ustrezno pokojnino; poudarja tudi, da morajo delodajalci še naprej plačevati ustrezne prispevke, zlasti v pokojninske sisteme z določenimi prispevki; je zaskrbljen, da bi lahko načrtovana revizija mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 19 o zaslužkih zaposlenih, kot na primer v primeru ukinitve tako imenovanega pristopa „pasu“, privedla do občutnih sprememb pokojninskih sistemov, ki jih je treba pazljivo oceniti, zlasti kar zadeva morebitne negativne vplive na privlačnost pokojninskih sistemov z določenimi pravicami;

37.   ugotavlja, da je treba za zagotovitev prilagojenih življenjskih razmer invalidom in za zmanjšanje odvisnosti od pomoči nadomestiti dodatne življenjske stroške zaradi invalidnosti ter v tem smislu uskladiti pokojninske sisteme in politične ukrepe za socialno vključevanje;

Finančna vzdržnost

38.   poudarja, da morajo države članice ohraniti ustrezno raven financiranja sistemov socialnega varstva in pokojninskih sistemov ter ob upoštevanju povečane konkurence, ki je posledica globalizacije, določiti alternativne in trdne davčne osnove; poudarja, da je treba za povečanje konkurenčnosti gospodarstev držav članic zmanjšati odvisnost od obdavčitve dela in zagotoviti več spodbud za delo; priznava, da je prehod na večjo obdavčitev kapitala zapleten proces, saj je kapital manjša davčna osnova, mobilnost kapitala pa je večja; predlaga, da bi lahko s prehodom na nove načine obdavčitve in/ali druge alternative izboljšali finančno vzdržnost socialnih izdatkov, s čimer bi zmanjšali davčno breme za ljudi z nižjimi dohodki; je trdno prepričan, da prispevki delodajalcev za socialno varnost pomenijo naložbo, saj prispevajo k porastu produktivnosti, to pa je eden od razlogov, zaradi katerih so države z visokimi socialnimi izdatki tudi najbolj konkurenčne;

39.   poudarja, da se morajo države članice osredotočiti na uresničevanje srednje- in dolgoročnih ciljev Pakta stabilnosti in rasti ter zagotavljati vzdržnost svojih javnih financ, da bodo vzdržale pritisk starajočega se prebivalstva; ugotavlja, da je bilo na neformalni seji Sveta ministrov za gospodarstvo in finance na Brdu 5. aprila 2008 sklenjeno, da je treba na področju socialnih izdatkov večji pomen nameniti dejanskim dosežkom, ne pa višini izdatkov; priporoča Svetu, naj preuči možnosti nadaljnjega izboljšanja pakta stabilnosti in rasti, na primer z omogočanjem, da se dolgoročnejše naložbe upoštevajo dlje časa;

40.   poudarja, da morajo države članice oblikovati trajnostno finančno politiko s široko in enakomerno razporeditvijo davčnega bremena med zaposlenimi, potrošniki, podjetji in kapitalskimi dobički ter različnimi generacijami;

41.   meni, da bi morala biti ureditev namenjena zagotavljanju plačilne sposobnosti in varstva poklicnih pokojninskih zavarovanj, tudi v primeru prevzema ali druge bistvene spremembe lastništva ali zamenjave uprave;

42.   poziva države članice, naj v svoje letne proračune vključijo sredstva za plačilo pokojnin v prihodnosti;

43.   poudarja, da je treba preučiti možnost postopnega prehoda iz dokladnih sistemov socialnega varstva na sisteme socialnega varstva s skladi;

Zdravstveno varstvo in dolgotrajna oskrba

44.   je prepričan, da je treba vlagati v ukrepe za izboljšanje zdravstvenega stanja, ki lahko prispevajo k zmanjšanju stroškov zaradi staranja prebivalstva in večji trdnosti javnih financ; vztraja, da je treba ohraniti vrednote in načela, ki so temelj vseh sistemov zdravstvenega varstva v Evropski uniji in ki zajemajo univerzalno kritje, solidarnost pri financiranju, enakopraven dostop in zagotavljanje kakovostnega zdravstvenega varstva, ne glede na nujnosti racionalne porabe omejenih sredstev; poudarja, da je z izboljšanjem organizacije in zagotavljanja storitev v skladu z načeli solidarnosti mogoče doseči večjo kakovost in finančno učinkovitost zdravstvenih storitev;

45.   ob upoštevanju pričakovanega zvišanja stroškov zdravstvenega varstva in dolgoročne oskrbe meni, da bi morale države članice ponovno preučiti svoj način financiranja ter upoštevati možnost, da lahko povečanje dolgoročne oskrbe preseže pričakovanja, saj je možno, da bo zaradi trenda manjših družin in večje udeležbe žensk na trgu dela na voljo manj neformalne oskrbe;

46.   poudarja, da je treba še posebej upoštevati osebe, ki potrebujejo drago ali dolgoročno oskrbo, osebe in skupine s posebnimi težavami pri vključevanju, na primer etnične manjšine in osebe z nizkimi dohodki, oskrbo kroničnih bolnikov in razvijanje javnih zmogljivosti za rehabilitacijo, socialno vključevanje in podporo telesnim in duševnim invalidom ali starejšim, da ne bi ostajali v ustanovah, pač pa bi zanje vzpostavili strukture za samostojno življenje;

47.   opaža, da javno financiranje zdravstvenega varstva prispeva k zaščiti pred finančnim tveganjem, neodvisno od osebnih zdravstvenih tveganj, ter tako podpira enakost in socialno varnost, medtem ko zasebni sistemi plačevanja prispevkov zajemajo omejeno ali nično združevanje tveganj ter plačila običajno povezujejo s tveganjem bolezni in zmožnostjo plačevanja, obenem pa zagotavlja trajnostno financiranje, neodvisno od demografskih sprememb;

48.   priznava pomen javnega financiranja za uresničitev cilja solidarnosti ter znatne razlike med stopnjami javnega in zasebnega financiranja zdravstvene oskrbe v državah članicah; priporoča, da Komisija določi raven in/ali obseg javnega financiranja, ki bo izpolnjeval cilj solidarnosti tako za sistem v celoti kot za posebna storitvena področja;

49.   priznava vse večjo priljubljenost tržno zasnovanih rešitev in privatizacije pri financiranju zdravstvenega varstva kot odgovor na naglo rast stroškov, neučinkovitost in težave s kakovostjo pri varstvu, zlasti v novih državah članicah; priznava vse več dokazov, da je navadno zaradi funkcionalne privatizacije sistemov socialnega in zdravstvenega zavarovanja, pridobitnih razlogov in konkurence med finančnimi posredniki upravljanje sistemov zdravstvenega varstva dražje, njihovi pozitivni učinki v smislu zmanjšanja stroškov, učinkovitosti in kakovosti pa so vprašljivi; zato priporoča, da države članice z enotnim plačilnim sistemom ta sistem ohranijo;

50.   ugotavlja, da je lahko za sisteme zdravstvenega varstva, financirane predvsem prek socialnega zavarovanja na podlagi delovnega razmerja, koristna razširitev osnove prihodkov na tiste prihodke, ki niso povezani z delom;

51.   opozarja, da v smislu svobode opravljanja storitev in pravice zavarovancev v okviru sistema zdravstvenega zavarovanja do izbire zdravnika ali zdravstvene ustanove po lastni izbiri ni dopustno, da države članice nočejo svojim državljanom povrniti stroškov za zdravljenje v tujini, lahko pa določijo (fiksne) individualne zgornje meje za nastale stroške in niso obvezane povrniti stroškov zdravljenja, ki bi ga lahko državljani opravili v svoji državi;

52.   poziva države članice, naj se pri sprejemanju reformnih politik, namenjenih preoblikovanju pravnega okvira, ki je podlaga za njihove nacionalne zdravstvene sisteme, izogibajo izključno finančnemu pristopu;

53.   je globoko prepričan, da mora biti ob razumevanju spremljajočih dejavnikov, ki bi lahko prispevali k uspešni reformi ali jo preprečili, izhodišče za vsako reformo temeljita analiza obstoječega (financiranja) zdravstvenega sistema, s katero bi opredelili šibke točke in problematična področja; pričakuje, da se države članice popolnoma zavedajo precejšnjega vpliva zdravstvenih reform na delovanje, zmogljivost in učinkovitost svojih zdravstvenih sistemov ter tveganj, ki jih nedodelani in neustrezno pripravljeni reformni ukrepi lahko pomenijo za kakovost in razpoložljivost zdravstvenih storitev, zdravje državljanov in posledično njihovo zaposljivost;

54.   poziva države članice, naj preučijo vse funkcije in politike financiranja zdravja, raje kot da se osredotočajo le na sisteme plačevanja prispevkov; je prepričan, da je dviganje ravni prispevkov na podlagi zaposlitve ali dviganje zasebnih prispevkov bolnikov na ceno zdravstvenih storitev zgrešena politika, ki ima lahko katastrofalne posledice, ker nesprejemljivo omejuje dostop državljanov z nizkim dohodkom do vseh zdravstvenih storitev;

55.   prepričan je, da je treba dostop državljanov z nizkimi dohodki do visokokakovostnih zdravstvenih storitev obravnavati kot prednostno nalogo v tesni povezavi z evropskimi vrednotami solidarnosti in enakih pravic ter kot pogoj za uspešno uresničevanje lizbonskih ciljev polne zaposlenosti;

56.   poziva Komisijo, naj upošteva vidike enakih pravic vseh državljanov Evropske unije do visokokakovostnih zdravstvenih sistemov ter naj vključi potrebna zagotovila proti diskriminaciji državljanov, povezani s finančnimi sredstvi, v revizijo protidiskriminacijske zakonodaje Skupnosti ali v vsak nov zakonodajni instrument, ki bi obravnaval vprašanje dostopa do zdravstvenih storitev;

57.   priporoča, da države članice prispevajo k učinkovitosti in pravičnosti v svojih zdravstvenih sistemih z zmanjšanjem števila ustanov, ki predstavljajo tveganje, ali še bolje z oblikovanjem ene same nacionalne ustanove, ki lahko pripomore k strateški usmeritvi in usklajevanju v celotnem zdravstvenem sistemu;

*

- *

58.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru za zaposlovanje, Odboru za socialno zaščito ter vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk.

---

(1)  Zadeva C-262/88, ECJ [1990] I-1889.

(2)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 401.

(3)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 463.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0066.

(5)  UL C 85, 17.3.1997, str. 186.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0094.

(7)  UL L 359, 19.12.1986, str. 56.

(8)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 392.

(9)  UL L 235, 23.9.2003, str. 10.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/44

---

EU in evidence podatkov o letalskih potnikih (PNR)

P6_TA(2008)0561

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o Okvirnem sklepu Sveta o uporabi evidence podatkov o letalskih potnikih (PNR) za namene kazenskega pregona

(2010/C 16 E/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjave Komisije med pogovori dne 21. oktobra 2008 po vprašanju za ustni odgovor B6-0476/2008 o predlogu Okvirnega sklepa Sveta o uporabi evidence PNR za namene kazenskega pregona (KOM(2007)0654), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije med pogovori dne 21. oktobra 2008 po vprašanju za ustni odgovor B6-0476/2008 o predlogu Okvirnega sklepa Sveta o uporabi evidence PNR za namene kazenskega pregona (KOM(2007)0654),

| — | ob upoštevanju sedanjih razprav v Svetu na ravni ministrov in delovnih skupin o omenjenem predlogu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjih razprav v Svetu na ravni ministrov in delovnih skupin o omenjenem predlogu,

| — | ob upoštevanju mnenj Agencije za temeljne pravice, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, delovne skupine iz člena 29 in delovne skupine za policijo in pravosodje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Agencije za temeljne pravice, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, delovne skupine iz člena 29 in delovne skupine za policijo in pravosodje,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij (1) o sporazumih o evidenci PNR med EU in ZDA (2), med EU in Kanado (3) in med EU in Avstralijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij (1) o sporazumih o evidenci PNR med EU in ZDA (2), med EU in Kanado (3) in med EU in Avstralijo (4),

| — | ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker morajo institucije EU in države članice spoštovati načela varovanja podatkov, kot je poudarjeno v členu 8 Evropske konvencije za varstvo človekovih pravic in temeljnjih svoboščin (Konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin), v členih 7 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina o temeljnjih pravicah), členu 286 Pogodbe o Evropsku uniji, členu 5 Konvencije Sveta Evrope št. 108 o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov (Konvencija št. 108) ter, na sekundarni ravni, v Direktivi 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5) in osnutek Okvirnega sklepa Sveta o zaščiti osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, |
| --- | --- |

A.

ker morajo institucije EU in države članice spoštovati načela varovanja podatkov, kot je poudarjeno v členu 8 Evropske konvencije za varstvo človekovih pravic in temeljnjih svoboščin (Konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin), v členih 7 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina o temeljnjih pravicah), členu 286 Pogodbe o Evropsku uniji, členu 5 Konvencije Sveta Evrope št. 108 o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov (Konvencija št. 108) ter, na sekundarni ravni, v Direktivi 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5) in osnutek Okvirnega sklepa Sveta o zaščiti osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah,

| B. | ker mora vsa nova zakonodaja EU spoštovati načeli sorazmernosti in subsidiarnosti, kot je poudarjeno v členu 5 Pogodbe ES in Protokola 30 Pogodbe, |
| --- | --- |

B.

ker mora vsa nova zakonodaja EU spoštovati načeli sorazmernosti in subsidiarnosti, kot je poudarjeno v členu 5 Pogodbe ES in Protokola 30 Pogodbe,

O postopkovnih vidikih

1.   priznava, da je treba okrepiti sodelovanje pri boju proti terorizmu in resnim kaznivim dejanjem na evropski in mednarodni ravni; potrjuje, da sta zbiranje in predelava podatkov lahko dragoceni orodji za namene kazenskega pregona;

2.   meni, da morajo organi kazenskega pregona imeti na voljo vse, kar potrebujejo za ustrezno izvajanje svojih nalog, tudi dostop do podatkov; vendar poudarja, da je treba potrebo po teh ukrepih, njihov obseg in enotnost pri doseganju ciljev prepričljivo utemeljiti, saj imajo občuten vpliv na osebno življenje državljanov Unije ter poudarja, da je treba vzpostaviti učinkovito varovanje zasebnosti in pravno varnost; meni, da je ta predpogoj nujen za dosego potrebne politične sprejemljivosti ukrepa, za katerega bi državljani lahko menili, da neupravičeno posega v njihovo zasebnost;

3.   obžaluje, da oblika in obrazložitev predloga Komisije še vedno ohranjata pomanjkljivo pravno varnost pri skladnosti s Konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Listino o temeljnih pravicah, kar tudi postavlja pod vprašaj ustreznost vloge Parlamenta pri zakonodajnem postopku; opozarja, da so isti pomisleki glede pomanjkanja pravne varnosti:

| — | izraženi v mnenjih Agencije za temeljne pravice, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ter delovne skupine iz člena 29 in delovne skupine za policijo in pravosodje; |
| --- | --- |

—

izraženi v mnenjih Agencije za temeljne pravice, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ter delovne skupine iz člena 29 in delovne skupine za policijo in pravosodje;

| — | zahtevajo od Sveta, da obsežno pregleda morebitne izide in vplive prihodnjih pobud EU na tem področju, vključi veliko količino dodatnih informacij, tudi zgoraj omenjena mnenja; |
| --- | --- |

—

zahtevajo od Sveta, da obsežno pregleda morebitne izide in vplive prihodnjih pobud EU na tem področju, vključi veliko količino dodatnih informacij, tudi zgoraj omenjena mnenja;

4.   meni, da bo pod temi pogoji Parlament podal svoje uradno mnenje v skladu s postopkom posvetovanja po tem, ko bodo vprašanja, ki jih postavlja v svoji resoluciji, ustrezno obravnavana in ko bo na voljo najmanjša potrebna količina informacij;

5.   še naprej izraža močne zadržke glede potrebnosti in dodane vrednosti predloga za ustanovitev EU sistema za evidenco PNR in njenih varoval, ne glede na dosedanje ustne in pisne obrazložitve in pojasnitve Komisije in Sveta; nadalje ugotavlja, da se na mnoga vprašanja, ki so jih je sprožili Parlament, delovna skupina iz člena 29 za policijo in pravosodje, Evropski nadzornik za varstvo podatkov in Agencija za temeljne pravice, ni ustrezno odgovorilo;

6.   se strinja z mnenjem Agencije za temeljne pravice, da sama razpoložljivost komercialnih baz podatkov samodejno ne opravičuje njihove uporabe za namene kazenskega pregona; še več, enaki ali boljši rezultati se lahko z izboljšavo vzajemne pravne pomoči med organi kazenskega pregona;

7.   poziva Svet, naj v primeru, da namerava nadaljevati s preučevanjem besedila Komisije, upošteva priporočila iz te resolucije in ustrezno opraviči pogoje nujne družbene potrebe, kar bi ta nov EU ukrep lahko naredilo za „nujnega“, kot je navedeno včlenu 8 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; meni, da so to najnujnejši pogoji za uvedbo EU sistema za evidenco PNR; je pripravljen prispevati in sodelovati pri teh dejavnostih na vseh ravneh;

8.   ponovno poziva, da se pojasni odnos med uporabo evidence PNR in drugimi ukrepi, kot so Direktiva Sveta 2004/82/ES z dne 29. aprila 2004 o obveznosti prevoznikov, da sporočajo podatke o potnikih (6), predlagani sistem vstopa in izstopa, elektronski sistem za odobritev potovanj, biometrija v potnih listih in vizumih, sistema SIS in VIS, Uredba (ES) št. 2320/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o določitvi skupnih predpisov na področju varnosti civilnega letalstva (7) ter sistema za varovanje nacionalnih meja; z obžalovanjem ugotavlja, da je izvedba nekaterih navedenih ukrepov občutno odložena, in meni, da bi celostna ocena trenutnega sodelovanja na področju mehanizmov sodelovanja pri varnosti EU in Schengenskega sporazuma ter orodij za zagotavljanje varnosti letalskega prometa in zunanjih meja ter boja proti terorizmu lahko pripomogli k oceni dodane vrednosti predlaganega sistema za evidenco PNR;

9.   opozarja, da pogovori o ustrezni pravni podlagi predloga še vedno potekajo, in ponovno ugotavlja, da v skladu s členom 47 Pogodbe EU morajo zakonodajne ukrepe v okviru sodnega in policijskega sodelovanja spremljati ustrezni spremljevalni ukrepi Skupnosti znotraj prvega stebra, ki se jih sprejme po postopku soodločanja s Parlamentom, zlasti tisti, ki opredeljujejo obseg obveznosti gospodarskih subjektov (8);

10.   opozarja, da je Sodišče Evropskih skupnosti že oporekalo sporazumu o evidenci PNR med EU in ZDA zaradi napačne prave podlage; zato poziva Komisijo, naj natančno preuči, katera pravna podlaga je ustrezna;

11.   meni, da pri morajo nacionalni parlamenti v celoti sodelovati pri postopkih vlaganja nove zakonodaje, saj predlog vpliva tako na državljane kot tudi na pravni red držav članic;

12.   poudarja, da bi morebitna prihodnja zakonodaja, ki bi uvedla EU sistem za evidenco PNR kot nov okvir za politično sodelovanje v EU, morala vsebovati določbe za redne preglede izvajanja, uporabe, učinkovitosti in napak pri varnosti; meni, da je treba nacionalne parlamente, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, delovno skupino iz člena 29 za policijo in pravosodje in Agencijo za temeljne pravice povabiti, da sodelujejo pri reviziji in ocenjevanju; zato meni, da bi morala nova zakonodaja imeti klavzulo o časovni omejitvi veljavnosti;

13.   v zvezi s tem poudarja, da nosi vsaka država članica začetno odgovornost za zbiranje podatkov za evidenco PNR in njihovo varnost; poudarja, da je varovanje obvezno, ko se ti podatki posredujejo, izmenjujejo ali prenašajo v ali med državami članicami; zato meni, da mora biti dostop do podatkov iz evidence PNR, ki jih izmenjujejo države članice, strogo omejen zgolj na organe, ki sodelujejo v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu; meni, da se lahko drugim agencijam za kazenski pregon sodno odobri dostop do teh podatkov;

Subsidiarnost

14.   z zaskrbljenostjo ugotavlja, da potreba po ukrepanju Skupnosti še ni bila dovolj jasno izražena; v zvezi s tem oporeka zahtevi Komisije, da se za začetni cilj postavi usklajevanje nacionalnih shem, ker le malo držav članic ima sistem za uporabo podatkov iz evidence PNR za organe kazenskega pregona in za druge namena, ali načrt zanj; zato meni, da predlog Komisije ne bi dosegel uskladitve nacionalnih sistemov (saj ne obstajajo), ampak bi zgolj ustvaril obveznost za vse države članice, da tak sistem ustvarijo;

15.   ugotavlja, da Komisija predlaga decentraliziran sistem, kar pomeni, da je evropska dodana vrednost še manj jasna;

Sorazmernost

16.   opozarja, da člen 8 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in člen 52 Listine o temeljnih pravicah zahtevata, da se tako velik poseg v varnost varovanja osebnih podatkov zakonsko opravičen z družbeno nujo, zakonsko podprt in sorazmeren z želenim ciljem, ki mora biti nujen in resničen za demokratično družbo; v zvezi s tem obžaluje dejstvo, da cilj tega poudarjenega policijskega sodelovanja ni omejen na področja boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu;

17.   izraža zaskrbljenost, da bo predlog v resnici dal organom kazenskega pregona dostop do vseh podatkov brez naloga; poudarja, da Komisija ni prikazala potrebe po novih pooblastilih organov kazenskega pregona, niti da se tega cilja ne da doseči z manj daljnosežnimi ukrepi; kritizira dejstvo, da ni podatkov o tem, kako trenutno obstoječa pooblastila organov kazenskega pregona ne zagotavljajo potrebnega ter kje in kdaj so ti imeli organi dokazano premajhne pristojnosti za doseganje omenjenega cilja; zahteva, da se spodaj našteti obstoječi ukrepi še enkrat pregledajo pred začetkom razvoja EU sistema o evidenci PNR;

18.   ugotavlja, da je Komisija izjavila, da je „EU lahko ocenila vrednost podatkov iz evidence PNR in dosegla njihove zmogljivosti v namen kazenskega pregona“, a poudarja, da še vedno ne obstajajo dokazi za to izjavo, saj:

| — | so vse informacije, ki so bile doslej pridobljene v ZDA nepotrjene in ZDA nikoli niso dokončno dokazale, da je obširna in redna uporaba podatkov iz evidence PNR nujna za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, |
| --- | --- |

—

so vse informacije, ki so bile doslej pridobljene v ZDA nepotrjene in ZDA nikoli niso dokončno dokazale, da je obširna in redna uporaba podatkov iz evidence PNR nujna za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu,

| — | je bila opravljena samo ena skupna revizija sporazuma med EU in ZDA, ki je ocenila samo izvajanje, ne pa tudi rezultatov; |
| --- | --- |

—

je bila opravljena samo ena skupna revizija sporazuma med EU in ZDA, ki je ocenila samo izvajanje, ne pa tudi rezultatov;

| — | predhodni zaključki sistema Združenega kraljestva za uporabo podatkov iz evidence PNR se nanašajo na druge cilje kazenskega pregona, ne boja proti terorizmu, se pravi na cilje, ki ne sodijo na področje uporabe Komisijskega predloga, in na uporabo podatkov iz evidence PNR v posamičnih primerih v okviru tekočih preiskav, na podlagi sodnega naloga in z ustreznimi razlogi; zaenkrat pa ne dokazujejo uporabnosti množičnega zbiranja in uporabe teh podatkov za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

—

predhodni zaključki sistema Združenega kraljestva za uporabo podatkov iz evidence PNR se nanašajo na druge cilje kazenskega pregona, ne boja proti terorizmu, se pravi na cilje, ki ne sodijo na področje uporabe Komisijskega predloga, in na uporabo podatkov iz evidence PNR v posamičnih primerih v okviru tekočih preiskav, na podlagi sodnega naloga in z ustreznimi razlogi; zaenkrat pa ne dokazujejo uporabnosti množičnega zbiranja in uporabe teh podatkov za boj proti terorizmu;

Omejitev namena

19.   poudarja, da načelo omejitve namena predstavlja eno izmed osnovnih načel o varstvu podatkov; zlasti poudarja, da Konvencija št. 108 določa, da se osebni podatki „shranijo za določene in zakonite namene in ne uporabijo na način, ki ni združljiv s temi nameni“ (člen 5(b)); ugotavlja tudi, da so izjeme od tega načela dopustne le, kadar so predpisane z zakonom in predstavljajo potreben ukrep v demokratični družbi, med drugim v interesu „zatiranja kriminala“ (člen 9); poudarja, da je iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice jasno, da morajo biti izjeme sorazmerne, natančne in predvidljive, v skladu z drugim odstavkom 8. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

20.   obžaluje, da ne obstaja natančna omejitev glede na cilj, kar je osnovno varovalo pri izvajanju omejitvenih ukrepov, in meni, da je tovrstno varovanje še pomembnejše pri tajnih nadzornih ukrepih, saj je tveganje samovoljnih dejanj v teh razmerah večje; meni, da je treba nenatančno določene omenjene cilje in opredelitve natančno opredeliti, da bi se izognili pravnemu izpodbijanju EU sistema o evidenci PNR;

21.   ponovno poudarja, da bi lahko bili podatki iz EU sistema o evidenci podatkov o letalskih potnikih zelo uporabni kot dodatni dokazi v posameznih preiskavah o znanih terorističnih osumljencih in njihovih sodelavcih; vendar poudarja, da ni dokazov, da bi bili podatki iz evidence PNR uporabni za množične samodejne raziskave in analize na osnovi meril ali vzorcev tveganja (to je profiliranje ali pridobivanje podatkov) pri iskanju morebitnih teroristov (9);

22.   nadalje poudarja, da EU določbe o varovanju podatkov omejujejo profiliranje na temelju osebnih podatkov (člen 8 Listine o temeljnih pravicah in Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin); zato se strinja z mnenjem Agencije za temeljne pravice, da se profiliranje, ki temelji na podatkih iz evidence PNR, opravlja samo na podlagi obveščevalnih podatkov in da temelji na posameznih primerih in objektivnih merilih;

23.   ponovno izraža zaskrbljenost glede ukrepov, ki predvidevajo nediskriminatorno uporabo podatkov iz evidence PNR za profiliranje in opredelitev dejavnikov tveganja; opozarja, da je treba vsako profiliranje na osnovi etničnega porekla, državljanstva, vere, spolne usmerjenosti, spola, starosti ali zdravstvenega stanja izrecno prepovedati kot neskladno s prepovedjo vse diskriminacije v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah;

24.   opozarja, da morata Komisija in Svet v primeru vseh širitev ciljev predloga natančno razjasniti razlog za uporabo podatkov iz evidence PNR in zakaj obstoječi organi kazenskega pregona ne zadostujejo; meni, da je treba ustvariti zakonodajne temelje za vsak cilj posebej;

Varstvo osebnih podatkov

25.   poudarja, da je absolutni predpogoj za kakršni koli EU sistem za evidenco PNR sprejetje ustreznega okvira za varstvo podatkov v tretjem stebru, pa tudi posebnih pravil za prenos in uporabo podatkvo iz tega sistema, za katere ne velja evropski okvir varstva podatkov za prvi in tretji steber; poudarja, da je treba pojasniti, kateri predpisi o varstvu podatkov bi veljali za enote za informacije o potnikih, in zagotoviti sledljivost za vse dostope, prenašanje in uporabo podatkov iz evidence PNR;

26.   poudarja, da se lahko občutljivi podatki uporabijo le pri redni preiskavi ali kazenskem pregonu na podlagi sodnega naloga in za vsak primer posebej; se zaveda zaskrbljenosti letalskih prevoznikov, da občutljivih podatkov ne bo mogoče ločiti od splošnih informacij; zato poziva k opredelitvi strogih pogojev za obdelavo teh podatkov v enotah za informacije o potnikih, kakor je v svojem mnenju zapisala Agencija za temeljne pravice;

Podrobnosti izvedbe

27.   glede dolžine hranjenja podatkov poudarja, da Komisija ni zadovoljivo utemeljila predlaganega obdobja hrambe; meni pa, da bi morali za oblikovanje kazalnikov tveganja in vzpostavljanje potovalnih in vedenjskih vzorcev zadostovati anonimni podatki; meni tudi, da če se področje uporabe sistema za evidenco PNR razširi, je treba obdobja hrambe utemeljiti za vsak cilj posebej;

28.   ponovno poudarja, da bi morali podatke prenašati zgolj z metodo PUSH in da tretje države ne bi smele imeti neposrednega dostopa do evidence PNR v EU sistemih za rezervacije;

29.   pozdravlja, da je glede dostopa do podatkov iz evidence PNR v predlogu zapisano, da morajo biti vsi subjekti z dostopom do teh podatkov navedeni na podrobnem seznamu;

30.   poudarja, da se glede prenosov v tretje države podatki ne smejo posredovati v tretje države, razen če zadevne tretje države (v skladu s Konvencijo št. 108) ne zagotovijo ustrezne ravni varstva (kot je opredeljeno v Direktivi 95/46/ES in pravnih instrumentih za ustanovitev Europola in Eurojusta) ali ustreznih varoval, in da se lahko ti prenosi izvedejo samo za vsak primer posebej;

31.   ponovno poudarja, da morajo biti potniki celovito in na dostopen način obveščeni o podrobnostih tega sistema in o svojih pravicah ter da so za zagotovitev teh informacij odgovorni organi držav članic; predlaga, naj se za to uporabi zgled informacij o zavrnitvi vkrcanja na letališčih; meni, da je bistveno, da se za potnike opredeli pravica do dostopa, popravka in pritožbe;

32.   poziva, naj se opredelijo natančna in usklajena pravila za zaščito podatkov iz evidenc PNR, tako glede IT rešitev kot glede pravil o pooblastilih in dostopanju;

Posledice za prevoznike

33.   ugotavlja, da letalski prevozniki zbirajo podatke o letalskih potnikih za komercialne namene, ki pa se ne zbirajo sistematično in ne zajemajo vseh področij evidence PNR; vztraja, da se od letalskih družb ne bi smelo zahtevati, da zbirajo dodatne podatke poleg tistih, ki jih že zbirajo za svoje komercialne namene; meni, da letalski prevozniki ne bi smeli biti odgovorni za preverjanje, ali so evidence popolne in točne, niti ne bi smelo biti sankcij za nepopolne ali nepravilne podatke; poziva, naj se jasno ovrednotijo stroški, povezani z vzpostavljanjem EU PNR sitema; meni, da bi morale dodatne stroške kriti tisti, ki so jih zahtevali;

Posredniki/enote za informacije o potnikih

34.   poziva k jasni opredelitvi vloge in pristojnosti enot za informacije o potnikih, zlasti glede preglednosti in demokratične odgovornosti, zato da bi postavili ustrezna pravila za varstvo podatkov; poziva, naj se vloga teh enot omeji na prenos podatkov pristojnim organom, zato da se zagotovi, da bodo ocene tveganja izvajali zgolj pristojni organi in zgolj v okviru preiskave; prosi za pojasnitev, katero pravo bo veljalo za ocene tveganja, ki jih bodo izvajale te enote, in za odgovornost organov za varstvo podatkov, kadar bodo države članice sodelovale in vzpostavile skupne enote za informacije o potnikih;

*

- *

35.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji vladam in parlamentom držav članic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, Agenciji za temeljne pravice ter delovni skupini iz člena 29 in delovni skupini za policijo in pravosodje.

---

(1)  UL C 61 E, 10.3.2004, str. 381; UL C 81 E, 31.3.2004, str. 105; UL C 103 E, 29.4.2004, str. 665; UL C 157 E, 6.7.2006, str. 464; UL C 305 E, 14.12.2006, str. 250; UL C 287 E, 29.11.2007, str. 349; UL C 175 E, 10.7.2008, str. 564; Sprejeta besedila, 22.10.2008, P6_TA(2008)0512.

(2)  UL L 204, 4.8.2007, str. 18.

(3)  UL L 82, 21.3.2006, str. 15.

(4)  UL L 213, 8.8.2008, str. 49.

(5)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(6)  UL L 261, 6.8.2004, str. 24.

(7)  UL L 355, 30.12.2002, str. 1.

(8)  Glej zlasti mnenje pravne službe Sveta na to temo in sklepne predloge generalnega pravobranilca z dne 14. oktobra 2008 v primeru C-301/06, Irska proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije, glede Direktive 2006/24/ES o hrambi podatkov.

(9)  Poročilo CRS za ameriški kongres „Pridobivanje podatkov in državna varnost: Pregled“ — avtor: Jeffrey Seifert; „Učinkovit boj proti terorizmu in omejena vloga prediaktivnega pridobivanja podatkov“ — CATO Institute; „Varovanje zasebnosti posameznikov v boju proti terorizmu: ocena okvirnega programa“; „Brez sanjske vozovnice do varnosti“ — avtor Frank Kuipers, Clingendael Institute, Avgust 2008.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/49

---

Finančna pomoč za plačilne bilance držav članic

P6_TA(2008)0562

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic

(2010/C 16 E/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 31. oktobra 2008 za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (KOM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 31. oktobra 2008 za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (KOM(2008)0717),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z 31. oktobra 2008 za Odločbo Sveta o zagotavljanju vzajemne pomoči Madžarski in predloga Odločbe Sveta o zagotavljanju srednjeročne pomoči EU za Madžarsko (KOM(2008)0716), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z 31. oktobra 2008 za Odločbo Sveta o zagotavljanju vzajemne pomoči Madžarski in predloga Odločbe Sveta o zagotavljanju srednjeročne pomoči EU za Madžarsko (KOM(2008)0716),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (1) in resolucije Parlamenta z dne 6. septembra 2001 o srednjeročni finančni pomoči za plačilne bilance držav članic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (1) in resolucije Parlamenta z dne 6. septembra 2001 o srednjeročni finančni pomoči za plačilne bilance držav članic (2),

| — | ob upoštevanju členov 100 in 119 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 100 in 119 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker Komisija priporoča dodelitev srednjeročne finančne pomoči Madžarski v višini do 6 500 000 000 EUR na podlagi člena 119 Pogodbe, v povezavi z dogovorom z Mednarodnim denarnim skladom, |
| --- | --- |

A.

ker Komisija priporoča dodelitev srednjeročne finančne pomoči Madžarski v višini do 6 500 000 000 EUR na podlagi člena 119 Pogodbe, v povezavi z dogovorom z Mednarodnim denarnim skladom,

| B. | ker je bolj zaželen celovit pristop k srednjeročni finančni pomoči za države članice, |
| --- | --- |

B.

ker je bolj zaželen celovit pristop k srednjeročni finančni pomoči za države članice,

| C. | ker bi bilo treba upoštevati vpliv sedanje globalne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

C.

ker bi bilo treba upoštevati vpliv sedanje globalne finančne in gospodarske krize,

| D. | ker gospodarstva držav članic, ki so nedavno pristopile k Evropski uniji, nimajo koristi od prednosti, ki jih ponuja lastna rezervna valuta, |
| --- | --- |

D.

ker gospodarstva držav članic, ki so nedavno pristopile k Evropski uniji, nimajo koristi od prednosti, ki jih ponuja lastna rezervna valuta,

| E. | ker so bile valute teh držav članic nedavno predmet silovitih špekulativnih dejavnosti in ker je razlog za velikost sedanjih zunanjih neravnovesij zlasti velik porast nevladnih kreditov, |
| --- | --- |

E.

ker so bile valute teh držav članic nedavno predmet silovitih špekulativnih dejavnosti in ker je razlog za velikost sedanjih zunanjih neravnovesij zlasti velik porast nevladnih kreditov,

| F. | ker mora politika obravnavati posebne probleme gospodarstev teh držav članic v luči svetovne finančne krize in širjenja recesije v Evropi, |
| --- | --- |

F.

ker mora politika obravnavati posebne probleme gospodarstev teh držav članic v luči svetovne finančne krize in širjenja recesije v Evropi,

| G. | ker je morda manevrski prostor, ki ga za spopad z velikim zunanjim neravnovesjem in za preprečevanje finančne nestabilnosti dovoljuje proračunska politika, dokaj omejen glede na gospodarsko recesijo, ki se širi po Evropski uniji, |
| --- | --- |

G.

ker je morda manevrski prostor, ki ga za spopad z velikim zunanjim neravnovesjem in za preprečevanje finančne nestabilnosti dovoljuje proračunska politika, dokaj omejen glede na gospodarsko recesijo, ki se širi po Evropski uniji,

1.   meni, da je treba države članice, ki niso v euroobmočju, spodbuditi, da pred iskanjem pomoči na mednarodni ravni možno srednjeročno finančno pomoč pri primanjkljaju v plačilni bilanci poiščejo znotraj Skupnosti;

2.   meni, da so sedanje razmere še en dokaz za pomembnost eura pri varovanju držav članic v euroobmočju in poziva države članice, ki niso v tem območju, naj se mu pridružijo takoj, ko bodo izpolnjevale maastrichtska merila;

3.   poziva Komisijo, naj podrobno analizira, kako je na madžarsko plačilno bilanco vplivalo vedenje posameznih bank, ki so prenesle svoja sredstva z Madžarske po sprejetju načrtov za reševanje v drugih državah članicah;

4.   poziva Komisijo, naj natančno preuči špekulativne dejavnosti (kratkoročno prodajo) na valute držav članic, ki so pristopile nedavno, in kaj je mogoče storiti, da se prepreči izrazit upad zaupanja v njihove valute in lokalni bančni sistem;

5.   poziva Komisijo, naj rezultate teh analiz sporoči skupini de Larosière in pristojnemu odboru Parlamenta;

6.   priznava, da je treba znatno povečati zgornjo mejo za neporavnane zneske iz posojil, ki se odobrijo državam članicam, določeno v Uredbi (ES) št. 332/2002, saj je od njenega sprejetja število držav članic zunaj euroobmočja znatno naraslo; poudarja, da bi to povečanje prav tako izboljšalo prožnost Skupnosti pri odzivanju na nove zahteve za srednjeročno finančno pomoč, na primer zaradi sedanje svetovne finančne krize;

7.   ugotavlja, da takšno povečanje zgornje meje za posojila ne bi vplivalo na proračun, saj bi posojila vzela Komisija na finančnih trgih, države članice upravičenke pa bi jih morale povrniti; poudarja, da bi samo v primeru, če bi država članica ustavila plačilo dolga, to imelo posledice za proračun;

8.   opozarja, da se pred sedanjimi finančnimi težavami Madžarske Uredba (ES) št. 332/2002 od sprejetja leta 2002 še ni uporabila, njena predhodnica Uredba (EGS) št. 1969/88 (3) o izvajanju mehanizma iz člena 119 Pogodbe pa je bila uporabljena dvakrat, enkrat za Grčijo leta 1991 in enkrat za Italijo leta 1993, tako Grčija kot Italija pa sta v celoti spoštovali svoje obveznosti do Komisije;

9.   spominja, da je Parlament pozval, naj Svet vsaki dve leti na podlagi poročila Komisije, po posvetovanju s Parlamentom in po predložitvi mnenja Ekonomsko-finančnega odbora pregleda, ali ustanovljeni aranžma zadovoljuje potrebe, zaradi katerih je bil ustanovljen; sprašuje, ali so bila ta poročila pripravljena od sprejetja Uredbe (ES) št. 332/2002;

10.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, euroskupini in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

(2)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 312.

(3)  UL L 178, 8.7.1988, str. 1.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/51

---

Odziv Evropske unije na poslabšanje razmer na vzhodu Demokratične republike Kongo

P6_TA(2008)0563

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o odzivu EU na poslabšanje razmer v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo

(2010/C 16 E/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o razmerah v Demokratični republiki Kongo(Kongo) z dne 11. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o razmerah v Demokratični republiki Kongo(Kongo) z dne 11. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2008 z naslovom „Demokratična republika Kongo: spopadi na območju vzhodne meje Demokratične republike Kongo“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2008 z naslovom „Demokratična republika Kongo: spopadi na območju vzhodne meje Demokratične republike Kongo“ (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o Severnem Kivuju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o Severnem Kivuju (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2008 o razmerah v Demokratični republiki Kongo ter o posilstvu kot vojnem zločinu (3) in svojih prejšnjih resolucij o kršenju človekovih pravic v Kongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2008 o razmerah v Demokratični republiki Kongo ter o posilstvu kot vojnem zločinu (3) in svojih prejšnjih resolucij o kršenju človekovih pravic v Kongu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o odzivu Evropske unije na občutljive razmere v državah v razvoju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o odzivu Evropske unije na občutljive razmere v državah v razvoju (4),

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 22. novembra 2007 o razmerah v Demokratični republiki Kongo, zlasti na vzhodu države, in njihovem vplivu na vso regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 22. novembra 2007 o razmerah v Demokratični republiki Kongo, zlasti na vzhodu države, in njihovem vplivu na vso regijo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2007 z naslovom „Korak k odzivu EU na primere ranljivosti — zavzemanje za trajnostni razvoj, stabilnost in mir v težkih razmerah“ (KOM(2007)0643) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2007)1417), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2007 z naslovom „Korak k odzivu EU na primere ranljivosti — zavzemanje za trajnostni razvoj, stabilnost in mir v težkih razmerah“ (KOM(2007)0643) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2007)1417),

| — | ob upoštevanju Resolucije 60/1 generalne skupščine Združenih narodov z dne 24. oktobra 2005 o sklepih svetovnega vrha iz leta 2005, zlasti njenih odstavkov 138–140 o odgovornosti za zaščito prebivalstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije 60/1 generalne skupščine Združenih narodov z dne 24. oktobra 2005 o sklepih svetovnega vrha iz leta 2005, zlasti njenih odstavkov 138–140 o odgovornosti za zaščito prebivalstva,

| — | ob upoštevanju sklepov vrha Južnoafriške skupnosti za razvoj, ki je izrazila pripravljenost, da, če bo potrebno, v Severni Kivu pošlje pripadnike mirovnih sil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov vrha Južnoafriške skupnosti za razvoj, ki je izrazila pripravljenost, da, če bo potrebno, v Severni Kivu pošlje pripadnike mirovnih sil,

| — | ob upoštevanju Izjave Sveta glede razmer v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo z dne 10. oktobra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izjave Sveta glede razmer v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo z dne 10. oktobra 2008,

| — | ob upoštevanju poročila misije svojega Odbora za razvoj v Severnem Kivuju leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije svojega Odbora za razvoj v Severnem Kivuju leta 2008,

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki je bilo podpisano dne 18. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki je bilo podpisano dne 18. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker se boji med kongovsko vojsko, milico Mai Mai, uporniškimi četami(Nacionalni kongres ljudsko obrambo) odstavljenega generala Laurenta Nkunde, borci Demokratičnih sil za osvoboditev Ruande in borci Gospodove odporniške vojske Ugande zaostrujejo in še vedno povzročajo izjemno stisko za civilno prebivalstvo Severnega Kivuja, |
| --- | --- |

A.

ker se boji med kongovsko vojsko, milico Mai Mai, uporniškimi četami(Nacionalni kongres ljudsko obrambo) odstavljenega generala Laurenta Nkunde, borci Demokratičnih sil za osvoboditev Ruande in borci Gospodove odporniške vojske Ugande zaostrujejo in še vedno povzročajo izjemno stisko za civilno prebivalstvo Severnega Kivuja,

| B. | ker je misija pod vodstvom nekdanjega nigerijskega predsednika Oluseguna Obasanja, odposlanca Organizacije združenih narodov, v nedeljo 16. novembra 2008 dosegla dogovor z vodjem upornikov Laurentom Nkundo, da se oblikuje tristranski odbor za spoštovanje premirja med vojsko in uporniki, in ker ta misija nujno potrebuje podporo partnerskih sil zadevnih držav, da se določi rešitev, |
| --- | --- |

B.

ker je misija pod vodstvom nekdanjega nigerijskega predsednika Oluseguna Obasanja, odposlanca Organizacije združenih narodov, v nedeljo 16. novembra 2008 dosegla dogovor z vodjem upornikov Laurentom Nkundo, da se oblikuje tristranski odbor za spoštovanje premirja med vojsko in uporniki, in ker ta misija nujno potrebuje podporo partnerskih sil zadevnih držav, da se določi rešitev,

| C. | ker potekajo intenzivna mednarodna diplomatska prizadevanja, v katera so vključeni regionalni in evropski posredniki, njihov cilj pa je preprečiti, da bi se spopadi v Severnem Kivuju stopnjevali in bi se ponovila obsežnejša vojna v DR Kongo med leti 1998 in 2003, v kateri je bilo udeleženih šest sosednjih držav; ker je bil dne 7. novembra 2008 v Nairobiju organiziran regionalni vrh o krizi v vzhodnem delu države, |
| --- | --- |

C.

ker potekajo intenzivna mednarodna diplomatska prizadevanja, v katera so vključeni regionalni in evropski posredniki, njihov cilj pa je preprečiti, da bi se spopadi v Severnem Kivuju stopnjevali in bi se ponovila obsežnejša vojna v DR Kongo med leti 1998 in 2003, v kateri je bilo udeleženih šest sosednjih držav; ker je bil dne 7. novembra 2008 v Nairobiju organiziran regionalni vrh o krizi v vzhodnem delu države,

| D. | ker je bilo od začetka nasilja ubitih in razseljenih na milijone ljudi in ker je bilo — odkar je general Laurent Nkunda avgusta ponovno sprožil spopade Kongu, ki so povzročili humanitarno katastrofo v vzhodnem delu Konga — po ocenah razseljenih 250 000 oseb, |
| --- | --- |

D.

ker je bilo od začetka nasilja ubitih in razseljenih na milijone ljudi in ker je bilo — odkar je general Laurent Nkunda avgusta ponovno sprožil spopade Kongu, ki so povzročili humanitarno katastrofo v vzhodnem delu Konga — po ocenah razseljenih 250 000 oseb,

| E. | ker kljub svojemu mandatu v skladu s poglavjem VII Listine Združenih narodov, ki jo pooblašča, da uporabi vsa potreba sredstva, da bi preprečila vse poskuse uporabe sile in zaščitila civilno prebivalstvo, misija Združenih narodov za Demokratično republiko Kongo(MONUC):






  — | ni imela potrebnih sredstev, da zaščiti civiliste odkar so se ponovno začeli spopadi v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo ter razoroži in prisilno vrne hutujske borce iz Ruande, ki se nahajajo v Kongu; |
| --- | --- | --- |

E.

ker kljub svojemu mandatu v skladu s poglavjem VII Listine Združenih narodov, ki jo pooblašča, da uporabi vsa potreba sredstva, da bi preprečila vse poskuse uporabe sile in zaščitila civilno prebivalstvo, misija Združenih narodov za Demokratično republiko Kongo(MONUC):

—

ni imela potrebnih sredstev, da zaščiti civiliste odkar so se ponovno začeli spopadi v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo ter razoroži in prisilno vrne hutujske borce iz Ruande, ki se nahajajo v Kongu;

| — | je bila prisiljena, da čaka na pristanek Indije in Pakistana, da bi v boj poslali indijske in pakistanske vojake, kar ni v skladu z določbami mandata, zaradi česar je bila napotena; |
| --- | --- |

—

je bila prisiljena, da čaka na pristanek Indije in Pakistana, da bi v boj poslali indijske in pakistanske vojake, kar ni v skladu z določbami mandata, zaradi česar je bila napotena;

| — | ni posredovala, da bi zaustavila pokol več kot 200 ljudi dne 5. novembra 2008 v kraju Kiwandja, kljub temu, da se tam nahaja ena njenih vojaških baz, |
| --- | --- |

—

ni posredovala, da bi zaustavila pokol več kot 200 ljudi dne 5. novembra 2008 v kraju Kiwandja, kljub temu, da se tam nahaja ena njenih vojaških baz,

| F. | ker je varnostni svet Združenih narodov o razmerah na vzhodu DR Kongo še enkrat razpravljal dne 11. novembra 2008, vendar se ni sporazumel o okrepitvi misije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUC) z dodatnimi 3 000 vojaki, kot je ta misija zahtevala, |
| --- | --- |

F.

ker je varnostni svet Združenih narodov o razmerah na vzhodu DR Kongo še enkrat razpravljal dne 11. novembra 2008, vendar se ni sporazumel o okrepitvi misije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUC) z dodatnimi 3 000 vojaki, kot je ta misija zahtevala,

| G. | ker je v Severni Kivu napotenih samo 6 000 od 17 000 vojakov MONUC, |
| --- | --- |

G.

ker je v Severni Kivu napotenih samo 6 000 od 17 000 vojakov MONUC,

| H. | ker so države članice Varnostnega sveta Združenih narodov, vključno z Belgijo, Francijo, Italijo in Združenim kraljestvom, vedno odklonile dodatna sredstva za MONUC, da bi ta izpolnila svoje naloge, ker Svet Evropske unije poziva k tesnejšemu sodelovanju med EU, njenimi državami članicami in MONUC, |
| --- | --- |

H.

ker so države članice Varnostnega sveta Združenih narodov, vključno z Belgijo, Francijo, Italijo in Združenim kraljestvom, vedno odklonile dodatna sredstva za MONUC, da bi ta izpolnila svoje naloge, ker Svet Evropske unije poziva k tesnejšemu sodelovanju med EU, njenimi državami članicami in MONUC,

| I. | ker je bil na pobudo evropskega komisarja Louisa Michela v Nairobiju regionalni vrh, na katerem sta se predsednik DRK Joseph Kabila in ruandski predsednik Paul Kagame dogovorila, da bosta nemudoma uveljavila vse pretekle Sporazume, da bi tako zagotovila mir in trajnostno politično stabilnost, |
| --- | --- |

I.

ker je bil na pobudo evropskega komisarja Louisa Michela v Nairobiju regionalni vrh, na katerem sta se predsednik DRK Joseph Kabila in ruandski predsednik Paul Kagame dogovorila, da bosta nemudoma uveljavila vse pretekle Sporazume, da bi tako zagotovila mir in trajnostno politično stabilnost,

| J. | ker po srečanju v vzhodnem delu Konga ni prišlo do takojšnje prekinitve spopadov, nasilni spopadi med udeleženci v konfliktu pa so se nadaljevali, kar je hudo prizadelo civilno prebivalstvo, |
| --- | --- |

J.

ker po srečanju v vzhodnem delu Konga ni prišlo do takojšnje prekinitve spopadov, nasilni spopadi med udeleženci v konfliktu pa so se nadaljevali, kar je hudo prizadelo civilno prebivalstvo,

| K. | ker je MONUC jasno ugotovila, da borci Laurenta Nkunde dobivajo podporo iz Ruande in ker je Generalni sekretar Združenih narodov Ban Ki Moon pozval afriške voditelje, naj prevzamejo svojo zgodovinsko odgovornost v tem kritičnem trenutku za to regijo, Afriko in svet, |
| --- | --- |

K.

ker je MONUC jasno ugotovila, da borci Laurenta Nkunde dobivajo podporo iz Ruande in ker je Generalni sekretar Združenih narodov Ban Ki Moon pozval afriške voditelje, naj prevzamejo svojo zgodovinsko odgovornost v tem kritičnem trenutku za to regijo, Afriko in svet,

| L. | ker humanitarne organizacije sedaj skrbijo za 200 000 beguncev v taboriščih okoli mesta Goma, ocenjujejo pa, da se je do milijon civilistov razkropilo po goščavju, da bi ubežali nasilju, ker se razmere v begunskih taboriščih slabšajo iz dneva v dan in ker je Visoki komisar OZN za begunce zaskrbljen zaradi možnosti militarizacije begunskih taborišč, |
| --- | --- |

L.

ker humanitarne organizacije sedaj skrbijo za 200 000 beguncev v taboriščih okoli mesta Goma, ocenjujejo pa, da se je do milijon civilistov razkropilo po goščavju, da bi ubežali nasilju, ker se razmere v begunskih taboriščih slabšajo iz dneva v dan in ker je Visoki komisar OZN za begunce zaskrbljen zaradi možnosti militarizacije begunskih taborišč,

| M. | ker se je novačenje otrok vojakov v vzhodnem delu Konga z zaostritvijo konflikta občutno povečalo, |
| --- | --- |

M.

ker se je novačenje otrok vojakov v vzhodnem delu Konga z zaostritvijo konflikta občutno povečalo,

| N. | ker so očitno kongovske čete in borci Demokratičnih sil za osvoboditev Ruande vpletene v izkoriščanje in prodajo mineralov v vzhodnem delu Konga, |
| --- | --- |

N.

ker so očitno kongovske čete in borci Demokratičnih sil za osvoboditev Ruande vpletene v izkoriščanje in prodajo mineralov v vzhodnem delu Konga,

| O. | ker so kongovski parlamentarci pripravili načrt za končanje krize v vzhodnem delu države, v katerem so pozvali k splošni mobilizaciji za vojaški, politični in diplomatski dialog med stranmi, vpletenimi v konflikt, |
| --- | --- |

O.

ker so kongovski parlamentarci pripravili načrt za končanje krize v vzhodnem delu države, v katerem so pozvali k splošni mobilizaciji za vojaški, politični in diplomatski dialog med stranmi, vpletenimi v konflikt,

| P. | ker sta francoski minister za zunanje zadeve Bernard Kouchner in minister za zunanje zadeve Združenega kraljestva David Miliband predlagala okrepitev misije Združenih narodov za Demokratično republiko Kongo, namesto da bi poslali evropske sile v Severi Kivu, obenem pa sta potrdila, da ta možnost ni izključena, če se bo pojavila potreba po tem, |
| --- | --- |

P.

ker sta francoski minister za zunanje zadeve Bernard Kouchner in minister za zunanje zadeve Združenega kraljestva David Miliband predlagala okrepitev misije Združenih narodov za Demokratično republiko Kongo, namesto da bi poslali evropske sile v Severi Kivu, obenem pa sta potrdila, da ta možnost ni izključena, če se bo pojavila potreba po tem,

| Q. | ker so epidemije v Severnem Kivuju vse hujše in se kolera, ošpice in oslovski kašelj nezadržno širijo zaradi množičnih premikov prebivalstva in njihove nastanitve v neprimernih razmerah, |
| --- | --- |

Q.

ker so epidemije v Severnem Kivuju vse hujše in se kolera, ošpice in oslovski kašelj nezadržno širijo zaradi množičnih premikov prebivalstva in njihove nastanitve v neprimernih razmerah,

1.   je zelo zaskrbljen zaradi vse večjega števila spopadov v Severnem Kivuju ter posledic tega za prebivalstvo zahodnega dela Konga in cele regije, zlasti humanitarnih posledic zaradi nedavne ofenzive Nacionalnega kongresa za ljudsko obrambo, zaradi česar je bilo v Severnem Kivuju razseljenih in ubitih veliko ljudi;

2.   izraža veliko ogorčenost zaradi pokolov, zločinov proti človečnosti in spolnega nasilja nad ženskami in deklicami v vzhodnih provincah Konga ter poziva vse ustrezne nacionalne in mednarodne organe, naj storilce privedejo pred sodišče; poziva varnostni svet Združenih narodov, naj nujno sprejme vse ukrepe, ki bi dejansko lahko preprečili nadaljnje napade na civilno prebivalstvo v vzhodnih provincah Konga;

3.   pozdravlja odločitev Komisije in držav članic, da povečajo humanitarno pomoč civilnemu prebivalstvu, ki ga je prizadela ta kriza; poudarja, da imajo različne humanitarne organizacije zaradi varnostnih razmer v Severnem Kivuju težave pri nudenju humanitarne pomoči; poziva vse zadevne strani, da zagotovijo dostop do ranljivega prebivalstva in varnost humanitarnim delavcem, da se tako zaščiti humanitarni prostor; opozarja, da je nujno, da se vojaška sredstva in sile uporabljajo samo v zelo omejenih primerih in kot zadnja rešitev za podporo operacijam humanitarne pomoči;

4.   ponovno poudarja svoje prepričanje, da sta procesa iz Amanija in Nairobija še vedno ustrezna okvira za dolgoročno stabilizacijo razmer v vzhodnem delu Konga;

5.   poziva Laurenta Nkunda, naj spoštuje lastno izjavo, v kateri je po pogovorih s posebnim odposlancem generalnega sekretarja Združenih narodov, nekdanjim predsednikom republike Nigerije Olusegunom Obasanjom, podprl mirovni proces za vzhodni del Konga; v zvezi s tem poziva Nacionalni kongres za ljudsko obrambo, naj se nemudoma ponovno pridruži mirovnemu procesu iz Amanija; ponovno izraža podporo kongovskim oblastem pri iskanju politične rešitve za krizo; pozdravlja načrt, ki so ga predložili kongovski parlamentarci, v katerem so pozvali k splošni mobilizaciji za vojaški, politični in diplomatski dialog;

6.   meni, da bi bilo treba sklicati mednarodno konferenco o Velikih jezerih, da bi našli trajno politično rešitev spora in pospešili dobro regionalno gospodarsko povezovanje, ki bo koristilo vsem državam regije;

7.   poudarja potrebo po nadaljnjih prizadevanjih za prekinitev dejavnosti tujih oboroženih skupin v vzhodnem delu Konga, zlasti Demokratičnih sil za osvoboditev Ruande; poziva vlado Konga in vlade drugih držav v regiji, naj v ta namen sprejmejo ustrezne ukrepe; pozdravlja Sporazum Kongom in Ruando, ki sta ga napovedala zunanja ministra obeh držav in na podlagi katerega bo lahko Ruanda napotila svoje obveščevalne službe v Kongo, kjer bodo sodelovale s kongovsko vojsko za odpravo prisotnosti Demokratičnih sil za osvoboditev Ruande v tej regiji;

8.   poziva Afriško unijo, Varnostni svet Združenih narodov in ključne mednarodne akterje, vključno z EU, ZDA in Kitajsko, naj povečajo pritisk na vse strani, da bodo dosegle napredek mirovnega procesa, rešitev problema glede nadzora mineralnih virov ter uresničitev širšega mirovnega sporazuma in ne zgolj prekinitve ognja; te akterje pa tudi poziva, naj pritiskajo na Ruando in Ugando, da se bosta zavezali k zaustavitvi svobodnega gibanja in delovanja Nkundovih upornikov na njunem ozemlju;

9.   poziva vse vključene strani, naj ponovno vzpostavijo načela pravne države in se borijo zoper nekaznovanost, zlasti v zvezi z množičnim posiljevanjem žensk in deklet ter novačenjem otrok vojakov;

10.   poziva kongovsko vlado, naj z Ruando in MONUC oblikuje načrt za osamitev in prijetje voditeljev genocida v Demokratičnih silah za osvoboditev Ruande ter naj ponudi ponovno naselitev v Kongu ali reintegracijo v Ruandi tistim, ki nisi bili vpleteni v genocid in so se pripravljeni demobilizirati;

11.   poziva kongovske oblasti, naj nemudoma zaustavijo ropanje in nasilje, ki ga izvajajo vladni vojaki, čemur je priča Urad OZN za usklajevanje humanitarnih zadev;

12.   poziva države članice EU, naj izvajajo priporočilo skupine strokovnjakov ZN o nezakonitem izkoriščanju naravnih virov Kongu, vključno s kaznovanjem oseb in družb, katerim je bilo dokazano sodelovanje pri plenjenju, da bi prispevali k stabilizaciji države;

13.   poudarja, da je nezakonito izkoriščanje naravnih virov v vzhodnem delu Konga vir financiranja za skupine upornikov in zato nestabilnosti v tej regiji; ponovno poudarja, kako pomembno se je boriti proti takemu nezakonitemu izkoriščanju s strani uporniških skupin in vlad v tej regiji; v zvezi s tem poziva kongovske oblasti, da v sodelovanju z MONUC, naj uničijo temelje gospodarske dejavnosti skupin upornikov, tako da jim preprečijo dostop do zalog mineralov (zlasti diamantov, koltana in zlata) ter trgovinskih mrež;

14.   poziva Svet in Komisijo, naj vztrajata pri pogovorih z vladami Konga in njenih sosednjih držav o izvajanju učinkovitih sistemov sledljivosti in dokazil o poreklu naravnih virov, in sicer zlata, kasiterita (kositrna ruda), koltana, kobalta, diamantov, piroklora in lesa, kar bi moralo vključevati sprejetje namestitve opazovalcev misije ZN na njihovem ozemlju za spremljanje uvoza naravnih virov iz Konga ter za zagotavljanje varstva teh opazovalcev misije ZN;

15.   ponovno poziva učinkovito vzpostavitev mehanizmov nadzora, kot je postopek Kimberley za certifikacijo izvora naravnih virov, ki se iz Konga uvažajo v EU;

16.   poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da evropska podjetja ne bodo trgovala in poslovala s proizvodi iz mineralov, katerih pridobivanje bi lahko koristilo oboroženim silam v Kongu, niti jih uvažala, ter da bo moral vsak, ki bi nadaljeval tako prakso, prevzeti odgovornost za svoja dejanja;

17.   poziva Svet in Komisijo, naj si na vso moč prizadevata za politično rešitev, ker se bo samo tako lahko konflikti v Kongu končali; v zvezi s tem pozdravlja pobudo komisarja Michela za organizacijo srečanja me predsednikom Konga ter predsednikoma republike Ruande in Nairobija; poziva Komisijo, naj si skupaj z kongovskimi oblastmi prizadeva za izvajanje sporazuma za vrnitev borcev Demokratičnih sil za osvoboditev Ruande v Ruando; poziva oblasti DR Kongo in Ruandske republike, naj okrepijo sodelovanje pri izvajanju zavez iz Nairobija ter naj dajo prednost dialogu in posvetovanju, da bi dosegli trajen mir v vzhodnem delu Konga in stabilnost v tej regiji;

18.   poziva k ničti strpnosti do spolnega nasilja zoper ženske in deklice, ki se uporablja kot vojno orožje, in zahteva stroge kazenske sankcije za storilce teh zločinov; poudarja, da je treba v konfliktnih razmerah in v begunskih taboriščih zagotoviti dostop do zdravstvenih storitev, zlasti zaradi nedavnih izbruhov kolere, oslovskega kašlja in ošpic;

19.   ponovno izraža podporo misiji MONUC v dramatičnih razmerah, v katerih je kljub šibkim točkam njena prisotnost nujna, in zahteva, da se uporabijo vsa razpoložljiva sredstva, da se misiji omogoči popolno izvajanje njenega mandata in da se njeno orožje uporabi za zaščito ogroženih oseb; v zvezi s tem poziva Komisijo, Svet ter zlasti Belgijo, Francijo, Italijo in Združeno kraljestvo, naj prevzamejo vodilno vlogo pri zagotavljanju, da bosta varnostni svet Združenih narodov in oddelek za mirovne operacije Združenih narodov podpirala misijo MONUC s povečanjem izvedbenih zmogljivosti te misije v smislu ustrezne opreme in človeških virov;

20.   poziva Svet, naj spodbudi varnostni svet OZN, da bo misiji MONUC zagotovil mandat in sredstva za spoprijemanje z izkoriščanjem mineralov s strani oboroženih skupin, vključno s spremljanjem in nadziranjem ključnih mejnih točk, pristajalnih stez, izbranih rudarskih območij in dobavnih poti;

21.   vztraja, da bi moral biti v primeru, če se napotijo dodatne vojaške sile, njihov mandat osredotočen na zaščito civilistov, obenem pa bi moral podpreti spoštovanje morebitnih novih mirovnih sporazumov ter k njim prispevati;

22.   poziva, naj Svet in Komisija skupaj z kongovsko vlado, Združenimi narodi in drugimi pomembnimi donatorji pripravi nov načrt za obsežno razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo v Kongu na podlagi koncepta EU za podporo razorožitve, demobilizacije in reintegracije ter ambiciozno strategijo za reformo varnostnega sektorja v državi na podlagi političnega okvirja EU za reformo varnostnega sektorja, oba pa naj ustrezno financirata Komisija in skupna zunanja in varnostna politika;

23.   poziva kongovsko vlado, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da izsledi odgovorne za vojne zločine v regiji ter jih privede pred sodišče;

24.   poziva Svet in Komisijo, naj nemudoma začneta izvajati obsežne programe zagotavljanja humanitarne in zdravniške pomoči civilnemu prebivalstvu v vzhodnemu delu Konga ter programe za njihovo reintegracijo, s posebnim poudarkom na pomoči ženskam in deklicam, ki so bile žrtve spolnega nasilja, da bi zadovoljili takojšnje potrebe prebivalstva in predvideli obnovo regije, ki bo potrebna; ugotavlja ključno vlogo žensk pri obnovi razseljenih skupnosti;

25.   z zanimanjem opaža imenovanje skupine posrednikov, vključno z nekdanjim predsednikom republike Nigerije, Olusegunom Obasanjom in nekdanjim predsednikom Združene republike Tanzanije Benjaminom Mkapo; poziva Svet, naj si skupaj z mednarodno konferenco o regiji Velikih jezer in Afriško unijo prizadeva za stabilizacijo razmer v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo;

26.   poziva Svet in Komisijo, naj se skupaj z mednarodnimi in regionalnimi posredniki spoprime z gospodarskimi agendami vojskujočih se strani, zlasti v okviru sedanjih prizadevanj za posredovanje;

27.   poziva Svet in Komisijo, naj pozorno spremljata humanitarne in varnostne razmere v vzhodnem delu Konga, da bi se glede na okoliščine poglobili različni možni ukrepi;

28.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedujočemu Komisiji Afriške unije, predsedniku Vseafriškega parlamenta, vladi in parlamentom Demokratične republike Kongo in drugim državam članicam Južnoafriške razvojne skupnosti.

---

(1)  Sprejeta besedila P6_TA(2008)0526.

(2)  Sprejeta besedila P6_TA(2008)0072.

(3)  Sprejeta besedila P6_TA(2008)0022.

(4)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 460.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/57

---

Evropska vesoljska politika

P6_TA(2008)0564

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o evropski vesoljski politiki: trezen premislek o vesolju

(2010/C 16 E/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 26. septembra 2008 o nadaljnjem razvoju evropske vesoljske politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 26. septembra 2008 o nadaljnjem razvoju evropske vesoljske politike (1),

| — | ob upoštevanju Pogodbe Združenih narodov o načelih, ki urejajo dejavnosti držav pri raziskovanju in rabi vesolja, vključno z Luno in drugimi nebesnimi telesi (Resolucija 2222 (XXI) — Pogodba o vesolju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe Združenih narodov o načelih, ki urejajo dejavnosti držav pri raziskovanju in rabi vesolja, vključno z Luno in drugimi nebesnimi telesi (Resolucija 2222 (XXI) — Pogodba o vesolju),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. julija 2008 o vesolju in varnosti (2) in z dne 29. januarja 2004 o akcijskem načrtu za izvajanje evropske vesoljske politike (3) ter ugotovitev javnega posvetovanja, ki ga je 16. julija 2007 pripravil Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. julija 2008 o vesolju in varnosti (2) in z dne 29. januarja 2004 o akcijskem načrtu za izvajanje evropske vesoljske politike (3) ter ugotovitev javnega posvetovanja, ki ga je 16. julija 2007 pripravil Odbor za industrijo, raziskave in energetiko,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 21. maja 2007 o evropski vesoljski politiki (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 21. maja 2007 o evropski vesoljski politiki (4),

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije z dne 11. septembra 2008 z naslovom „Poročilo o napredku pri evropski vesoljski politiki“ (KOM(2008)0561), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije z dne 11. septembra 2008 z naslovom „Poročilo o napredku pri evropski vesoljski politiki“ (KOM(2008)0561),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 7. oktobra 2003 o podpisu okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Evropsko vesoljsko agencijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 7. oktobra 2003 o podpisu okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Evropsko vesoljsko agencijo,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kot je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo, ter ustreznih določb o evropski vesoljski politiki (člen 189 PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kot je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo, ter ustreznih določb o evropski vesoljski politiki (člen 189 PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je vesolje strateška dobrina temeljnega pomena za evropsko neodvisnost, varnost in blaginjo ter ker mora biti Svet skupaj s Parlamentom na čelu političnega razvoja na tem področju, |
| --- | --- |

A.

ker je vesolje strateška dobrina temeljnega pomena za evropsko neodvisnost, varnost in blaginjo ter ker mora biti Svet skupaj s Parlamentom na čelu političnega razvoja na tem področju,

| B. | ker EU in številne države članice že več kot 30 let financirajo in razvijajo vesoljsko tehnologijo in znanost, s čimer se je izoblikovala vizija evropske vesoljske politike, hkrati pa se priznava plodno sodelovanje z Evropsko vesoljsko agencijo, |
| --- | --- |

B.

ker EU in številne države članice že več kot 30 let financirajo in razvijajo vesoljsko tehnologijo in znanost, s čimer se je izoblikovala vizija evropske vesoljske politike, hkrati pa se priznava plodno sodelovanje z Evropsko vesoljsko agencijo,

| C. | ker raste zanimanje za močno in vodilno vlogo EU pri evropski vesoljski politiki, da bi se spodbujalo iskanje rešitev na področju okolja, prometa, raziskav, obrambe in zaščite, |
| --- | --- |

C.

ker raste zanimanje za močno in vodilno vlogo EU pri evropski vesoljski politiki, da bi se spodbujalo iskanje rešitev na področju okolja, prometa, raziskav, obrambe in zaščite,

| D. | ker bo močna evropska vesoljska politika, zlasti na področju aplikacij, storitev in sorodne infrastrukture, prispevala k vplivu EU na družbenem, kulturnem, gospodarskem in znanstvenem področju, pripomogla k razvoju njene industrijske in znanstvene osnove, prispevala k rasti in zaposlovanju ter na koherenten in realističen način zagotovila njeno politično in tehnološko neodvisnost, |
| --- | --- |

D.

ker bo močna evropska vesoljska politika, zlasti na področju aplikacij, storitev in sorodne infrastrukture, prispevala k vplivu EU na družbenem, kulturnem, gospodarskem in znanstvenem področju, pripomogla k razvoju njene industrijske in znanstvene osnove, prispevala k rasti in zaposlovanju ter na koherenten in realističen način zagotovila njeno politično in tehnološko neodvisnost,

| E. | ker se pri vseh evropskih vesoljskih dejavnostih v celoti spoštuje načelo, da je raziskovanje in izkoriščanje vesolja v korist in v interesu vseh držav, ter se priznava, da vesolje pripada vsemu človeštvu in se ga izkorišča izključno za miroljubne namene, |
| --- | --- |

E.

ker se pri vseh evropskih vesoljskih dejavnostih v celoti spoštuje načelo, da je raziskovanje in izkoriščanje vesolja v korist in v interesu vseh držav, ter se priznava, da vesolje pripada vsemu človeštvu in se ga izkorišča izključno za miroljubne namene,

| F. | ker je EU zavezana podpirati mednarodno sodelovanje pri raziskovanju in izkoriščanju vesolja; ker se pridružuje stališču Sveta, da bi pri raziskovanju vesolja Evropa morala delovati v okviru svetovnega programa, |
| --- | --- |

F.

ker je EU zavezana podpirati mednarodno sodelovanje pri raziskovanju in izkoriščanju vesolja; ker se pridružuje stališču Sveta, da bi pri raziskovanju vesolja Evropa morala delovati v okviru svetovnega programa,

| G. | ker je za oblikovanje evropske vesoljske politike pomembno krepiti razumevanje in podporo javnosti za razvoj vesoljskih tehnologij, zagotoviti medsebojno dopolnjevanje ukrepov in povečati sinergije z novostmi izven vesoljske politike, |
| --- | --- |

G.

ker je za oblikovanje evropske vesoljske politike pomembno krepiti razumevanje in podporo javnosti za razvoj vesoljskih tehnologij, zagotoviti medsebojno dopolnjevanje ukrepov in povečati sinergije z novostmi izven vesoljske politike,

| H. | ker mora Evropa zagotoviti stalen ter neodvisen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja, katerega temelj je dostopnost ustrezne in konkurenčne opreme za lansiranje svetovnega ranga ter operativno evropsko vesoljsko izstrelišče, |
| --- | --- |

H.

ker mora Evropa zagotoviti stalen ter neodvisen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja, katerega temelj je dostopnost ustrezne in konkurenčne opreme za lansiranje svetovnega ranga ter operativno evropsko vesoljsko izstrelišče,

| I. | ker je za evropsko vesoljsko politiko treba najti ustrezne EU instrumente in sheme financiranja, da bi nadomestili sredstva iz Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), s čimer bi različnim gospodarskim akterjem omogočili srednje- in dolgoročno načrtovanje njihovih dejavnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je za evropsko vesoljsko politiko treba najti ustrezne EU instrumente in sheme financiranja, da bi nadomestili sredstva iz Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), s čimer bi različnim gospodarskim akterjem omogočili srednje- in dolgoročno načrtovanje njihovih dejavnosti,

| J. | ker sta ustrezna upravljavska struktura na področju vesoljske politike in dejavnosti ter ustrezen regulativni okvir, ki bi omogočil hiter razvoj inovativnih in konkurenčnih storitev za uporabnike, zlasti da bi zagotovili trajen dostop do spektra za vse aplikacije na osnovi vesoljskih tehnologij, temeljnega pomena, da bo evropska vesoljska politika dala pričakovane rezultate ter izpolnila ambicije EU, Evropske vesoljske agencije in njunih držav članic, |
| --- | --- |

J.

ker sta ustrezna upravljavska struktura na področju vesoljske politike in dejavnosti ter ustrezen regulativni okvir, ki bi omogočil hiter razvoj inovativnih in konkurenčnih storitev za uporabnike, zlasti da bi zagotovili trajen dostop do spektra za vse aplikacije na osnovi vesoljskih tehnologij, temeljnega pomena, da bo evropska vesoljska politika dala pričakovane rezultate ter izpolnila ambicije EU, Evropske vesoljske agencije in njunih držav članic,

| K. | ker je treba določiti natančen časovni razpored za uresničitev ciljev programov Galileo in EGNOS ter programa za globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES), preimenovanega v Kopernikus, in ker je treba izdelati načrt za različne organe, ki sodelujejo pri izvajanju teh programov, |
| --- | --- |

K.

ker je treba določiti natančen časovni razpored za uresničitev ciljev programov Galileo in EGNOS ter programa za globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES), preimenovanega v Kopernikus, in ker je treba izdelati načrt za različne organe, ki sodelujejo pri izvajanju teh programov,

| L. | ker vesolje v današnji družbi predstavlja edinstveno orodje za takojšnje zbiranje in pošiljanje velikih količin podatkov po svetu, hkrati pa je ključno orodje za razumevanje in spremljanje svetovnih podnebnih sprememb, tj. za področje, na katerem je Evropa vodilna; ker se ostale mednarodne akterje poziva k odgovornejšemu odnosu do prihodnjih generacij, |
| --- | --- |

L.

ker vesolje v današnji družbi predstavlja edinstveno orodje za takojšnje zbiranje in pošiljanje velikih količin podatkov po svetu, hkrati pa je ključno orodje za razumevanje in spremljanje svetovnih podnebnih sprememb, tj. za področje, na katerem je Evropa vodilna; ker se ostale mednarodne akterje poziva k odgovornejšemu odnosu do prihodnjih generacij,

| M. | ker je mogoče doseči pomemben napredek pri varnostnih vidikih vesolja, zlasti na področju telekomunikacij, nadzora in opazovanja Zemlje, |
| --- | --- |

M.

ker je mogoče doseči pomemben napredek pri varnostnih vidikih vesolja, zlasti na področju telekomunikacij, nadzora in opazovanja Zemlje,

| N. | ker resolucija s četrtega zasedanja Sveta za vesolje (skupno zasedanje s Svetom Evropske unije in Svetom Evropske vesoljske agencije) z dne 22. maja 2007 poziva, naj se v Svetu Evropske unije pa tudi drugih institucijah EU kar se da izboljša postopek odločanja v zadevah, povezanih z vesoljem, |
| --- | --- |

N.

ker resolucija s četrtega zasedanja Sveta za vesolje (skupno zasedanje s Svetom Evropske unije in Svetom Evropske vesoljske agencije) z dne 22. maja 2007 poziva, naj se v Svetu Evropske unije pa tudi drugih institucijah EU kar se da izboljša postopek odločanja v zadevah, povezanih z vesoljem,

| O. | ker bi bilo treba z naslednjim finančnim okvirom upoštevati ustrezne EU instrumente in sheme financiranja, da bi zagotovili dolgoročne naložbe Skupnosti v raziskave v zvezi z vesoljem in delovanje trajnostnih aplikacij na osnovi vesoljskih tehnologij, kar bi koristilo Evropi in njenim državljanom, |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba z naslednjim finančnim okvirom upoštevati ustrezne EU instrumente in sheme financiranja, da bi zagotovili dolgoročne naložbe Skupnosti v raziskave v zvezi z vesoljem in delovanje trajnostnih aplikacij na osnovi vesoljskih tehnologij, kar bi koristilo Evropi in njenim državljanom,

| P. | ker bi EU morala okrepiti sodelovanje z državami v razvoju, |
| --- | --- |

P.

ker bi EU morala okrepiti sodelovanje z državami v razvoju,

1.   pozdravlja sklepe Sveta z dne 26. septembra 2008 kot koristno politično zavezo za razvoj evropske vesoljske politike, ki veliko prispeva k evropski identiteti, ter ponovno izraža svojo namero, da bo tvorno in vsestransko sodeloval pri njenem izvajanju, kakor če bi veljala Lizbonska pogodba;

2.   soglaša s Svetom, da je sedaj prednostna naloga pravočasna izvedba programov Galileo, EGNOS in GMES/Kopernikus;

3.   zlasti pozdravlja ustanovitev medinstitucionalnega odbora za Galileo, ki je lahko zgled pri oblikovanju evropske vesoljske politike;

4.   poziva Komisijo in Svet, naj določita natančen časovni razpored za vzpostavitev učinkovite upravljavske strukture za program GMES/Kopernikus ter naj za ta program izdelata jasen načrt, da bi izboljšali njegovo učinkovitost ter določili proračunska sredstva;

5.   vztrajno poudarja odločilno vlogo programa GMES/Kopernikus kot pobude, namenjene uporabnikom, ki jo je mogoče izvajati zaradi bistvenega prispevka infrastrukture za opazovanje na kraju samem, na Zemlji in v vesolju; poudarja, da je stalnost podatkov in storitev nujno potrebna; meni, naj Komisija najprej naroči oceno učinka o možnih prednostih, predvidenih stroških ter dolgoročnem razvoju programa GMES/Kopernikus ter naj nato Evropskemu parlamentu in Svetu predloži akcijski načrt, kjer bodo med drugim obravnavani naslednji vidiki:

| — | pravni okvir programa GMES/Kopernikus, |
| --- | --- |

—

pravni okvir programa GMES/Kopernikus,

| — | upravljanje programa GMES/Kopernikus, vključno z vlogo EU in organov izven EU, |
| --- | --- |

—

upravljanje programa GMES/Kopernikus, vključno z vlogo EU in organov izven EU,

| — | financiranje programa GMES/Kopernikus, |
| --- | --- |

—

financiranje programa GMES/Kopernikus,

| — | izvedbeni načrt, |
| --- | --- |

—

izvedbeni načrt,

| — | vloga podobnih, a dopolnjevalnih medvladnih in večstranskih pobud, |
| --- | --- |

—

vloga podobnih, a dopolnjevalnih medvladnih in večstranskih pobud,

| — | mednarodni vidik programa GMES/Kopernikus ter potrebno sodelovanje; |
| --- | --- |

—

mednarodni vidik programa GMES/Kopernikus ter potrebno sodelovanje;

6.   obžaluje, da kljub jasnim priporočilom skupnosti uporabnikov po koncu delovanja satelita Jason 2, ki je že v orbiti, stalnost podatkov o višini pri majhni inklinaciji ni zagotovljena, ter poziva Komisijo, naj reši težave pri financiranju Jasona 3, ki lahko ogrozijo kratkoročno izvedljivost storitev programa Kopernikus, in poroča Parlamentu o svojih odločitvah;

7.   podpira vzpostavitev strukturiranega dialoga med evropskimi institucijami in medvladnimi akterji, ki bo vsem državam članicam zagotovil odprt in pravičen dostop do koristi evropske vesoljske politike;

8.   poziva Svet in Komisijo, naj spodbujata sinergijo med civilnim in varnostnim razvojem na področju vesolja; poudarja, da so evropske varnostne in obrambne zmožnosti med drugim odvisne od razpoložljivosti satelitskih sistemov, dostop do njih pa je bistven za Unijo;

9.   poziva Svet in Komisijo, naj dosežeta napredek pri mednarodnih odnosih, in sicer glede konkurence na mednarodnih komercialnih in vladnih trgih, da bi zagotovili, da Evropa govori enoglasno ter se drži dogovorjene strategije;

10.   se strinja s Svetom, da mora mednarodno sodelovanje na področju vesolja služiti interesom Evrope in mora zato prispevati h globalnim pobudam; poudarja, da je pomembno zagotoviti politično, tehnološko in operativno avtonomijo Evrope;

11.   opozarja Svet in Komisijo na njuno izraženo namero, da bosta Evropskemu parlamentu v okviru izvedbenega načrta evropske vesoljske politike predložila specifična priporočila ali predloge s štirih prednostnih področij:

| — | vesolje in podnebne spremembe, |
| --- | --- |

—

vesolje in podnebne spremembe,

| — | prispevek evropske vesoljske politike k lizbonski strategiji, |
| --- | --- |

—

prispevek evropske vesoljske politike k lizbonski strategiji,

| — | vesolje in varnost, na podlag svojei resolucije z dne 10. julija 2008, |
| --- | --- |

—

vesolje in varnost, na podlag svojei resolucije z dne 10. julija 2008,

| — | raziskovanje vesolja, vključno s prisotnostjo človeka in poleti s človeško posadko; |
| --- | --- |

—

raziskovanje vesolja, vključno s prisotnostjo človeka in poleti s človeško posadko;

12.   poudarja, da je treba oblikovati industrijsko politiko na področju vesolja, bistveni element v tej politiki pa bi bil program za ureditveni okvir in standardizacijo na področju vesolja, ki bi prispeval k nastanku novih evropskih prodajnih trgov, ter opozarja, da uredba Galileo določa merila za vključevanje malih in srednje velikih podjetij v evropsko industrijsko politiko na področju vesolja;

13.   se zaveda edinstvenega prispevka programov na področju vesolja, ki z globalno in dolgoročno pokritostjo omogočajo pridobivanje pomembnih podatkov za raziskave podnebnih sprememb pa tudi dokazov, na katerih temeljijo osrednje odločitve pri okoljski politiki;

14.   se zaveda, da vesolje lahko prispeva k doseganju Lizbonskih ciljev, in sicer z izpolnitvijo gospodarskih, izobraževalnih, družbenih in okoljskih ambicij EU ter pričakovanj njenih državljanov;

15.   se zaveda, da mora Unija sprejeti praktične ukrepe za zmanjšanje odvisnosti Evrope na področju nekaterih ključnih vesoljskih tehnologij, komponent in operacij;

16.   meni, da bi morala EU oblikovati skupno vizijo in dolgoročno strateško načrtovanje za raziskovanje vesolja, zato da bi lahko sodelovala pri mednarodnih programih za človeško raziskovanje vesolja in raziskovanje z roboti (kot je globalna raziskovalna strategija), vključno z možnostjo človeške odprave na Mars;

17.   poziva k premisleku o morebitni novi posebni proračunski vrstici za evropsko vesoljsko politiko v proračunu EU, s čimer bi izrazili veliko zavezanost EU evropski vesoljski politiki, hkrati pa bi povečali njeno jasnost in preglednost, če bodo začele veljati določbe Lizbonske pogodbe o vesoljski politiki;

18.   poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo naložbe v znanost in tehnologijo na področju vesolja;

19.   poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne pobude za razvoj izkoriščanja vesolja za zbiranje in širjenje informacij, ter vztraja, da je treba spodbuditi tehnološki razvoj na področju nadzora in opazovanja vesolja;

20.   poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe, da bi se izognili onesnaževanju vesolja;

21.   poziva Komisijo, naj pripravi študijo o vplivu vesoljskega turizma ter potreben ustrezen varnostni, zaščitni in regulativni okvir zanj;

22.   poziva Svet in Komisijo, naj začneta obsežno in prizadevno presojo raziskovanja vesolja, s katero bi opredelili, kakšen naj bo evropski položaj v svetovnem raziskovanju v prihodnje ter sredstva zanj; v tem pogledu želi tesno sodelovati na bližnji konferenci na visoki ravni o raziskovanju, ki jo je predlagala Komisija;

23.   poudarja pomen raziskovanja vesolja pri spodbujanju mladih Evropejcev, da se odločijo za poklic na področju znanosti in tehnologije ter okrepijo raziskovalne zmogljivosti v Evropi;

24.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski vesoljski agenciji, vladam in parlamentom držav članic ter Generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL C 268, 23.10.2008, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0365.

(3)  UL C 96 E, 21.4.2004, str. 136.

(4)  UL C 136, 20.6.2007, str. 1.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/61

---

Kasetno strelivo

P6_TA(2008)0565

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o Konvenciji o kasetnem strelivu

(2010/C 16 E/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije o kasetnem strelivu (v nadaljevanju „konvencija“), ki jo je sprejelo 107 držav na diplomatski konferenci, ki je potekala v Dublinu od 19. do 30. maja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o kasetnem strelivu (v nadaljevanju „konvencija“), ki jo je sprejelo 107 držav na diplomatski konferenci, ki je potekala v Dublinu od 19. do 30. maja 2008,

| — | ob upoštevanju sporočila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 30. maja 2008, v katerem spodbuja države, naj brez odlašanja podpišejo in ratificirajo ta pomembni sporazum, in izjavlja, da z veseljem pričakuje, da bo konvencija hitro začela veljati, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 30. maja 2008, v katerem spodbuja države, naj brez odlašanja podpišejo in ratificirajo ta pomembni sporazum, in izjavlja, da z veseljem pričakuje, da bo konvencija hitro začela veljati,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o svetovni prepovedi kasetnega streliva (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o svetovni prepovedi kasetnega streliva (1),

| — | ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker bo konvencija na voljo za podpis od 3. decembra 2008 dalje v Oslu, nato pa na sedežu Združenih narodov v New Yorku, in bo začela veljati prvi dan šestega meseca po ratifikaciji 30 držav, |
| --- | --- |

A.

ker bo konvencija na voljo za podpis od 3. decembra 2008 dalje v Oslu, nato pa na sedežu Združenih narodov v New Yorku, in bo začela veljati prvi dan šestega meseca po ratifikaciji 30 držav,

| B. | ker bo konvencija prepovedala uporabo, proizvodnjo in skladiščenje kasetnega streliva kot celotne kategorije orožja ter trgovino z njim, |
| --- | --- |

B.

ker bo konvencija prepovedala uporabo, proizvodnjo in skladiščenje kasetnega streliva kot celotne kategorije orožja ter trgovino z njim,

| C. | ker bo konvencija od držav pogodbenic zahtevala, da uničijo zaloge takšnega streliva, |
| --- | --- |

C.

ker bo konvencija od držav pogodbenic zahtevala, da uničijo zaloge takšnega streliva,

| D. | ker bo konvencija vzpostavila nove humanitarne standarde za pomoč žrtvam in bo od pogodbenic zahtevala, naj odstranijo neeksplodirane ostanke kasetnega streliva z območij, kjer so potekali spopadi, |
| --- | --- |

D.

ker bo konvencija vzpostavila nove humanitarne standarde za pomoč žrtvam in bo od pogodbenic zahtevala, naj odstranijo neeksplodirane ostanke kasetnega streliva z območij, kjer so potekali spopadi,

1.   pozdravlja delovanja civilne družbe, zlasti Zveze proti kasetnemu strelivu, pri prizadevanju za končanje človeškega trpljenja, ki ga povzroča to strelivo;

2.   poziva vse države, naj konvencijo kar se da hitro podpišejo, ratificirajo in začnejo izvajati;

3.   poziva vse države, naj na nacionalni ravni sprejmejo ukrepe za začetek izvajanja konvencije, še preden jo podpišejo in ratificirajo;

4.   poziva vse države, naj ne uporabljajo, skladiščijo, proizvajajo ali izvažajo kasetnega streliva, trgujejo z njim ali vlagajo vanj, dokler konvencija ne začne veljati;

5.   poziva tiste države članice EU, ki so uporabljale kasetno strelivo, naj pomagajo prizadetemu prebivalstvu, ter Komisijo, naj z vsemi instrumenti zviša finančno pomoč skupnostim na območjih, kjer se nahaja neeksplodirano kasetno strelivo;

6.   poziva tiste države članice EU, ki so uporabljale kasetno strelivo, naj zagotovijo tehnično in finančno pomoč za odstranjevanje in uničenje njegovih ostankov, ter Komisijo, naj z vsemi razpoložljivimi instrumenti zviša finančno pomoč za ta namen;

7.   poziva vse države članice EU, naj ne sprejemajo nobenih ukrepov, s katerimi bi zaobšle ali ogrozile konvencijo in njene določbe; zlasti poziva vse države članice EU, naj ne sprejmejo, podprejo ali naknadno ratificirajo morebitnega protokola h Konvenciji o konvencionalnem orožju, ki bi dovoljeval uporabo kasetnega streliva in torej ne bi bil skladen s prepovedjo tega streliva iz členov 1 in 2 konvencije;

8.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Zvezi proti kasetnemu strelivu.

---

(1)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 648.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/62

---

HIV/aids: zgodnje odkrivanje in zdravljenje

P6_TA(2008)0566

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o virusu HIV/aidsu: zgodnje odkrivanje in zgodnje zdravljenje

(2010/C 16 E/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2007 o boju proti virusu HIV/aidsu v Evropski uniji in sosednjih državah za obdobje 2006–2009 (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2007 o boju proti virusu HIV/aidsu v Evropski uniji in sosednjih državah za obdobje 2006–2009 (1);

| — | ob upoštevanju Bremenske deklaracije z dne 13. marca 2007 z naslovom „Odgovornost in partnerstvo — skupaj proti virusu HIV/aidsu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bremenske deklaracije z dne 13. marca 2007 z naslovom „Odgovornost in partnerstvo — skupaj proti virusu HIV/aidsu“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o HIV/aidsu: čas za ukrepanje (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o HIV/aidsu: čas za ukrepanje (2);

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2006 o aidsu (3); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2006 o aidsu (3);

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. junija 2005 o boju proti virusu HIV/aidsu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. junija 2005 o boju proti virusu HIV/aidsu,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 15. decembra 2005o boju proti virusu HIV/aidsu v Evropski uniji in sosednjih državah za obdobje 2006–2009(KOM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 15. decembra 2005o boju proti virusu HIV/aidsu v Evropski uniji in sosednjih državah za obdobje 2006–2009(KOM(2005)0654),

| — | ob upoštevanju Dublinske deklaracije o partnerstvu za boj proti okužbam z virusom HIV/aidsom v Evropi in osrednji Aziji, sprejeti na ministrski konferenci „Odpravljanje ovir — Partnerstvo za boj proti HIV in aidsu v Evropi in osrednji Aziji“, organizirani v okviru irskega predsedovanja EU 23. in 24. februarja 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Dublinske deklaracije o partnerstvu za boj proti okužbam z virusom HIV/aidsom v Evropi in osrednji Aziji, sprejeti na ministrski konferenci „Odpravljanje ovir — Partnerstvo za boj proti HIV in aidsu v Evropi in osrednji Aziji“, organizirani v okviru irskega predsedovanja EU 23. in 24. februarja 2004,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „Napredek pri izvajanju Dublinske deklaracije o partnerstvu za boj proti HIV in aidsu v Evropi in osrednji Aziji“, ki sta ga leta 2008 pripravili Agencija OZN za boj proti aidsu (UNAIDS) in regionalni urad Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) za Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „Napredek pri izvajanju Dublinske deklaracije o partnerstvu za boj proti HIV in aidsu v Evropi in osrednji Aziji“, ki sta ga leta 2008 pripravili Agencija OZN za boj proti aidsu (UNAIDS) in regionalni urad Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) za Evropo,

| — | ob upoštevanju Vilenske deklaracije o ukrepih za močnejši odziv na HIV/aids v Evropski uniji in sosednjih državah, ki so jo sprejeli ministri in predstavniki vlad Evropske unije in sosednjih držav na konferenci „Evropa in virus HIV/aids — novi izzivi, nove priložnosti“ v Vilni v Litvi 16. in 17. septembra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Vilenske deklaracije o ukrepih za močnejši odziv na HIV/aids v Evropski uniji in sosednjih državah, ki so jo sprejeli ministri in predstavniki vlad Evropske unije in sosednjih držav na konferenci „Evropa in virus HIV/aids — novi izzivi, nove priložnosti“ v Vilni v Litvi 16. in 17. septembra 2004,

| — | ob upoštevanju programa Svetovne zdravstvene organizacije glede virusa HIV/aidsa „Splošna dostopnost do leta 2010“ iz leta 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa Svetovne zdravstvene organizacije glede virusa HIV/aidsa „Splošna dostopnost do leta 2010“ iz leta 2006,

| — | ob upoštevanju raziskave Evrobarometer o preprečevanju aidsa, opravljene februarja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Evrobarometer o preprečevanju aidsa, opravljene februarja 2006,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker Končno poročilo Evropskega centra za epidemiološko spremljanje aidsa (EuroHIV) za leto 2006 kaže, da se je v obdobju 1999–2006 v Evropski uniji na novo odkrilo 269 152 primerov oseb, v evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) pa 806 258 primerov oseb, okuženih s HIV, |
| --- | --- |

A.

ker Končno poročilo Evropskega centra za epidemiološko spremljanje aidsa (EuroHIV) za leto 2006 kaže, da se je v obdobju 1999–2006 v Evropski uniji na novo odkrilo 269 152 primerov oseb, v evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) pa 806 258 primerov oseb, okuženih s HIV,

| B. | ker Končno poročilo EuroHIV za leto 2006 navaja, da v Evropski uniji 11 % vseh novih okužb z virusom HIV prizadene osebe, mlajše od 25 let, |
| --- | --- |

B.

ker Končno poročilo EuroHIV za leto 2006 navaja, da v Evropski uniji 11 % vseh novih okužb z virusom HIV prizadene osebe, mlajše od 25 let,

| C. | ker poročili centra EuroHIV in agencije UNAIDS potrjujeta, da število novih okužb z virusom HIV še vedno zaskrbljujoče hitro narašča tako v Evropski uniji, kakor tudi v sosednjih državah, in da je v nekaterih državah ocenjeno število oseb, okuženih z virusom HIV, skoraj trikrat višje od uradnih številk, |
| --- | --- |

C.

ker poročili centra EuroHIV in agencije UNAIDS potrjujeta, da število novih okužb z virusom HIV še vedno zaskrbljujoče hitro narašča tako v Evropski uniji, kakor tudi v sosednjih državah, in da je v nekaterih državah ocenjeno število oseb, okuženih z virusom HIV, skoraj trikrat višje od uradnih številk,

| D. | ker se je po Končnem poročilu centra EuroHIV za leto 2006 v tem letu kljub večjemu številu okužb z virusom HIV nadaljevalo upadanje števila ugotovljenih primerov aidsa, in sicer je bilo število odkritih primerov leta 2006 v primerjavi z letom 1999 za 40 % manjše, |
| --- | --- |

D.

ker se je po Končnem poročilu centra EuroHIV za leto 2006 v tem letu kljub večjemu številu okužb z virusom HIV nadaljevalo upadanje števila ugotovljenih primerov aidsa, in sicer je bilo število odkritih primerov leta 2006 v primerjavi z letom 1999 za 40 % manjše,

| E. | ker velik delež okužb z virusom HIV ostaja neodkrit; ker veliko oseb ne ve, da so okužene, in to navadno odkrijejo šele, ko zbolijo za boleznijo, povezano z virusom HIV/aidsom, |
| --- | --- |

E.

ker velik delež okužb z virusom HIV ostaja neodkrit; ker veliko oseb ne ve, da so okužene, in to navadno odkrijejo šele, ko zbolijo za boleznijo, povezano z virusom HIV/aidsom,

| F. | ker se nevarnost okužbe z virusom HIV ob prisotnosti drugih spolno prenosljivih bolezni (kot so gonoreja, klamidijske okužbe, herpes in sifilis) bistveno poveča, |
| --- | --- |

F.

ker se nevarnost okužbe z virusom HIV ob prisotnosti drugih spolno prenosljivih bolezni (kot so gonoreja, klamidijske okužbe, herpes in sifilis) bistveno poveča,

| G. | ker je eden od razlogov za hitro širjenje okužb z virusom HIV v številnih državah vzhodne Evrope epidemija med intravenoznimi uživalci drog, |
| --- | --- |

G.

ker je eden od razlogov za hitro širjenje okužb z virusom HIV v številnih državah vzhodne Evrope epidemija med intravenoznimi uživalci drog,

| H. | ker je virus HIV/aids prenosljiva bolezen ter zato obstaja nevarnost okužbe prek neodkritih okuženih oseb, |
| --- | --- |

H.

ker je virus HIV/aids prenosljiva bolezen ter zato obstaja nevarnost okužbe prek neodkritih okuženih oseb,

| I. | ker je glede na poročilo agencije UNAIDS in urada WHO za Evropo, z naslovom „Napredek pri izvajanju Dublinske deklaracije o partnerstvu za boj proti HIV in aidsu v Evropi in osrednji Aziji“, le nekaj od 53 držav v evropski regiji sprejelo pristop do stigmatizacije, diskriminacije in človekovih pravic, ki je skladen z njihovimi obvezami po dublinski deklaraciji, |
| --- | --- |

I.

ker je glede na poročilo agencije UNAIDS in urada WHO za Evropo, z naslovom „Napredek pri izvajanju Dublinske deklaracije o partnerstvu za boj proti HIV in aidsu v Evropi in osrednji Aziji“, le nekaj od 53 držav v evropski regiji sprejelo pristop do stigmatizacije, diskriminacije in človekovih pravic, ki je skladen z njihovimi obvezami po dublinski deklaraciji,

| J. | ker je za vse vidike odzivanja na virus HIV bistveno celovito varovanje človekovih pravic, |
| --- | --- |

J.

ker je za vse vidike odzivanja na virus HIV bistveno celovito varovanje človekovih pravic,

| K. | ker je za spoprijemanje z epidemijo nujno potrebno čezmejno sodelovanje, |
| --- | --- |

K.

ker je za spoprijemanje z epidemijo nujno potrebno čezmejno sodelovanje,

| L. | ker je za lažje odkrivanje virusa HIV treba uvesti učinkovite ukrepe s področja javnega zdravja, |
| --- | --- |

L.

ker je za lažje odkrivanje virusa HIV treba uvesti učinkovite ukrepe s področja javnega zdravja,

1.   poziva Svet in Komisijo, naj oblikujeta strategijo v zvezi z virusom HIV:

| — | za zgodnje odkrivanje in odpravljanje ovir pri testiranju, |
| --- | --- |

—

za zgodnje odkrivanje in odpravljanje ovir pri testiranju,

| — | za zagotovljeno zgodnje zdravljenje in obveščanje o njegovih prednostih; |
| --- | --- |

—

za zagotovljeno zgodnje zdravljenje in obveščanje o njegovih prednostih;

2.   poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo Evropski center za preprečevanje in nadziranje bolezni natančno spremljal in nadziral razmere, kar vključuje tudi natančnejše ocene (obseg, značilnosti itd.) deleža prebivalstva, pri katerem okužba še ni bila odkrita, ob spoštovanju zaupnosti in varstva osebnih podatkov;

3.   poziva Komisijo, naj v podporo izvajanju take strategije nameni znatne politične, človeške in finančne vire;

4.   poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dostop do testiranja, ki mora ostati brezplačno in anonimno;

5.   poziva Komisijo, naj pripravi strategijo za zmanjšanje
  nevarnosti
  okužbe z virusom HIV/aidsom, ki bo osredotočena na ranljive in zelo ogrožene skupine;

6.   poziva Svet, naj Komisiji naroči pripravo priporočil Svetu o izvajanju smernic za testiranje in zdravljenje v posameznih državah članicah, ki bodo temeljile na ugotovljenih spoznanjih;

7.   poziva Svet, naj zadolži Komisijo, da bo prihodnje spremljanje napredka v boju proti virusu HIV/aidsu v Evropi in sosednjih državah vključevalo kazalnike, pri katerih bodo neposredno obravnavana in ocenjena vprašanja človekovih pravic v zvezi z virusom HIV/aidsom;

8.   poziva države članice, naj sprejmejo določbe, s katerimi bodo v svoji sodni praksi dejansko prepovedale diskriminacijo ljudi, okuženih z virusom HIV/aidsom, kar med drugim pomeni tudi odpravo omejitev, ki vplivajo na njihovo prosto gibanje;

9.   poziva države članice, naj okrepijo kampanje obveščanja in izobraževanja v zvezi s preprečevanjem, testiranjem in zdravljenjem okužb z virusom HIV/aidsom;

10.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, generalnemu sekretarju OZN, Agenciji OZN za boj proti aidsu in Svetovni zdravstveni organizaciji.

---

(1)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 348.

(2)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 871.

(3)  UL C 316 E, 20.12.2006, str. 366.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/65

---

Razmere v čebelarstvu

P6_TA(2008)0567

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o razmerah v čebelarstvu

(2010/C 16 E/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je čebelarstvo v svetu in zlasti v Evropi v zelo hudih težavah, |
| --- | --- |

A.

ker je čebelarstvo v svetu in zlasti v Evropi v zelo hudih težavah,

| B. | ker je čebelarstvo koristno za celoten ekosistem in je bistvenega pomena za kmetijski ekosistem, |
| --- | --- |

B.

ker je čebelarstvo koristno za celoten ekosistem in je bistvenega pomena za kmetijski ekosistem,

| C. | ker je ohranitev biotske raznovrstnosti temeljnega pomena, čebele pa k temu pomembno prispevajo z opraševanjem, |
| --- | --- |

C.

ker je ohranitev biotske raznovrstnosti temeljnega pomena, čebele pa k temu pomembno prispevajo z opraševanjem,

| D. | ker je čebelarstvo dejavnost, ki se v Evropi opravlja že nekaj tisoč let ter je sestavni del kulturne in kmetijske dediščine, |
| --- | --- |

D.

ker je čebelarstvo dejavnost, ki se v Evropi opravlja že nekaj tisoč let ter je sestavni del kulturne in kmetijske dediščine,

| E. | ker imajo čebelarski proizvodi dober hranilni in zdravilni učinek, |
| --- | --- |

E.

ker imajo čebelarski proizvodi dober hranilni in zdravilni učinek,

| F. | ker so med in drugi čebelarski proizvodi, kot so matični mleček, propolis, strup in čebelji vosek, ki jih proizvaja evropsko čebelarstvo, zaradi njegove izkušenosti in različnih podnebnih razmer zelo raznoliki in visoke kakovosti, |
| --- | --- |

F.

ker so med in drugi čebelarski proizvodi, kot so matični mleček, propolis, strup in čebelji vosek, ki jih proizvaja evropsko čebelarstvo, zaradi njegove izkušenosti in različnih podnebnih razmer zelo raznoliki in visoke kakovosti,

| G. | ker je čebelarstvo žrtev nelojalne konkurence proizvodov iz tretjih držav, ki se jih uvaža na trg Skupnosti, |
| --- | --- |

G.

ker je čebelarstvo žrtev nelojalne konkurence proizvodov iz tretjih držav, ki se jih uvaža na trg Skupnosti,

| H. | ker se med lahko uvaža iz različnih območij sveta, vendar le zadostno število čebel zagotavlja opraševanje, |
| --- | --- |

H.

ker se med lahko uvaža iz različnih območij sveta, vendar le zadostno število čebel zagotavlja opraševanje,

| I. | ker grozi resnična nevarnost, da bo zaradi zmanjšanja razpoložljivosti cvetnega prahu in nektarja upadlo število čebeljih kolonij, |
| --- | --- |

I.

ker grozi resnična nevarnost, da bo zaradi zmanjšanja razpoložljivosti cvetnega prahu in nektarja upadlo število čebeljih kolonij,

| J. | ker je v svetu že močno upadlo število čebeljih kolonij, |
| --- | --- |

J.

ker je v svetu že močno upadlo število čebeljih kolonij,

| K. | ker so med vzroki za težko zdravstveno stanje čebel stalna prisotnost različnih vrst pršice varoja (Varroa spp.) v panjih, kolaps čebeljega roja ter širjenje nosemavosti (Noseme ceranae), |
| --- | --- |

K.

ker so med vzroki za težko zdravstveno stanje čebel stalna prisotnost različnih vrst pršice varoja (Varroa spp.) v panjih, kolaps čebeljega roja ter širjenje nosemavosti (Noseme ceranae),

| L. | ker je 76 % živilskih proizvodov za prehrano ljudi odvisnih od čebelarstva, |
| --- | --- |

L.

ker je 76 % živilskih proizvodov za prehrano ljudi odvisnih od čebelarstva,

| M. | ker je 84 % rastlinskih vrst, gojenih v Evropi, odvisnih od opraševanja, |
| --- | --- |

M.

ker je 84 % rastlinskih vrst, gojenih v Evropi, odvisnih od opraševanja,

| N. | ker se prepogosto ne upoštevajo navodila in dobra praksa pri uporabi biocidov, |
| --- | --- |

N.

ker se prepogosto ne upoštevajo navodila in dobra praksa pri uporabi biocidov,

| O. | ker še ne obstajajo metode za izkoreninjanje nekaterih čebeljih obolenj, ki povzročajo upad njihove odpornosti ter izgubo čebeljih rojev, |
| --- | --- |

O.

ker še ne obstajajo metode za izkoreninjanje nekaterih čebeljih obolenj, ki povzročajo upad njihove odpornosti ter izgubo čebeljih rojev,

1.   meni, da se je treba na primeren način in z učinkovitimi sredstvi nemudoma odzvati na težko zdravstveno stanje čebel;

2.   meni, da je treba sprejeti ukrepe proti nelojalni konkurenci čebelarskih proizvodov iz tretjih držav, ki nastaja zaradi nižjih proizvodnih stroškov, zlasti cene sladkorja in delovne sile;

3.   poziva Komisijo, naj takoj začne s spodbujanjem nadaljnjih raziskav o zajedavcih in boleznih ter drugih morebitnih vzrokih, ki desetkajo čebelje družine, kot sta krčenje genske raznovrstnosti in pridelava gensko spremenjenih posevkov, ter omogoči dodatna proračunska sredstva za tovrstne raziskave;

4.   meni, da je bistvenega pomena, da se na oznakah obvezno navede država, iz katere izvira med;

5.   poziva Komisijo, naj v okviru pregleda skupne kmetijske politike oblikuje ukrepe in spodbuja vzpostavitev nadomestnih ekoloških območij (kot so območja prahe za čebele) zlasti na večjih obdelovalnih območjih; poziva, naj se ta območja vzpostavijo v predelih, kjer so pogoji za obdelavo najtežji in kjer bodo lahko rasle facelija, boraga, njivska gorčica ali bela plazeča deteljica, ki predstavljajo dragoceni vir nektarja na območjih, kjer čebele nabirajo medičino;

6.   poziva Svet in Komisijo, naj pri vseh razpravah in prihodnjih zakonodajnih korakih, povezanih s pridelavo gensko spremenjenih posevkov, ustrezno preučita zdravstveno stanje čebel, možnosti za trženje čebelarskih proizvodov in gospodarske posledice;

7.   poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe, potrebne za omejitev tveganj zaradi nezadostnega opraševanja tako za čebelarje kot za kmete, katerih proizvodnja bi se lahko močno povečala;

8.   poziva Komisijo, naj zagotovi nadzor in spremljanje kakovosti površinskih voda, saj so čebele zelo občutljive na vsakršno poslabšanje stanja v njihovem okolju;

9.   poziva Komisijo, naj začne z raziskavami o povezavi med smrtnostjo čebel in uporabo pesticidov, kot so tiametoksam, imidakloprid, klotianidin in fipronil, da bi se po potrebi sprejeli ustrezni ukrepi v zvezi z dovoljeni za te proizvode;

10.   poziva Komisijo, naj uskladi vse informacije o sedanjih razmerah, s katerimi trenutno razpolagajo države članice; meni, da bi Komisija morala sodelovati s priznanimi organizacijami, s katerimi bi si izmenjala znanstvene informacije, ki so jim na voljo, o posledicah, ki jih imajo pesticidi za čebele;

11.   meni, da je nujno treba uvesti obvezo, da se uvoženi med analizira ter se tako odkrije morebitna prisotnost bacila, ki povzroča gnilobo čebelje zalege;

12.   poziva Komisijo, naj predlaga mehanizem finančne pomoči za čebelarje, ki so se zaradi smrtnosti svojih čebel znašli v težavah;

13.   poziva Komisijo, naj v svojo veterinarsko politiko vključi raziskave o boleznih čebel ter ukrepe za boj proti tem boleznim;

14.   poziva Komisijo k spodbujanju vseh držav članic, naj čebelarskemu sektorju namenijo takojšnjo pomoč;

15.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/67

---

Pregled priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah

P6_TA(2008)0568

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o reviziji Priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah

(2010/C 16 E/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Priporočila 2001/331/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila 2001/331/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. novembra 2007 o reviziji Priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (KOM(2007)0707), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. novembra 2007 o reviziji Priporočila 2001/331/ES o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (KOM(2007)0707),

| — | ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker sta Evropski parlament in Svet leta 2001 sprejela Priporočilo 2001/331/ES, ki vsebuje nezavezujoča merila za načrtovanje, izvajanje in spremljanje okoljskih inšpekcij ter poročanje o njih in ki ugotavlja, da obstajajo velike razlike med inšpekcijskimi sistemi držav članic, |
| --- | --- |

A.

ker sta Evropski parlament in Svet leta 2001 sprejela Priporočilo 2001/331/ES, ki vsebuje nezavezujoča merila za načrtovanje, izvajanje in spremljanje okoljskih inšpekcij ter poročanje o njih in ki ugotavlja, da obstajajo velike razlike med inšpekcijskimi sistemi držav članic,

| B. | ker je bil namen priporočila povečati ravnanje v skladu s pravom varstva okolja Skupnosti in prispevati k njegovi doslednejši uporabi in zagotavljanju izvrševanja v vseh državah članicah, |
| --- | --- |

B.

ker je bil namen priporočila povečati ravnanje v skladu s pravom varstva okolja Skupnosti in prispevati k njegovi doslednejši uporabi in zagotavljanju izvrševanja v vseh državah članicah,

| C. | ker prej omenjeno sporočilo vsebuje stališča Komisije o nadaljnjem razvoju priporočila, ki med drugim temeljijo na poročilih držav članic o izvajanju priporočila, |
| --- | --- |

C.

ker prej omenjeno sporočilo vsebuje stališča Komisije o nadaljnjem razvoju priporočila, ki med drugim temeljijo na poročilih držav članic o izvajanju priporočila,

| D. | ker je v sporočilu ugotovitev, da so informacije držav članic o tem, kako izvajajo priporočilo, „nepopolne ali pa jih je bilo težko primerjati“, |
| --- | --- |

D.

ker je v sporočilu ugotovitev, da so informacije držav članic o tem, kako izvajajo priporočilo, „nepopolne ali pa jih je bilo težko primerjati“,

| E. | ker so informacije, ki so jih predložile države članice, pokazale, da „ga je le nekaterim uspelo izvesti v celoti“ in da „še vedno obstaja veliko neskladje glede načina izvajanja okoljskih inšpekcijskih pregledov znotraj Skupnosti“, |
| --- | --- |

E.

ker so informacije, ki so jih predložile države članice, pokazale, da „ga je le nekaterim uspelo izvesti v celoti“ in da „še vedno obstaja veliko neskladje glede načina izvajanja okoljskih inšpekcijskih pregledov znotraj Skupnosti“,

| F. | ker gre, po mnenju Komisije, nepopolno izvajanje deloma pripisati različnim razlagam držav članic opredelitev in meril iz priporočila ter obveznosti poročanja, |
| --- | --- |

F.

ker gre, po mnenju Komisije, nepopolno izvajanje deloma pripisati različnim razlagam držav članic opredelitev in meril iz priporočila ter obveznosti poročanja,

| G. | ker Komisija priznava, da je področje uporabe priporočila neprimerno in ne vključuje številnih pomembnih dejavnosti, kot so Natura 2000, nadzor nezakonitih pošiljk odpadkov, registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij (REACH), omejevanja uporabe nekaterih nevarnih snovi v izdelkih (npr. Direktiva o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi — Direktiva RoHS), trgovina z ogroženimi vrstami ter dejavnosti, povezane z gensko spremenjenimi organizmi ter sistemi odgovornosti proizvajalcev, |
| --- | --- |

G.

ker Komisija priznava, da je področje uporabe priporočila neprimerno in ne vključuje številnih pomembnih dejavnosti, kot so Natura 2000, nadzor nezakonitih pošiljk odpadkov, registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij (REACH), omejevanja uporabe nekaterih nevarnih snovi v izdelkih (npr. Direktiva o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi — Direktiva RoHS), trgovina z ogroženimi vrstami ter dejavnosti, povezane z gensko spremenjenimi organizmi ter sistemi odgovornosti proizvajalcev,

1.   izraža zaskrbljenost zaradi zaključka Komisije, da v Skupnosti ni mogoče zagotoviti popolnega izvajanja okoljske zakonodaje, saj to vodi k nadaljnjemu okolju škodljivemu ravnanju, pa tudi k izkrivljanju konkurence;

2.   poudarja, da je dobro in enakomerno izvajanje okoljevarstvene zakonodaje Skupnosti nujno, vsaka pomanjkljivost v zvezi s tem pa ne izpolnjuje pričakovanj javnosti in slabi ugled Skupnosti kot učinkovitega varuha okolja;

3.   nasprotuje namenu Komisije, da reši težavo le s pomočjo nezavezujočega priporočila ter z vključitvijo posebnih pravno zavezujočih zahtev v področno zakonodajo;

4.   poziva Komisijo, naj raje pred koncem leta 2009 pripravi predlog direktivo o okoljskih inšpekcijskih pregledih, ki bi pojasnila opredelitve in merila, določena v Priporočilu 2001/331/ES, ter razširila področje njegove uporabe;

5.   meni, da je nujno okrepiti mrežo Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje zakonodaje na področju okolja (IMPEL), in poziva Komisijo, naj do konca leta 2009 poroča o tem, kako bi bilo mogoče to doseči, vključno z ustanovitvijo organa Skupnosti za okoljske inšpekcijske preglede;

6.   predlaga, da se nameni večji poudarek podpori okoljskega izobraževanja in zagotavljanju informacij, katerih posebna vsebina se določi na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni na osnovi ugotovljenih potreb in problemov določenega območja;

7.   naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 118, 27.4.2001, str. 41.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/68

---

Somalija

P6_TA(2008)0569

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o Somaliji

(2010/C 16 E/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o razmerah v Somaliji zlasti tiste z dne 15. novembra 2007 o Somaliji (1), in 19. junija 2008 o rutinskih pobojih civilistov v Somaliji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o razmerah v Somaliji zlasti tiste z dne 15. novembra 2007 o Somaliji (1), in 19. junija 2008 o rutinskih pobojih civilistov v Somaliji (2),

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Amnesty International z dne 1. novembra 2008 z naslovom „Stanje človekovih pravic v svetu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Amnesty International z dne 1. novembra 2008 z naslovom „Stanje človekovih pravic v svetu“,

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je dne 8. novembra 2008 podala Radhika Kumarasvami, Posebna predstavnica Generalnega sekretarja OZN za otroke in oborožene spopade, v kateri obsoja kamenjanje 13-letne Aiše Ibrahim Duhulov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je dne 8. novembra 2008 podala Radhika Kumarasvami, Posebna predstavnica Generalnega sekretarja OZN za otroke in oborožene spopade, v kateri obsoja kamenjanje 13-letne Aiše Ibrahim Duhulov,

| — | ob upoštevanju regionalnih instrumentov za človekove pravice, zlasti Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev in Protokola o pravicah žensk v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalnih instrumentov za človekove pravice, zlasti Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev in Protokola o pravicah žensk v Afriki,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je bila dne 27. oktobra 2008 v Somaliji 13-letna deklica Aiša Ibrahim Duhulov kamenjana do smrti, |
| --- | --- |

A.

ker je bila dne 27. oktobra 2008 v Somaliji 13-letna deklica Aiša Ibrahim Duhulov kamenjana do smrti,

| B. | ker je kamenjanje do smrti izvedla skupina 50 moških na stadionu v južnem pristanišču Kismajo pred približno 1 000 gledalci, |
| --- | --- |

B.

ker je kamenjanje do smrti izvedla skupina 50 moških na stadionu v južnem pristanišču Kismajo pred približno 1 000 gledalci,

| C. | ker je deklica bila obtožena in obsojena zaradi prešuštva, ki predstavlja kršitev islamskega prava, dejansko pa je bila žrtev posilstva treh moških, |
| --- | --- |

C.

ker je deklica bila obtožena in obsojena zaradi prešuštva, ki predstavlja kršitev islamskega prava, dejansko pa je bila žrtev posilstva treh moških,

| D. | ker je milica al Šabab, ki nadzoruje Kismajo, pridržala Aišo Ibrahim Duhulov ter ukazala njeno smrt s kamenjanjem, ni pa aretirala ali pridržala oseb, ki so bili obtoženi njenega posilstva, |
| --- | --- |

D.

ker je milica al Šabab, ki nadzoruje Kismajo, pridržala Aišo Ibrahim Duhulov ter ukazala njeno smrt s kamenjanjem, ni pa aretirala ali pridržala oseb, ki so bili obtoženi njenega posilstva,

| E. | ker so na stadionu člani milice streljali, ko so nekatere osebe, ki so prisostvovale usmrtitvi, poskušale Aiši Ibrahim Duhulov rešiti življenje, pri tem pa so ubili dečka, ki je bil opazovalec, |
| --- | --- |

E.

ker so na stadionu člani milice streljali, ko so nekatere osebe, ki so prisostvovale usmrtitvi, poskušale Aiši Ibrahim Duhulov rešiti življenje, pri tem pa so ubili dečka, ki je bil opazovalec,

| F. | ker obstajajo verodostojna poročila, da je aktivistom za človekove pravice v Kismaju milica al Šabab, ki jih je obtožila, da so o incidentu širili lažne informacije, grozila s smrtjo, |
| --- | --- |

F.

ker obstajajo verodostojna poročila, da je aktivistom za človekove pravice v Kismaju milica al Šabab, ki jih je obtožila, da so o incidentu širili lažne informacije, grozila s smrtjo,

| G. | ker se v Somaliji dnevno hudo kršijo človekove pravice zaradi dramatičnih razmer, ki vladajo v tej državi in zaradi razširjenega nasilja, ki ga izvajajo nekateri oddelki Zveze za ponovno osvoboditev Somalije (t.im. „islamska sodišča“), ki poskušajo strmoglaviti legitimno somalijsko vlado, |
| --- | --- |

G.

ker se v Somaliji dnevno hudo kršijo človekove pravice zaradi dramatičnih razmer, ki vladajo v tej državi in zaradi razširjenega nasilja, ki ga izvajajo nekateri oddelki Zveze za ponovno osvoboditev Somalije (t.im. „islamska sodišča“), ki poskušajo strmoglaviti legitimno somalijsko vlado,

| H. | ker kršitve človekovih pravic vključujejo tudi nedavno ugrabitev dveh italijanskih katoliških nun iz Kenije, ki so jih odpeljali v Somalijo, in povečanje števila samomorilskih napadov, v katerih je v zadnjih nekaj tednih na severu države umrlo najmanj 30 ljudi, |
| --- | --- |

H.

ker kršitve človekovih pravic vključujejo tudi nedavno ugrabitev dveh italijanskih katoliških nun iz Kenije, ki so jih odpeljali v Somalijo, in povečanje števila samomorilskih napadov, v katerih je v zadnjih nekaj tednih na severu države umrlo najmanj 30 ljudi,

| I. | ker so bili nedavno člani osebja nekaterih mednarodnih organizacij, ki so prisotne v državi, tarče nasilja in ubojev, in ker je bila večina teh napadov pripisana članom oboroženih opozicijskih skupin, vključno z milico al Šabab, ter oddelkom „islamskih sodišč“, |
| --- | --- |

I.

ker so bili nedavno člani osebja nekaterih mednarodnih organizacij, ki so prisotne v državi, tarče nasilja in ubojev, in ker je bila večina teh napadov pripisana članom oboroženih opozicijskih skupin, vključno z milico al Šabab, ter oddelkom „islamskih sodišč“,

| J. | ker so islamski uporniki v prestolnici Mogadišu izvedli javna kaznovanja, da bi tako izkazali svojo vse večjo moč, |
| --- | --- |

J.

ker so islamski uporniki v prestolnici Mogadišu izvedli javna kaznovanja, da bi tako izkazali svojo vse večjo moč,

| K. | ker tako surova dejanja kažejo na metode, katerih se poslužujejo take milice, in na splošno na ogroženost spoštovanja človekovih pravic v primeru, da se njihov nadzor razširi na vso državo, |
| --- | --- |

K.

ker tako surova dejanja kažejo na metode, katerih se poslužujejo take milice, in na splošno na ogroženost spoštovanja človekovih pravic v primeru, da se njihov nadzor razširi na vso državo,

| L. | ker sta Prehodna zvezna vlade Somalije Zveza za ponovno osvoboditev Somalije v Džibutiju dne 26. oktobra 2008 podpisali sporazum o prekinitvi sovražnosti in ker so regionalni voditelji Vzhodnoafriškega regionalnega organa IGAD (Inter-Governmental Authority and Development) na posebnem Vrhu v Nairobiju dne 28. in 29. oktobra 2008 predstavili mirovni načrt za Somalijo, |
| --- | --- |

L.

ker sta Prehodna zvezna vlade Somalije Zveza za ponovno osvoboditev Somalije v Džibutiju dne 26. oktobra 2008 podpisali sporazum o prekinitvi sovražnosti in ker so regionalni voditelji Vzhodnoafriškega regionalnega organa IGAD (Inter-Governmental Authority and Development) na posebnem Vrhu v Nairobiju dne 28. in 29. oktobra 2008 predstavili mirovni načrt za Somalijo,

| M. | ker je bistvenega pomena, da se spoštujeta Prehodna zvezna vlada Somalije in njen predsednik Abdulah Jusuf, |
| --- | --- |

M.

ker je bistvenega pomena, da se spoštujeta Prehodna zvezna vlada Somalije in njen predsednik Abdulah Jusuf,

1.   ostro obsoja kamenjanje in usmrtitev Aiše Ibrahim Duhulov in izraža svoje zgražanje nad takim barbarskim dejanjem, storjenim nad 13-letno žrtvijo posilstva;

2.   poziva somalijsko vlado, naj obsodi to usmrtitev in naj sprejme ukrepe za preprečitev takih surovih usmrtitev v prihodnje;

3.   poziva somalijsko vlado, naj izda ustrezne dokumente in poda ustrezne izjave, da se Aiši Ibrahim Duhulov posmrtno povrne njena čast;

4.   podpira legitimne poskuse somalijske vlade, da vzpostavi nadzor nad pristaniščem Kismajo, ter poziva, naj se osebam, obtoženim posilstva Aiše Ibrahim Duhulov, pravično sodi;

5.   poziva EU, naj nudi potrebno podporo, da se v Somaliji ustvari trajna demokratična vlada, in naj somalijski vladi še naprej nudi pomoč pri prevzemu nadzora nad celotno državo in vzpostavitvi pravne države na način, ki bi bil skladen z njenimi obveznostmi na področju človekovih pravic, kar bi v prihodnje preprečilo take usmrtitve;

6.   odločno poziva misijo Afriške unije v Somaliji, naj v celoti izkoristi svoj mandat zato, da zaščiti civiliste, ter naj se pri tem osredotoči zlasti na ženske in otroke, ter poziva, naj dobi mandat za nadzorovanje in preiskovanje kršitev človekovih pravic ter poročanje o njih;

7.   poziva somalijske in kenijske oblasti, naj si čim bolj prizadevajo za izpustitev dveh italijanskih rimskokatoliških nun ter naj v ta namen izkoristijo vse možne politične in diplomatske poti;

8.   močno podpira Sporazum iz Džibutija med Prehodno somalijsko vlado in Zvezo za ponovno osvoboditev Somalije, katerega namen je končanje že leta trajajočega sovraštva in oblikovanje trajne rešitve za ponovno vzpostavitev miru in končanje zlorab iz te resolucije;

9.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, Generalnima sekretarjema Združenih narodov in Afriške unije, vladam držav članic IGAD, misiji Afriške unije v Somaliji in somalijski vladi.

---

(1)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 479.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0313.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/71

---

Smrtna kazen v Nigeriji

P6_TA(2008)0570

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o smrtni kazni v Nigeriji

(2010/C 16 E/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o kršitvah človekovih pravic v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o kršitvah človekovih pravic v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju še vedno trajajočega moratorija na uporabo smrtne kazni s strani zvezne vlade Nigerije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju še vedno trajajočega moratorija na uporabo smrtne kazni s strani zvezne vlade Nigerije,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o pravicah in dobrobiti otroka iz leta 1990, ki jo je Nigerija ratificirala 23. julija 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o pravicah in dobrobiti otroka iz leta 1990, ki jo je Nigerija ratificirala 23. julija 2001,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju iz leta 1984, ki jo je Nigerija ratificirala 28. julija 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju iz leta 1984, ki jo je Nigerija ratificirala 28. julija 2001,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, ki jo je Nigerija ratificirala 13. junija 1985, in njenega Izbirnega protokola iz leta 1999, ki ga je Nigerija ratificirala 22. novembra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, ki jo je Nigerija ratificirala 13. junija 1985, in njenega Izbirnega protokola iz leta 1999, ki ga je Nigerija ratificirala 22. novembra 2004,

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah iz leta 1989, ki jo je Nigerija ratificirala 19. aprila 1991, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah iz leta 1989, ki jo je Nigerija ratificirala 19. aprila 1991,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je v nigerijskih zaporih več kot 720 moških in 11 žensk, ki so bili obsojeni na smrt, |
| --- | --- |

A.

ker je v nigerijskih zaporih več kot 720 moških in 11 žensk, ki so bili obsojeni na smrt,

| B. | ker so v nigerijski nacionalni študijski skupini za smrtno kazen in v predsedniškem odboru za reformo pravosodja odkrili, da so zaporniki, ki čakajo na izvršitev smrtne kazni, skoraj vsi revni in brez pravnega zastopstva, |
| --- | --- |

B.

ker so v nigerijski nacionalni študijski skupini za smrtno kazen in v predsedniškem odboru za reformo pravosodja odkrili, da so zaporniki, ki čakajo na izvršitev smrtne kazni, skoraj vsi revni in brez pravnega zastopstva,

| C. | ker je bilo kljub temu, da mednarodno pravo prepoveduje uporabo smrtne kazni, če so storilci otroci, najmanj 40 zapornikov, ki čakajo na izvršitev smrtne kazni, v času domnevnega kaznivega dejanja starih od 13 do 17 let, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo kljub temu, da mednarodno pravo prepoveduje uporabo smrtne kazni, če so storilci otroci, najmanj 40 zapornikov, ki čakajo na izvršitev smrtne kazni, v času domnevnega kaznivega dejanja starih od 13 do 17 let,

| D. | ker so v 12 od 36 nigerijskih zveznih držav za kazenske primere pristojna islamska šeriatska sodišča; ker ta še naprej izrekajo smrtne kazni ter kazni z bičanjem in sekanjem udov, |
| --- | --- |

D.

ker so v 12 od 36 nigerijskih zveznih držav za kazenske primere pristojna islamska šeriatska sodišča; ker ta še naprej izrekajo smrtne kazni ter kazni z bičanjem in sekanjem udov,

| E. | ker 47 % zapornikov, ki čakajo na izvršitev smrtne kazni, čaka na izid pritožbenega postopka, pri četrtini zapornikov je pritožbeni postopek trajal pet let, šest odstotkov zapornikov je na izid pritožbenega postopka čakalo več kot 20 let, nek zapornik pa je čakal na izvršitev smrtne kazni 24 let, |
| --- | --- |

E.

ker 47 % zapornikov, ki čakajo na izvršitev smrtne kazni, čaka na izid pritožbenega postopka, pri četrtini zapornikov je pritožbeni postopek trajal pet let, šest odstotkov zapornikov je na izid pritožbenega postopka čakalo več kot 20 let, nek zapornik pa je čakal na izvršitev smrtne kazni 24 let,

| F. | ker je nigerijski kazenskopravni sistem prežet s korupcijo in malomarnostjo ter v njem občutno primanjkuje sredstev, |
| --- | --- |

F.

ker je nigerijski kazenskopravni sistem prežet s korupcijo in malomarnostjo ter v njem občutno primanjkuje sredstev,

| G. | ker je mučenje v Nigeriji vsakdanji pojav, čeprav je prepovedano, in ker skoraj 80 % nigerijskih zapornikov trdi, da jih v policijskih celicah pretepajo, jim grozijo z orožjem ter mučijo, |
| --- | --- |

G.

ker je mučenje v Nigeriji vsakdanji pojav, čeprav je prepovedano, in ker skoraj 80 % nigerijskih zapornikov trdi, da jih v policijskih celicah pretepajo, jim grozijo z orožjem ter mučijo,

| H. | ker številne zapornike, ki čakajo na sojenje ali na izvršitev smrtne kazni, izsiljujejo policisti, ki od njih zahtevajo denar v zameno za izpustitev, |
| --- | --- |

H.

ker številne zapornike, ki čakajo na sojenje ali na izvršitev smrtne kazni, izsiljujejo policisti, ki od njih zahtevajo denar v zameno za izpustitev,

| I. | ker več kot polovica od 40 000 zapornikov v državi ni bila sodno obravnavana ali obsojena, |
| --- | --- |

I.

ker več kot polovica od 40 000 zapornikov v državi ni bila sodno obravnavana ali obsojena,

| J. | ker v zaporih razsajajo kronične, a preprečljive bolezni, kot so HIV, malarija, tuberkuloza, gripa in pljučnica, |
| --- | --- |

J.

ker v zaporih razsajajo kronične, a preprečljive bolezni, kot so HIV, malarija, tuberkuloza, gripa in pljučnica,

| K. | ker so se nigerijske oblasti nekajkrat lotile reševanja pomanjkljivosti svojega pravosodnega sistema; ker sta nigerijska nacionalna študijska skupina za smrtno kazen leta 2004 in predsedniški odbor za reformo pravosodja leta 2007 izrazila dvom glede tega, da bi smrtna kazen zniževala stopnjo in obseg kaznivih dejanj v Nigeriji; ker niti zvezna niti državne vlade niso sprejele ukrepov za reševanje nujnih problemov, na katere sta opozorili ti skupini, |
| --- | --- |

K.

ker so se nigerijske oblasti nekajkrat lotile reševanja pomanjkljivosti svojega pravosodnega sistema; ker sta nigerijska nacionalna študijska skupina za smrtno kazen leta 2004 in predsedniški odbor za reformo pravosodja leta 2007 izrazila dvom glede tega, da bi smrtna kazen zniževala stopnjo in obseg kaznivih dejanj v Nigeriji; ker niti zvezna niti državne vlade niso sprejele ukrepov za reševanje nujnih problemov, na katere sta opozorili ti skupini,

| L. | ker Nigerija ni uradno poročala o izvedbah smrtne kazni vse od leta 2002, |
| --- | --- |

L.

ker Nigerija ni uradno poročala o izvedbah smrtne kazni vse od leta 2002,

| M. | ker je le za sedem od 53 članic Afriške unije znano, da so leta 2007 izvajale smrtno kazen, medtem ko je 13 afriških držav odpravilo smrtno kazen z zakonom, nadaljnjih 22 pa v praksi; |
| --- | --- |

M.

ker je le za sedem od 53 članic Afriške unije znano, da so leta 2007 izvajale smrtno kazen, medtem ko je 13 afriških držav odpravilo smrtno kazen z zakonom, nadaljnjih 22 pa v praksi;

| N. | ker je bila leta 1977 le v 16 državah odpravljena smrtna kazen za vsa kazniva dejanja; ker je do danes 137 od 192 članic Združenih narodov odpravilo smrtno kazen z zakonom ali v praksi, |
| --- | --- |

N.

ker je bila leta 1977 le v 16 državah odpravljena smrtna kazen za vsa kazniva dejanja; ker je do danes 137 od 192 članic Združenih narodov odpravilo smrtno kazen z zakonom ali v praksi,

1.   poziva zvezno vlado Nigerije in vlade zveznih držav, naj odpravijo smrtno kazen;

2.   poziva zvezno vlado Nigerije in vlade zveznih držav, naj do odprave razglasijo takojšnji moratorij na vse usmrtitve, kakor je predvideno z resolucijo Generalne skupščine Združenih narodov št. 62/149 z dne 26. februarja 2008, ter nemudoma spremenijo vse smrtne obsodbe v zaporne kazni;

3.   poziva zvezno vlado Nigerije in vlade zveznih držav, naj oblikujejo celovit pristop do kaznivih dejanj in razložijo, kako se bodo lotile razmer na področju kriminala;

4.   poziva zvezno vlado Nigerije in vlade zveznih držav, naj odpravijo vse določbe v zvezni in državni zakonodaji, ki predvidevajo smrtno kazen za osebe, ki so bile v času domnevne storitve kaznivega dejanja mlajše od 18 let;

5.   poziva zvezno vlado Nigerije in vlade zveznih držav, naj zagotovijo, da se v primerih, ki se kaznujejo s smrtno kaznijo, spoštujejo najstrožji mednarodno priznani in ustavni standardi pravičnega sojenja, zlasti v primeru nezadostnega pravnega zastopanja revnejših zapornikov, priznanj krivde, ki so bila pridobljena z nasiljem, izsiljevanjem ali mučenjem, pretirano dolgih sodnih in pritožbenih postopkov ter obsodb mladoletnih oseb;

6.   poziva zvezno vlado Nigerije, naj ratificira Drugi izbirni protokol iz leta 1989 k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah ter Izbirni protokol iz leta 2002 h Konvenciji proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju;

7.   poziva vlade nigerijskih zveznih držav, da odpravi vse določbe o obvezni smrtni kazni;

8.   poziva zvezno vlado Nigerije in vlade zveznih držav, naj izvajajo priporočila nigerijske nacionalne študijske skupine za smrtno kazen (2004) in predsedniškega odbora za reformo pravosodja (2007), zlasti pa naj določijo moratorij na usmrtitve ter spremenijo vse smrtne obsodbe;

9.   poziva Svet, Komisijo in države članice, naj nigerijskim oblastem zagotovijo tehnično podporo, potrebno za pregled zakonodaje, ki predvideva smrtno kazen, odpravo smrtne kazni in izboljšanje preiskovalnih postopkov nigerijske policije;

10.   poziva k podpori dejavnostim delovne skupine Afriške komisije o človekovih pravicah in pravicah ljudstev glede smrtne kazni pri pripravi protokola k Afriški listini, s katerim bi prepovedali smrtno kazen in onemogočili njeno ponovno uvedbo;

11.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav, zvezni vladi in parlamentu Nigerije, Afriški uniji in vseafriškemu parlamentu.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/73

---

Primer družine Al-Kurd

P6_TA(2008)0571

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o primeru družine Al-Kurd

(2010/C 16 E/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Bližnjem vzhodu,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je pripravila ad-hoc delegacija za Izrael in palestinska ozemlja (od 30. maja do 2. junija 2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je pripravila ad-hoc delegacija za Izrael in palestinska ozemlja (od 30. maja do 2. junija 2008),

| — | ob upoštevanju Četrte ženevske konvencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Četrte ženevske konvencije,

| — | ob upoštevanju ustreznih resolucij Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih resolucij Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med EU in Izraelom in zlasti člena 2 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med EU in Izraelom in zlasti člena 2 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije z dne 10. novembra 2008 o porušenju hiš v vzhodnem Jeruzalemu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije z dne 10. novembra 2008 o porušenju hiš v vzhodnem Jeruzalemu,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so člani izraelske policije in oborožene sile v nedeljo, 9. novembra 2008, zvečer nasilno izselile družino Al-Kurd iz njihovega doma v soseski Šejk Jarah v vzhodnem Jeruzalemu, kjer je živela več kot 50 let; ker so takoj zatem omogočili naseljencem, da se vselijo v hišo te družine, in so kasneje onemogočili dostop na to področje, |
| --- | --- |

A.

ker so člani izraelske policije in oborožene sile v nedeljo, 9. novembra 2008, zvečer nasilno izselile družino Al-Kurd iz njihovega doma v soseski Šejk Jarah v vzhodnem Jeruzalemu, kjer je živela več kot 50 let; ker so takoj zatem omogočili naseljencem, da se vselijo v hišo te družine, in so kasneje onemogočili dostop na to področje,

| B. | ker je ta nasilna izselitev potekala na podlagi odredbe, ki jo je izdalo izraelsko vrhovno sodišče dne 16. julija 2008 po dolgotrajnih in spornih pravnih postopkih o spornem lastništvu pred izraelskimi sodišči in organi, |
| --- | --- |

B.

ker je ta nasilna izselitev potekala na podlagi odredbe, ki jo je izdalo izraelsko vrhovno sodišče dne 16. julija 2008 po dolgotrajnih in spornih pravnih postopkih o spornem lastništvu pred izraelskimi sodišči in organi,

| C. | ker je agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA) izjavila, da bo tej družini še naprej nudila pomoč, |
| --- | --- |

C.

ker je agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA) izjavila, da bo tej družini še naprej nudila pomoč,

| D. | ker je bila nasilna izselitev izvršena kljub mednarodnemu nasprotovanju; ker so ZDA sprožile to vprašanje z izraelskimi oblastmi; ker lahko ta sklep odpira pot za prilastitev dodatnih 26 hiš v soseski Šejk Jarah v vzhodnem Jeruzalemu in tako nasilna izselitev grozi še 26 družinam; ker ima ta dogodek politične posledice na prihodnji status vzhodnega Jeruzalema, |
| --- | --- |

D.

ker je bila nasilna izselitev izvršena kljub mednarodnemu nasprotovanju; ker so ZDA sprožile to vprašanje z izraelskimi oblastmi; ker lahko ta sklep odpira pot za prilastitev dodatnih 26 hiš v soseski Šejk Jarah v vzhodnem Jeruzalemu in tako nasilna izselitev grozi še 26 družinam; ker ima ta dogodek politične posledice na prihodnji status vzhodnega Jeruzalema,

| E. | ob upoštevanju ustreznih resolucij varnostnega sveta Združenih narodov in dejstva, da mednarodna skupnost ni priznala izraelske suverenosti na področju vzhodnega Jeruzalema, |
| --- | --- |

E.

ob upoštevanju ustreznih resolucij varnostnega sveta Združenih narodov in dejstva, da mednarodna skupnost ni priznala izraelske suverenosti na področju vzhodnega Jeruzalema,

| F. | ker je delegacija Evropskega parlamenta dne 3. novembra 2008 obiskala sosesko Šejk Jarah in se je srečala z družino Al-Kurd, |
| --- | --- |

F.

ker je delegacija Evropskega parlamenta dne 3. novembra 2008 obiskala sosesko Šejk Jarah in se je srečala z družino Al-Kurd,

1.   izraža globoko zaskrbljenost zaradi nasilne izselitve družine Al-Kurd, zaradi nedavnega porušenja hiš palestinskih družin s strani izraelskih oblasti na številnih področjih vzhodnega Jeruzalema in zaradi morebitnih resnih posledic teh ukrepov;

2.   poudarja, da so te operacije, ki resno vplivajo na življenje prebivalcev na teh področij, v nasprotju z mednarodnim pravom, in poziva izraelske oblasti, naj z njimi nemudoma prenehajo;

3.   poudarja, da, ob spoštovanju neodvisnosti izraelskega sodstva v okviru mednarodno priznanih meja izraelske države, na podlagi mednarodnega prava vzhodni Jeruzalem ne sodi v pristojnost izraelskih sodišč;

4.   poziva Svet, Komisijo in mednarodno skupnost, vključno s četverico, da si po vseh svojih močeh prizadevajo za zaščito palestinskih prebivalcev v soseski Šejk Jarah in na drugih področjih vzhodnega Jeruzalema, ter poziva četverico, naj pri tem igra aktivnejšo vlogo;

5.   ponovno poziva izraelske oblasti, naj nemudoma prenehajo s širjenjem naselbin in gradnjo varnostnega zidu onkraj meja Izraela iz leta 1967, saj je to v nasprotju z mednarodnim pravom in ogroža prizadevanja za mir;

6.   potrjuje, da takšna dejanja lahko samo škodijo možnostim za sporazum o miru med Palestinci in Izraelci; poziva Izrael, naj se vzdrži oblikovanju enostranskih ukrepov, ki bi lahko vplivali na izid pogajanj o končnem statusu, zlasti v Jeruzalemu;

7.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, izraelski vladi, knesetu, predsedniku palestinskih oblasti in palestinskemu zakonodajnemu svetu.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 18. november 2008

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/76

---

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Franku Vanheckeju

P6_TA(2008)0537

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Franku Vanheckeju (2008/2092(IMM))

(2010/C 16 E/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Franku Vanheckeju, ki jo je na zahtevo državnega tožilca v Dermondeju vložil minister za pravosodje Kraljevine Belgije, in je bila 10. aprila 2008 razglašena na plenarnem zasedanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Franku Vanheckeju, ki jo je na zahtevo državnega tožilca v Dermondeju vložil minister za pravosodje Kraljevine Belgije, in je bila 10. aprila 2008 razglašena na plenarnem zasedanju,

| — | po zagovoru Franka Vanheckeja, v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Franka Vanheckeja, v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

| — | ob upoštevanju členov 58 in 59 belgijske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 58 in 59 belgijske ustave,

| — | ob upoštevanju členov 6(2) in 7 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6(2) in 7 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0421/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0421/2008),

1.   se odloči, da Franku Vanheckeju odvzame imuniteto;

2.   naroči predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznim organom Kraljevine Belgije.

---

(1)  Zadeva št. 101/63 Wagner proti Fohrmannu in Krieru, ECR 1964, str. 383, in Zadeva št. 149/85 Wybot proti Faureju in drugim, ECR 1986, str. 2391.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/77

---

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Massimu D'Alemi

P6_TA(2008)0538

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Massimu D'Alemi (2008/2298(IMM))

(2010/C 16 E/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Massimu D'Alemi, ki jo je posredovalo državno tožilstvo v Milanu 30. maja 2008, in ki je bila na plenarnem zasedanju razglašena 16. junija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Massimu D'Alemi, ki jo je posredovalo državno tožilstvo v Milanu 30. maja 2008, in ki je bila na plenarnem zasedanju razglašena 16. junija 2008,

| — | ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

| — | ob upoštevanju členov 6 in 7 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 7 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0422/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0422/2008),

1.   odloči, da ne dovoli uporabe zadevnih posnetkov prestreženih telefonskih pogovorov in da ne odvzame imunitete poslancu Massimu D'Alemi;

2.   naroči svojemu predsedniku, da ta sklep in poročilo pristojnega odbora Parlamenta nemudoma posreduje pristojnim italijanskim organom.

---

(1)  Zadeva št. 101/63 Wagner proti Fohrmannu in Krieru, ECR 1964, str. 383, in Zadeva št. 149/85 Wybot proti Faureju in drugim, ECR 1986, str. 2391.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 18. november 2008

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/78

---

Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med ES in Kazahstanom zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji *

P6_TA(2008)0528

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (KOM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS))

(2010/C 16 E/21)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta in Komisije (KOM(2007)0105), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta in Komisije (KOM(2007)0105),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Republiko Kazahstan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Republiko Kazahstan,

| — | ob upoštevanju člena 44(2), zadnjega stavka člena 47(2), členov 55, 57(2), 71, 80(2), 93, 94, 133, 181a in drugega stavka člena 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 44(2), zadnjega stavka člena 47(2), členov 55, 57(2), 71, 80(2), 93, 94, 133, 181a in drugega stavka člena 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 101 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 101 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) Akta o pristopu Bolgarije in Romunije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) Akta o pristopu Bolgarije in Romunije,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0328/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0328/2008),

| — | ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve o vlogi Evropske unije v Iraku (A6-0416/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve o vlogi Evropske unije v Iraku (A6-0416/2008),

1.   odobri sklenitev Protokola;

2.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Kazahstan.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/79

---

Skupno podjetje za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) *

P6_TA(2008)0529

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (KOM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS))

(2010/C 16 E/22)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0483), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0483),

| — | ob upoštevanju členov 171 in 172 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0305/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 171 in 172 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0305/2008),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0439/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0439/2008),

1.   odobri predlog Komisije;

2.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

3.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

4.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/79

---

Predpisane oznake za dvo- ali trikolesna motorna vozila (kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0530

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o predpisanih oznakah za dvo- ali trikolesna motorna vozila (kodificirana različica) (KOM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD))

(2010/C 16 E/23)

(Postopek soodločanja — kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0318), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0318),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0205/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0205/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o delovni metodi za pospešitev uradnega kodificiranja zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o delovni metodi za pospešitev uradnega kodificiranja zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0382/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0382/2008),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije;

2.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/80

---

Pravo družb o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0531

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta na področju prava družb o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (kodificirana različica) (KOM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD))

(2010/C 16 E/24)

(Postopek soodločanja — kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0344), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0344),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 44 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0217/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 44 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0217/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o delovni metodi za pospešitev uradnega kodificiranja zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o delovni metodi za pospešitev uradnega kodificiranja zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0383/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0383/2008),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije;

2.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/81

---

Vozniški sedeži na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0532

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških sedežih na kmetijskih ali gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirana različica) (KOM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD))

(2010/C 16 E/25)

(Postopek soodločanja — kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0351), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0351),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0243/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0243/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o delovni metodi za pospešitev uradnega kodificiranja zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o delovni metodi za pospešitev uradnega kodificiranja zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0384/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0384/2008),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije;

2.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/82

---

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (kodificirana različica) *

P6_TA(2008)0533

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (kodificirana različica) (KOM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS))

(2010/C 16 E/26)

(Postopek posvetovanja — kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0365), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0365),

| — | ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0273/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0273/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o delovni metodi za pospešitev uradnega kodificiranja zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o delovni metodi za pospešitev uradnega kodificiranja zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0387/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0387/2008),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije;

2.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/82

---

Konvencija o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah ***

P6_TA(2008)0534

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC))

(2010/C 16 E/27)

(Postopek privolitve)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (9196/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (9196/2008),

| — | ob upoštevanju prošnje Sveta za privolitev Parlamenta v skladu z drugim pododstavkom člena 300(3) v povezavi s členom 61(c) Pogodbe ES (C6-0215/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Sveta za privolitev Parlamenta v skladu z drugim pododstavkom člena 300(3) v povezavi s členom 61(c) Pogodbe ES (C6-0215/2008),

| — | ob upoštevanju členov 75 in 83(7) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75 in 83(7) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A6-0428/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A6-0428/2008),

1.   daje privolitev k sklenitvi Konvencije;

2.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/83

---

Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti ***I

P6_TA(2008)0535

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 o evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila (KOM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD))

(2010/C 16 E/28)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0776), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0776),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0452/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0452/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0376/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0376/2008),

1.   odobri predlog Komisije;

2.   poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

3.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/84

---

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

P6_TA(2008)0536

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI))

(2010/C 16 E/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0430/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0430/2008),

| A. | ker je Evropska unija pripravila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno pomoč delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, in za njihovo ponovno vključevanje na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija pripravila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno pomoč delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, in za njihovo ponovno vključevanje na trg dela,

| B. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije presežnim delavcem dinamična in na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način, v skladu skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije na usklajevalnem srečanju dne 17. julija 2008, |
| --- | --- |

B.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije presežnim delavcem dinamična in na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način, v skladu skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije na usklajevalnem srečanju dne 17. julija 2008,

| C. | ker je Italija zaprosila za pomoč v štirih primerih zaradi odpuščanja delavcev v tekstilnem sektorju na Sardiniji, v Piemontu, Lombardiji in Toskani (3), |
| --- | --- |

C.

ker je Italija zaprosila za pomoč v štirih primerih zaradi odpuščanja delavcev v tekstilnem sektorju na Sardiniji, v Piemontu, Lombardiji in Toskani (3),

1.   poziva vpletene institucije, naj si ustrezno prizadevajo, da bi pospešile uporabo sklada, kot je zapisano v omenjeni skupni izjavi, s katero so Evropski parlament, Svet in Komisija potrdili, da je treba ob spoštovanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 zagotoviti hiter postopek sprejemanja sklepov o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji;

2.   odobri sklep, priložen tej resoluciji;

3.   naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in zagotovi njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

4.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, vključno s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Zadeve EGF/2007/005/IT/Sardinija, EGF/2007/006/IT/Piemont, EGF/2007/007/IT/Lombardija in EGF/2008/001/IT/Toskana.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O UPORABI SREDSTEV EVROPSKEGA SKLADA ZA PRILAGODITEV GLOBALIZACIJI V SKLADU S TOČKO 28 MEDINSTITUCIONALNEGA SPORAZUMA Z DNE 17. MAJA 2006 MED EVROPSKIM PARLAMENTOM, SVETOM IN KOMISIJO O PRORAČUNSKI DISCIPLINI IN DOBREM FINANČNEM POSLOVODENJU

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) te uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker:

| (1) | je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, da se jim pomaga pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

(1)

je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, da se jim pomaga pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| (2) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev Sklada do letne zgornje meje 500 milijonov EUR, |
| --- | --- |

(2)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev Sklada do letne zgornje meje 500 milijonov EUR,

| (3) | je Italija predložila štiri vloge za uporabo sredstev Sklada v zvezi z odpuščanjem presežnih delavcev v tekstilnem sektorju, in sicer 9. avgusta 2007 za Sardinijo, 10. avgusta 2007 za Piemont, 17. avgusta 2007 za Lombardijo in 12. februarja 2008 za Toskano, Te vloge izpolnjujejo zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. |
| --- | --- |

(3)

je Italija predložila štiri vloge za uporabo sredstev Sklada v zvezi z odpuščanjem presežnih delavcev v tekstilnem sektorju, in sicer 9. avgusta 2007 za Sardinijo, 10. avgusta 2007 za Piemont, 17. avgusta 2007 za Lombardijo in 12. februarja 2008 za Toskano, Te vloge izpolnjujejo zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006.

| (4) | je treba zato uporabiti sredstva Sklada, da bo zagotovljen finančni prispevek za te vloge – |
| --- | --- |

(4)

je treba zato uporabiti sredstva Sklada, da bo zagotovljen finančni prispevek za te vloge –

SKLENILA:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota35 158 075 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, XX. novembra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/86

---

Splošni režim za trošarino *

P6_TA(2008)0541

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o splošnem režimu za trošarino (KOM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS))

(2010/C 16 E/30)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0078),

| — | ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0099/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0417/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0417/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

3.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1


  Predlog direktive


  Uvodna izjava 2 a (novo) |
| | (2a) | Za izboljšanje delovanja notranjega trga si je treba še naprej prizadevati za postopno usklajevanje trošarin v Evropski uniji, ob upoštevanju zadev kot so javno zdravje, varstvo okolja in proračun. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

(2a)

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| (4) | Trošarinsko blago je lahko obdavčeno z drugimi posrednimi davki za posebne namene. Da ne bi ogrozili koristnih učinkov pravil Skupnosti glede posrednih davkov, morajo v takem primeru države članice izpolnjevati nekatere bistvene elemente navedenih pravil. |
| --- | --- |

(4)

Trošarinsko blago je lahko obdavčeno z drugimi posrednimi davki za posebne namene. Da ne bi ogrozili koristnih učinkov pravil Skupnosti glede posrednih davkov, morajo v takem primeru države članice izpolnjevati nekatere bistvene elemente navedenih pravil.

| (4) | Trošarinsko blago je lahko obdavčeno z drugimi posrednimi davki za posebne namene. Da ne bi ogrozili koristnih učinkov pravil Skupnosti glede posrednih davkov, morajo v takem primeru države članice izpolnjevati nekatere bistvene elemente navedenih pravil,
  in sicer tistih, ki zadevajo davčno osnovo, izračunavanje davka, davčne obveznosti in davčni nadzor
  . |
| --- | --- |

(4)

Trošarinsko blago je lahko obdavčeno z drugimi posrednimi davki za posebne namene. Da ne bi ogrozili koristnih učinkov pravil Skupnosti glede posrednih davkov, morajo v takem primeru države članice izpolnjevati nekatere bistvene elemente navedenih pravil,
  in sicer tistih, ki zadevajo davčno osnovo, izračunavanje davka, davčne obveznosti in davčni nadzor
  .

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Države članice pri izvajanju te direktive upoštevajo potrebo po zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(4a)

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| (9) | Ker je trošarina davek na potrošnjo nekega blaga, se ne sme zaračunavati za trošarinsko blago, ki je bilo uničeno ali nepovratno izgubljeno, ne glede na okoliščine uničenja ali izgube. |
| --- | --- |

(9)

Ker je trošarina davek na potrošnjo nekega blaga, se ne sme zaračunavati za trošarinsko blago, ki je bilo uničeno ali nepovratno izgubljeno, ne glede na okoliščine uničenja ali izgube.

| (9) | Ker je trošarina davek na potrošnjo nekega blaga, se ne sme zaračunavati za trošarinsko blago, ki je bilo
  nedvomno
  uničeno ali nepovratno izgubljeno, ne glede na okoliščine uničenja ali izgube. |
| --- | --- |

(9)

Ker je trošarina davek na potrošnjo nekega blaga, se ne sme zaračunavati za trošarinsko blago, ki je bilo
  nedvomno
  uničeno ali nepovratno izgubljeno, ne glede na okoliščine uničenja ali izgube.

Sprememba 57

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| (14) | Jasno je treba opredeliti, kdaj je
  dovoljena brezcarinska prodaja potnikom, ki zapuščajo ozemlje Skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

Jasno je treba opredeliti, kdaj je
  dovoljena brezcarinska prodaja potnikom, ki zapuščajo ozemlje Skupnosti.

| (14) | Še naprej bi morala biti
  dovoljena brezcarinska prodaja potnikom, ki zapuščajo ozemlje Skupnosti
  po kopnem, če lahko brezcarinske prodajalne na njenih mejah državam članicam zagotovijo, da izpolnjujejo vse pogoje za preprečevanje morebitne utaje, izogibanja ali zlorabe
  . |
| --- | --- |

(14)

Še naprej bi morala biti
  dovoljena brezcarinska prodaja potnikom, ki zapuščajo ozemlje Skupnosti
  po kopnem, če lahko brezcarinske prodajalne na njenih mejah državam članicam zagotovijo, da izpolnjujejo vse pogoje za preprečevanje morebitne utaje, izogibanja ali zlorabe
  .

Sprememba 58

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Potniki, ki potujejo na tretje ozemlje ali v tretjo državo po zraku ali morju z dokumentom za potovanje, ki dokazuje, da je končni namembni kraj letališče ali pristanišče na tretjem ozemlju ali v tretji državi, lahko koristijo oprostitev plačila trošarine za trošarinsko blago, ki ga dobavijo brezcarinske prodajalne. |
| --- | --- |

(14a)

Sprememba 59

Predlog direktive

Uvodna izjava 19 a (novo)

| (19a) | Veljavna pravila za gibanje blaga pod režimom odloga plačila trošarine bi morala pod določenimi pogoji omogočati predložitev celotnega jamstva za zmanjšani znesek trošarine ali da se ne predloži nobenega jamstva. |
| --- | --- |

(19a)

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 21 a (novo)

| (21a) | Da se zagotovi učinkovito delovanje računalniško podprtega sistema, bi morale države članice v svoje nacionalne aplikacije privzeti enoten nabor in strukturo podatkov, da bi tako zagotovili zanesljiv vmesnik za gospodarske subjekte. |
| --- | --- |

(21a)

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 24

| (24) | Določiti je treba postopke, ki se uporabljajo v primeru, ko računalniško podprt sistem ni na voljo. |
| --- | --- |

(24)

Določiti je treba postopke, ki se uporabljajo v primeru, ko računalniško podprt sistem ni na voljo.

| (24) | Določiti je treba postopke, ki se uporabljajo v primeru, ko računalniško podprt sistem
  zaradi vzrokov, ki so neodvisni ali za njih niso odgovorni subjekti, udeleženi v gibanju trošarinskega blaga
  , ni na voljo. |
| --- | --- |

(24)

Določiti je treba postopke, ki se uporabljajo v primeru, ko računalniško podprt sistem
  zaradi vzrokov, ki so neodvisni ali za njih niso odgovorni subjekti, udeleženi v gibanju trošarinskega blaga
  , ni na voljo.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 a (novo)

| (28a) | Kadar se za izdelke plača trošarina, ker jih nabavijo fizične osebe za lastno uporabo in jih same prevažajo, bi bilo treba navesti količino trošarinskega blaga. |
| --- | --- |

(28a)

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 36

| (36) | Da bi omogočili obdobje prilagoditve elektronskemu nadzornemu sistemu za gibanje blaga z odlogom plačila trošarine, bi morale imeti države članice možnost, da izkoristijo prehodno obdobje, v katerem se tako gibanje lahko še naprej izvaja v skladu s formalnostmi, določenimi v Direktivi 92/12/EGS. |
| --- | --- |

(36)

Da bi omogočili obdobje prilagoditve elektronskemu nadzornemu sistemu za gibanje blaga z odlogom plačila trošarine, bi morale imeti države članice možnost, da izkoristijo prehodno obdobje, v katerem se tako gibanje lahko še naprej izvaja v skladu s formalnostmi, določenimi v Direktivi 92/12/EGS.

| (36) | Da bi omogočili obdobje prilagoditve elektronskemu nadzornemu sistemu za gibanje blaga z odlogom plačila trošarine, bi morale imeti države članice možnost, da izkoristijo prehodno obdobje, v katerem se tako gibanje lahko še naprej izvaja v skladu s formalnostmi, določenimi v Direktivi 92/12/EGS.
  Pri določanju dolžine prehodnega obdobja bi bilo treba upoštevati možnosti dejanske uvedbe računalniško podprtega sistema v posameznih državah članicah
  . |
| --- | --- |

(36)

Da bi omogočili obdobje prilagoditve elektronskemu nadzornemu sistemu za gibanje blaga z odlogom plačila trošarine, bi morale imeti države članice možnost, da izkoristijo prehodno obdobje, v katerem se tako gibanje lahko še naprej izvaja v skladu s formalnostmi, določenimi v Direktivi 92/12/EGS.
  Pri določanju dolžine prehodnega obdobja bi bilo treba upoštevati možnosti dejanske uvedbe računalniško podprtega sistema v posameznih državah članicah
  .

Sprememba 9

Predlog direktive

Člen 4 — točka 4 a (novo)

| (4a) | „uvoz trošarinskega blaga“ pomeni vnos trošarinskega blaga na območje Skupnosti, razen če za blago ob vstopu na območje Skupnosti velja carinski odložni postopek ali režim oziroma njegova sprostitev iz takšnega carinskega odložnega postopka ali režima; |
| --- | --- |

(4a)

Sprememba 10

Predlog direktive

Člen 4 — točka 4 b (novo)

| (4b) | „pooblaščeni prejemnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ji pristojni organi namembne države članice izdajo dovoljenje pod pogoji, ki jih določijo navedeni organi, da prejme trošarinsko blago, ki se giba pod režimom odloga plačila trošarine in je bilo poslano iz druge države članice; |
| --- | --- |

(4b)

Sprememba 11

Predlog direktive

Člen 4 — točka 4 c (novo)

| (4c) | „pooblaščeni pošiljatelj“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ji pristojni organi države članice izvoza izdajo dovoljenje pod pogoji, ki jih določijo navedeni organi, za pošiljanje trošarinskega blaga, za katerega velja režim odloga plačila trošarine pri sprostitvi v prosti promet v skladu z Uredbo (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (posodobljeni carinski zakonik) (1); |
| --- | --- |

(4c)

Sprememba 12

Predlog direktive

Člen 4 — točka 4 d (novo)

| (4d) | „imetnik trošarinskega skladišča“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ji pristojni organi države članice dovolijo, da proizvaja, predeluje, skladišči, prejema ali odpremlja blago pri svojem poslovanju, če se pod režimom odloga plačila trošarine zahteva za plačilo trošarine odloži; |
| --- | --- |

(4d)

Sprememba 13

Predlog direktive

Člen 4 — točka 4 e (novo)

| (4e) | „trošarinsko skladišče“ pomeni kraj, kjer imetnik trošarinskega skladišča pri svojem poslovanju trošarinsko blago, za katerega velja režim odloga plačila trošarine, proizvaja, predeluje, skladišči, prejema ali odpremlja pod režimom odloga plačila trošarine, ob upoštevanju nekaterih pogojev, ki jih določijo pristojni organi države članice, v kateri se nahaja trošarinsko skladišče; |
| --- | --- |

(4e)

Sprememba 14

Predlog direktive

Člen 4 — točka 4 f (novo)

| (4f) | „kraj uvoza“ pomeni kraj, v katerem se nahaja blago, ko je sproščeno v prosti promet v skladu z Uredbo (ES) št. 450/2008. |
| --- | --- |

(4f)

Sprememba 15

Predlog direktive

Člen 7 — odstavek 2 — pododstavek 1 — točka c

| (c) | uvoz trošarinskega blaga. |
| --- | --- |

(c)

uvoz trošarinskega blaga.

| (c) | uvoz trošarinskega blaga,
  vključno z nepravilnim uvozom, razen če se trošarinsko blago takoj po uvozu da v režim odloga plačila trošarine
  . |
| --- | --- |

(c)

uvoz trošarinskega blaga,
  vključno z nepravilnim uvozom, razen če se trošarinsko blago takoj po uvozu da v režim odloga plačila trošarine
  .

Sprememba 16

Predlog direktive

Člen 7 — odstavek 4

| 4. | Trošarinsko blago, ki je popolnoma uničeno ali nepovratno izgubljeno, vključno z izgubami, ki so značilne za naravo takega blaga, se ne obravnava, kot da je sproščeno v porabo. |
| --- | --- |

4.

Trošarinsko blago, ki je popolnoma uničeno ali nepovratno izgubljeno, vključno z izgubami, ki so značilne za naravo takega blaga, se ne obravnava, kot da je sproščeno v porabo.

| 4. | V primeru popolnega uničenja ali nepovratne izgube se
  pristojnim organom
  države članice, v kateri je prišlo do popolnega uničenja ali nepovratne izgube zadevnega trošarinskega blaga, predloži
  zadovoljivo dokazilo. |
| --- | --- |

4.

V primeru popolnega uničenja ali nepovratne izgube se
  pristojnim organom
  države članice, v kateri je prišlo do popolnega uničenja ali nepovratne izgube zadevnega trošarinskega blaga, predloži
  zadovoljivo dokazilo.

Pristojnim organom
  je treba predložiti
  zadovoljivo dokazilo
  o izgubi ali uničenju trošarinskega blaga
  .

Ko v primeru gibanja pod režimom odloga plačila trošarine ni mogoče določiti, kje je prišlo do popolnega uničenja ali nepovratne izgube, se šteje, da je do tega prišlo v državi članici, v kateri je bilo to odkrito.

Za namene prvega pododstavka je blago nepovratno izgubljeno, kadar velja za neuporabno.

Države članice lahko določijo, da je za namerno uničenje blaga pod režimom odloga plačila trošarine obvezna predhodna odobritev s strani pristojnih organov.

Sprememba 17

Predlog direktive

Člen 9 — odstavek 1

| 1. | Če je med gibanjem blaga pod režimom odloga plačila trošarine prišlo do nepravilnosti, zaradi česar je bilo trošarinsko blago sproščeno v porabo, in ni mogoče ugotoviti, kje je bilo blago sproščeno v porabo, velja, da je blago sproščeno v porabo v državi članici odpreme. |
| --- | --- |

1.

Če je med gibanjem blaga pod režimom odloga plačila trošarine prišlo do nepravilnosti, zaradi česar je bilo trošarinsko blago sproščeno v porabo, in ni mogoče ugotoviti, kje je bilo blago sproščeno v porabo, velja, da je blago sproščeno v porabo v državi članici odpreme.

| 1. | Če je med gibanjem blaga pod režimom odloga plačila trošarine prišlo do nepravilnosti, zaradi česar je bilo trošarinsko blago sproščeno v porabo
  v skladu s členom 7(2)(a)
  , in ni mogoče ugotoviti, kje je bilo blago sproščeno v porabo, velja, da je blago sproščeno v porabo v državi članici odpreme,
  v kateri je bila nepravilnost odkrita, in v času, ko se je to zgodilo
  . |
| --- | --- |

1.

Če je med gibanjem blaga pod režimom odloga plačila trošarine prišlo do nepravilnosti, zaradi česar je bilo trošarinsko blago sproščeno v porabo
  v skladu s členom 7(2)(a)
  , in ni mogoče ugotoviti, kje je bilo blago sproščeno v porabo, velja, da je blago sproščeno v porabo v državi članici odpreme,
  v kateri je bila nepravilnost odkrita, in v času, ko se je to zgodilo
  .

Kadar trošarinsko blago pod režimom odloga plačila trošarine ne prispe v namembni kraj in zadevna nepravilnost, ki povzroči sprostitev v porabo v skladu s členom 7(2)(a), ni bila odkrita, se šteje, da je bilo blago sproščeno v porabo v državi članici, v kateri je bilo blago odkrito, in v času, ko se je to zgodilo.

Če se pred iztekom treh let od datuma, ko se je gibanje začelo v skladu s členom 19(1), ugotovi, v kateri državi članici je bilo blago dejansko sproščeno v porabo,
  ta država članica
  o tem obvesti pristojne organe države članice
  odpreme
  .

Če se pred iztekom treh let od datuma, ko se je gibanje začelo v skladu s členom 19(1), ugotovi, v kateri državi članici je bilo blago dejansko sproščeno v porabo,
  se šteje, da se je blago sprostilo v porabo v tej državi članici, ki
  o tem obvesti pristojne organe države članice,
  v kateri je bilo to odkrito ali v kateri je bilo blago odpremljeno
  .

Če se trošarina pobere v državi članici odpreme, se trošarina vrne ali odpusti takoj, ko so predloženi dokazi,
  da jo je pobrala druga država članica
  .

Če se trošarina pobere v državi članici odkritja ali odpreme, se trošarina vrne ali odpusti takoj, ko so predloženi dokazi
  o sprostitvi v porabo v drugi državi članici
  .

Sprememba 18

Predlog direktive

Člen 9 — odstavek 1 a (novo)

| 1a. | Če je z uporabo ustreznega dokaza mogoče brez utemeljenega dvoma ugotoviti, da je med gibanjem blaga pod režimom odloga plačila trošarine prišlo do nepravilnosti, zaradi česar je bilo trošarinsko blago sproščeno v porabo, se trošarina plača v državi članici, v kateri je prišlo do nepravilnosti. |
| --- | --- |

1a.

Sprememba 19

Predlog direktive

Člen 9 — odstavek 2 a (novo)

| 2a. | Če se lahko dokaže, da je do nepravilnosti prišlo v eni državi članici zaradi sprostitve trošarinskega blaga v porabo in so v zvezi s tem priložene trošarinske znamke namembne države članice, se trošarina poravna v državi članici, v kateri je prišlo do nepravilnosti samo, če namembna država članica gospodarskemu subjektu povrne trošarino. |
| --- | --- |

2a.

Sprememba 20

Predlog direktive

Člen 9 — odstavek 2 b (novo)

| 2b. | Pri nepravilnostih, kadar namembna država članica ne obračuna trošarine z uporabo davčnih znamk, se trošarina v državi članici, v kateri je prišlo do nepravilnosti, poravna takoj. |
| --- | --- |

2b.

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 9 — odstavek 3

| 3. | Za namene odstavka 1 nepravilnost pomeni stanje, ko se gibanje ni končalo v skladu s členom 19(2). |
| --- | --- |

3.

Za namene odstavka 1 nepravilnost pomeni stanje, ko se gibanje ni končalo v skladu s členom 19(2).

| 3. | Za namene odstavka 1 nepravilnost pomeni stanje, ko se gibanje
  (razen gibanja iz člena 7(4)) oziroma del gibanja
  ni končalo v skladu s členom 19(2). |
| --- | --- |

3.

Za namene odstavka 1 nepravilnost pomeni stanje, ko se gibanje
  (razen gibanja iz člena 7(4)) oziroma del gibanja
  ni končalo v skladu s členom 19(2).

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 11 — odstavek 1 — točka e a (novo)

| (ea) | za dobavo v odobreno institucijo za raziskave in razvoj, laboratorij, vladni oddelek ali drugo odobreno stran z namenom preskusa kakovosti, preverjanja pred dajanjem na trg in preverjanja možnega ponarejanja, pod pogojem, da se ne šteje, da gre za komercialne količine zadevnega blaga, kjer: |
| --- | --- |

(ea)

| (i) | države članice lahko določijo raven „komercialnih količin“; ter |
| --- | --- |

(i)

| (ii) | države članice lahko določijo poenostavljene postopke, da olajšajo pretok blaga v skladu s to točko. |
| --- | --- |

(ii)

Sprememba 23

Predlog direktive

Člen 11 — odstavek 2

| 2. | Za oprostitve veljajo pogoji in omejitve, ki jih določi država članica gostiteljica. Države članice lahko odobrijo oprostitve kot vračilo trošarine. |
| --- | --- |

2.

Za oprostitve veljajo pogoji in omejitve, ki jih določi država članica gostiteljica. Države članice lahko odobrijo oprostitve kot vračilo trošarine.

| 2. | Za oprostitve veljajo pogoji in omejitve, ki jih določi država članica gostiteljica. Države članice lahko odobrijo oprostitve kot vračilo trošarine.
  S strani države članice določeni pogoji vračila ne smejo prekomerno ovirati koriščenja oprostitve
  . |
| --- | --- |

2.

Za oprostitve veljajo pogoji in omejitve, ki jih določi država članica gostiteljica. Države članice lahko odobrijo oprostitve kot vračilo trošarine.
  S strani države članice določeni pogoji vračila ne smejo prekomerno ovirati koriščenja oprostitve
  .

Sprememba 54

Predlog direktive

Člen 11 — odstavek 2 a (novo)

| 2a. | Trošarina, vključno s trošarino za naftna olja, se lahko vrne ali odpusti v skladu s postopkom, ki ga določi posamezna država članica. Država članica uporablja enak postopek za domače blago in blago iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

2a.

Sprememba 63 rev.

Predlog direktive

Člen 13 — odstavek 1

| 1. | Države članice lahko oprostijo plačilo trošarine za trošarinsko blago, ki ga dobavijo brezcarinske prodajalne in ga potniki na poletu
  ali
  morski plovbi v osebni prtljagi odnesejo na tretje ozemlje ali v tretjo državo. |
| --- | --- |

1.

Države članice lahko oprostijo plačilo trošarine za trošarinsko blago, ki ga dobavijo brezcarinske prodajalne in ga potniki na poletu
  ali
  morski plovbi v osebni prtljagi odnesejo na tretje ozemlje ali v tretjo državo.

| 1. | Države članice lahko oprostijo plačilo trošarine za trošarinsko blago, ki ga dobavijo brezcarinske prodajalne in ga potniki na poletu ali morski plovbi
  ali prehodu po kopnem
  v osebni prtljagi odnesejo na tretje ozemlje ali v tretjo državo. |
| --- | --- |

1.

Države članice lahko oprostijo plačilo trošarine za trošarinsko blago, ki ga dobavijo brezcarinske prodajalne in ga potniki na poletu ali morski plovbi
  ali prehodu po kopnem
  v osebni prtljagi odnesejo na tretje ozemlje ali v tretjo državo.

Sprememba 65 rev.

Predlog direktive

Člen 13 — odstavek 4

| 4. | V tem členu se uporabljajo naslednje opredelitve: |
| --- | --- |

4.

V tem členu se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 4. | V tem členu se uporabljajo naslednje opredelitve: |
| --- | --- |

4.

V tem členu se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „tretje ozemlje“ pomeni ozemlja iz člena 5(2) in (3); |
| --- | --- |

(a)

„tretje ozemlje“ pomeni ozemlja iz člena 5(2) in (3);

| (a) | „tretje ozemlje“ pomeni ozemlja iz člena 5(2) in (3); |
| --- | --- |

(a)

„tretje ozemlje“ pomeni ozemlja iz člena 5(2) in (3);

| (b) | „brezcarinska prodajalna“ pomeni vsako poslovalnico na letališču ali v pristanišču, ki izpolnjuje pogoje, ki jih določijo pristojni organi, zlasti na podlagi odstavka 3; |
| --- | --- |

(b)

„brezcarinska prodajalna“ pomeni vsako poslovalnico na letališču ali v pristanišču, ki izpolnjuje pogoje, ki jih določijo pristojni organi, zlasti na podlagi odstavka 3;

| (b) | „brezcarinska prodajalna“ pomeni vsako poslovalnico na letališču ali v pristanišču
  ali na meji s tretjo državo ali tretjim ozemljem
  , ki izpolnjuje pogoje, ki jih določijo pristojni organi, zlasti na podlagi odstavka 3; |
| --- | --- |

(b)

„brezcarinska prodajalna“ pomeni vsako poslovalnico na letališču ali v pristanišču
  ali na meji s tretjo državo ali tretjim ozemljem
  , ki izpolnjuje pogoje, ki jih določijo pristojni organi, zlasti na podlagi odstavka 3;

| (c) | „potnik, ki potuje na tretje ozemlje ali v tretjo državo“ pomeni vsakega potnika z dokumentom za potovanje po zraku ali morju, ki dokazuje, da je
  neposredni
  namembni kraj letališče ali pristanišče na tretjem ozemlju ali v tretji državi. |
| --- | --- |

(c)

„potnik, ki potuje na tretje ozemlje ali v tretjo državo“ pomeni vsakega potnika z dokumentom za potovanje po zraku ali morju, ki dokazuje, da je
  neposredni
  namembni kraj letališče ali pristanišče na tretjem ozemlju ali v tretji državi.

| (c) | „potnik, ki potuje na tretje ozemlje ali v tretjo državo“ pomeni vsakega potnika z dokumentom za potovanje po zraku ali morju, ki dokazuje, da je
  končni
  namembni kraj letališče ali pristanišče na tretjem ozemlju ali v tretji državi,
  kot tudi vsakega potnika, ki zapusti Skupnost po kopnem
  . |
| --- | --- |

(c)

„potnik, ki potuje na tretje ozemlje ali v tretjo državo“ pomeni vsakega potnika z dokumentom za potovanje po zraku ali morju, ki dokazuje, da je
  končni
  namembni kraj letališče ali pristanišče na tretjem ozemlju ali v tretji državi,
  kot tudi vsakega potnika, ki zapusti Skupnost po kopnem
  .

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 14 — odstavek 2

| 2. | Za proizvodnjo, predelavo
  in skladiščenje trošarinskega blaga
  velja, da se opravi pod režimom odloga plačila trošarine, če se te dejavnosti izvajajo v prostorih, za katere je izdano dovoljenje v skladu z odstavkom 3
  . |
| --- | --- |

2.

Za proizvodnjo, predelavo
  in skladiščenje trošarinskega blaga
  velja, da se opravi pod režimom odloga plačila trošarine, če se te dejavnosti izvajajo v prostorih, za katere je izdano dovoljenje v skladu z odstavkom 3
  .

| 2. | Proizvodnja, predelava
  in skladiščenje trošarinskega blaga,
  za katerega trošarina še ni plačana, se opravljajo v trošarinskem skladišču
  . |
| --- | --- |

2.

Proizvodnja, predelava
  in skladiščenje trošarinskega blaga,
  za katerega trošarina še ni plačana, se opravljajo v trošarinskem skladišču
  .

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 14 — odstavek 3

| 3. | Pristojni organi držav članic izdajo dovoljenje, da se prostori, ki se uporabljajo za proizvodnjo, predelavo in skladiščenje trošarinskega blaga ter za njegov prejem ali odpremo pod režimom odloga plačila trošarine, uporabljajo kot „trošarinska skladišča“. |
| --- | --- |

3.

črtano

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 15 — odstavek 1 — pododstavka 2 in 3

Izdaja dovoljenja se ne sme zavrniti zgolj zato, ker ima fizična ali pravna oseba sedež v drugi državi članici
  in namerava sama upravljati trošarinsko skladišče prek zastopnika ali podružnice v državi članici, kjer se izda dovoljenje
  .

Dovoljenje je v skladu s pogoji, ki jih lahko oblasti določijo zaradi preprečitve kakršnega koli izogibanja ali zlorabe. Vendar
  izdaja dovoljenja se ne sme zavrniti zgolj zato, ker ima fizična ali pravna oseba sedež v drugi državi članici.

Dovoljenje mora zajemati dejavnosti iz člena 14(3).

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 16 — odstavek 1 — uvodni del

| 1. | Trošarinsko blago se lahko giba pod režimom odloga plačila trošarine na ozemlju Skupnosti: |
| --- | --- |

1.

Trošarinsko blago se lahko giba pod režimom odloga plačila trošarine na ozemlju Skupnosti:

| 1. | Trošarinsko blago se lahko giba pod režimom odloga plačila trošarine
  med dvema krajema
  na ozemlju Skupnosti,
  vključno z gibanjem prek tretje države ali njene regije
  : |
| --- | --- |

1.

Trošarinsko blago se lahko giba pod režimom odloga plačila trošarine
  med dvema krajema
  na ozemlju Skupnosti,
  vključno z gibanjem prek tretje države ali njene regije
  :

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 16 — odstavek 1 — točka a — točka ii

| (ii) | fizične ali pravne osebe, ki ji pristojni organi namembne države članice izdajo dovoljenje pod pogoji, ki jih določijo navedeni organi, da prejme trošarinsko blago, ki se giba pod režimom odloga plačila trošarine in je poslano iz druge države članice, v nadaljevanju „pooblaščeni prejemnik“; |
| --- | --- |

(ii)

| (ii) | prostorov pooblaščenega prejemnika; |
| --- | --- |

(ii)

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 16 — odstavek 1 — točka b

| (b) | od kraja uvoza do katerega koli namembnega kraja iz točke (a), kadar blago odpremi
  fizična ali pravna oseba, ki ji pristojni organi države članice uvoza za to izdajo dovoljenje pod pogoji, ki jih določijo navedeni organi, v nadaljevanju
  „pooblaščeni pošiljatelj“. |
| --- | --- |

(b)

od kraja uvoza do katerega koli namembnega kraja iz točke (a), kadar blago odpremi
  fizična ali pravna oseba, ki ji pristojni organi države članice uvoza za to izdajo dovoljenje pod pogoji, ki jih določijo navedeni organi, v nadaljevanju
  „pooblaščeni pošiljatelj“.

| (b) | od kraja uvoza do katerega koli namembnega kraja
  ali prejemnika
  iz točke (a), kadar blago odpremi pooblaščeni pošiljatelj. |
| --- | --- |

(b)

od kraja uvoza do katerega koli namembnega kraja
  ali prejemnika
  iz točke (a), kadar blago odpremi pooblaščeni pošiljatelj.

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 17 — odstavek 1 — uvodni del

| 1. | Pristojni organi odpremne države članice zahtevajo pod pogoji, ki jih sami določijo, da se tveganje, ki izhaja iz gibanja trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine, zavaruje z jamstvom, ki ga zagotovi ena ali več izmed naslednjih oseb: |
| --- | --- |

1.

Pristojni organi odpremne države članice zahtevajo pod pogoji, ki jih sami določijo, da se tveganje, ki izhaja iz gibanja trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine, zavaruje z jamstvom, ki ga zagotovi ena ali več izmed naslednjih oseb:

| 1. | Pristojni organi odpremne države članice zahtevajo pod pogoji, ki jih sami določijo, da se tveganje, ki izhaja iz gibanja trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine, zavaruje z jamstvom, ki ga zagotovi ena ali več izmed naslednjih oseb
  ali v njihovem imenu
  : |
| --- | --- |

1.

Pristojni organi odpremne države članice zahtevajo pod pogoji, ki jih sami določijo, da se tveganje, ki izhaja iz gibanja trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine, zavaruje z jamstvom, ki ga zagotovi ena ali več izmed naslednjih oseb
  ali v njihovem imenu
  :

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 17 — odstavek 2 — pododstavek 1

| 2. | Jamstvo velja na celotnem območju Skupnosti. |
| --- | --- |

2.

Jamstvo velja na celotnem območju Skupnosti.

| 2. | Jamstvo velja na celotnem območju Skupnosti
  in ga lahko zagotavlja
  : |
| --- | --- |

2.

Jamstvo velja na celotnem območju Skupnosti
  in ga lahko zagotavlja
  :

| (a) | pooblaščena institucija za opravljanje dejavnosti kreditnih institucij v skladu z Direktivo 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (2); ali |
| --- | --- |

(a)

| (b) | pooblaščeno podjetje za opravljanje zavarovalne dejavnosti v skladu z Direktivo Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (3). |
| --- | --- |

(b)

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 17 a (novo)

Člen 17a

1.
     Na zahtevo osebe iz člena 17(1) lahko pristojni organi odpremne države članice pod pogoji, ki jih določijo, dovolijo predložitev celotnega jamstva za zmanjšani znesek trošarine ali da se ne predloži nobenega jamstva, pod pogojem, da stran, ki prevzame davčno odgovornost za prevoz, hkrati prevzame tudi odgovornost za prevoz.

2.
     
  Dovoljenje iz odstavka 1 se podeli le osebam, ki:

| (a) | imajo sedež na carinskem območju Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

imajo sedež na carinskem območju Skupnosti;

| (b) | imajo dokaz o zagotavljanju jamstva za gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine; ter |
| --- | --- |

(b)

imajo dokaz o zagotavljanju jamstva za gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine; ter

| (c) | redno zagotavljajo jamstva za gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine ali pa carinski organi vedo, da so sposobni izpolniti svoje obveznosti v zvezi s temi postopki. |
| --- | --- |

(c)

redno zagotavljajo jamstva za gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine ali pa carinski organi vedo, da so sposobni izpolniti svoje obveznosti v zvezi s temi postopki.

3.
     
  Ukrepi, ki urejajo postopek podelitve dovoljenj v skladu z odstavkoma 1 in 2, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 40(2).

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 18 — odstavek 2 — pododstavek 2 — uvodni del

Pooblaščeni prejemnik, ki ima dovoljenje za namene iz prvega pododstavka, izpolnjuje naslednje zahteve:

Začasno
  pooblaščeni prejemnik, ki ima dovoljenje za namene iz prvega pododstavka, izpolnjuje naslednje zahteve:

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 19 — odstavek 1

| 1. | Šteje se, da se je gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine začelo, ko blago zapusti odpremno trošarinsko skladišče ali kraj uvoza. |
| --- | --- |

1.

Šteje se, da se je gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine začelo, ko blago zapusti odpremno trošarinsko skladišče ali kraj uvoza.

| 1. | Šteje se, da se je gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine začelo, ko blago zapusti odpremno trošarinsko skladišče ali kraj uvoza.
  Trenutek, ko blago zapusti trošarinsko skladišče ali kraj uvoza, se določi s sporočilom dodatne informacije, ki jo pristojnemu organu takoj pošlje pooblaščeni imetnik trošarinskega skladišča ali pooblaščeni pošiljatelj
  . |
| --- | --- |

1.

Šteje se, da se je gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine začelo, ko blago zapusti odpremno trošarinsko skladišče ali kraj uvoza.
  Trenutek, ko blago zapusti trošarinsko skladišče ali kraj uvoza, se določi s sporočilom dodatne informacije, ki jo pristojnemu organu takoj pošlje pooblaščeni imetnik trošarinskega skladišča ali pooblaščeni pošiljatelj
  .

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 19 — odstavek 2

| 2. | Šteje se, da se je
  gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine
  končalo
  , ko prejemnik prejme pošiljko blaga,
  ali
  v primeru iz točke (iii) člena 16(1)(a), ko blago zapusti ozemlje Skupnosti. |
| --- | --- |

2.

Šteje se, da se je
  gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine
  končalo
  , ko prejemnik prejme pošiljko blaga,
  ali
  v primeru iz točke (iii) člena 16(1)(a), ko blago zapusti ozemlje Skupnosti.

| 2. | Gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine
  se konča
  : |
| --- | --- |

2.

Gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine
  se konča
  :

| — | ko prejemnik prejme pošiljko blaga.
  Trenutek, ko prejemnik prejme pošiljko blaga, je določen s sporočilom dodatne informacije, ki jo prejemnik ob prihodu blaga nemudoma posreduje pristojnemu organu
  ; |
| --- | --- |

—

ko prejemnik prejme pošiljko blaga.
  Trenutek, ko prejemnik prejme pošiljko blaga, je določen s sporočilom dodatne informacije, ki jo prejemnik ob prihodu blaga nemudoma posreduje pristojnemu organu
  ;

| — | v primeru iz točke (iii) člena 16(1)(a), ko blago zapusti ozemlje Skupnosti
  ali se vključi v carinski odložni postopek ali režim
  . |
| --- | --- |

—

v primeru iz točke (iii) člena 16(1)(a), ko blago zapusti ozemlje Skupnosti
  ali se vključi v carinski odložni postopek ali režim
  .

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 19 a (novo)

Člen 19a

Veljavna pravila za gibanje blaga pod režimom odloga plačila trošarine pod pogoji, ki jih določijo pristojni organi odpremne države članice, dovoljujejo predložitev celotnega jamstva za zmanjšani znesek trošarine ali da se ne predloži nobenega jamstva, pod pogojem, da stran, ki prevzame davčno odgovornost za prevoz, hkrati prevzame tudi odgovornost za prevoz.

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 20 — odstavek 1

| 1. | Za trošarinsko blago se šteje, da se giba pod režimom odloga plačila trošarine, če ga spremlja elektronski administrativni dokument, obdelan v skladu z odstavkoma 2 in 3. |
| --- | --- |

1.

Za trošarinsko blago se šteje, da se giba pod režimom odloga plačila trošarine, če ga spremlja elektronski administrativni dokument, obdelan v skladu z odstavkoma 2 in 3.

| 1. | Za trošarinsko blago se šteje, da se giba pod režimom odloga plačila trošarine, če ga spremlja elektronski administrativni dokument, obdelan v skladu z odstavkoma 2 in 3.
  Države članice in Komisija sprejmejo potrebne ukrepe za uporabo ključne javne infrastrukture na nacionalni ravni in zagotovijo njihovo interoperabilnost
  . |
| --- | --- |

1.

Za trošarinsko blago se šteje, da se giba pod režimom odloga plačila trošarine, če ga spremlja elektronski administrativni dokument, obdelan v skladu z odstavkoma 2 in 3.
  Države članice in Komisija sprejmejo potrebne ukrepe za uporabo ključne javne infrastrukture na nacionalni ravni in zagotovijo njihovo interoperabilnost
  .

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 20 — odstavek 6

| 6. | Pošiljatelj sporoči administrativno referenčno oznako osebi, ki spremlja
  blago. |
| --- | --- |

6.

Pošiljatelj sporoči administrativno referenčno oznako osebi, ki spremlja
  blago.

| 6. | Odpremljeno
  blago
  spremlja tiskana informacija, ki omogoča identifikacijo blaga v gibanju
  . |
| --- | --- |

6.

Odpremljeno
  blago
  spremlja tiskana informacija, ki omogoča identifikacijo blaga v gibanju
  .

Oznaka mora biti na voljo ves čas gibanja pod režimom odloga plačila trošarine.

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 22

Pristojni organ odpremne države članice lahko dovoli pod pogoji, ki jih določi ta država članica, da pošiljatelj z uporabo računalniško podprtega sistema razdeli gibanje energentov pod režimom odloga plačila trošarine v vsaj dve gibanji, če se ne spremeni skupna količina trošarinskega blaga.

Pristojni organ odpremne države članice lahko dovoli pod pogoji, ki jih določi ta država članica, da pošiljatelj z uporabo računalniško podprtega sistema razdeli gibanje energentov pod režimom odloga plačila trošarine v vsaj dve gibanji, če:

| (a) | se ne spremeni skupna količina trošarinskega blaga; in |
| --- | --- |

(a)

se ne spremeni skupna količina trošarinskega blaga; in

| (b) | se razdelitev opravi na ozemlju države članice, ki tak postopek dovoljuje. |
| --- | --- |

(b)

Države članice
  lahko določijo tudi, da se taka delitev ne izvede
  na njihovem ozemlju.

Države članice
  obvestijo Komisijo, ali in pod katerimi pogoji dovolijo delitev pošiljk
  na njihovem ozemlju.
  To informacijo Komisija pošlje drugim državam članicam
  .

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 23 — odstavek 1 — pododstavek 1

| 1. | Ob prejemu trošarinskega blaga v katerem koli namembnem kraju iz točk (i), (ii) ali (iv) člena 16(1)(a) ali iz člena 16(2) prejemnik pristojnim organom namembne države članice z uporabo računalniško podprtega sistema
  takoj
  predloži poročilo o prejemu blaga, v nadaljevanju „poročilo o prejemu“. |
| --- | --- |

1.

Ob prejemu trošarinskega blaga v katerem koli namembnem kraju iz točk (i), (ii) ali (iv) člena 16(1)(a) ali iz člena 16(2) prejemnik pristojnim organom namembne države članice z uporabo računalniško podprtega sistema
  takoj
  predloži poročilo o prejemu blaga, v nadaljevanju „poročilo o prejemu“.

| 1. | Ob prejemu trošarinskega blaga v katerem koli namembnem kraju iz točk (i), (ii) ali (iv) člena 16(1)(a) ali iz člena 16(2) prejemnik pristojnim organom namembne države članice z uporabo računalniško podprtega sistema
  najpozneje delovni dan po prejemu
  predloži poročilo o prejemu blaga, v nadaljevanju „poročilo o prejemu“. |
| --- | --- |

1.

Ob prejemu trošarinskega blaga v katerem koli namembnem kraju iz točk (i), (ii) ali (iv) člena 16(1)(a) ali iz člena 16(2) prejemnik pristojnim organom namembne države članice z uporabo računalniško podprtega sistema
  najpozneje delovni dan po prejemu
  predloži poročilo o prejemu blaga, v nadaljevanju „poročilo o prejemu“.

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 24 — odstavek 3

| 3. | Pristojni organi odpremne države članice pošljejo pošiljatelju poročilo o izvozu. |
| --- | --- |

3.

Pristojni organi odpremne države članice pošljejo pošiljatelju poročilo o izvozu.

| 3. | Pristojni organi odpremne države članice pošljejo pošiljatelju poročilo o izvozu
  najpozneje delovni dan po prejemu potrdila, ki potrjuje, da je trošarinsko blago zapustilo ozemlje Skupnosti
  . |
| --- | --- |

3.

Pristojni organi odpremne države članice pošljejo pošiljatelju poročilo o izvozu
  najpozneje delovni dan po prejemu potrdila, ki potrjuje, da je trošarinsko blago zapustilo ozemlje Skupnosti
  .

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 26 — odstavek 1 — pododstavka 2 in 3

Ko je sistem ponovno na voljo, pošiljatelj takoj predloži osnutek elektronskega administrativnega dokumenta. Ta dokument nadomesti papirni dokument iz točke (a) prvega pododstavka takoj, ko je obdelan v skladu s členom 20(3), uporablja pa se postopek v zvezi z elektronskim administrativnim dokumentom.

Pošiljke nadaljujejo gibanje v skladu z nadomestnimi postopki, vključno s potrditvijo obračuna, čeprav je elektronski sistem ponovno na voljo v času gibanja.

Dokler elektronski administrativni dokument ni obdelan v skladu s členom 20(3), se šteje, da se gibanje izvaja pod režimom odloga plačila trošarine, če ga spremlja papirni dokument.

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 26 — odstavek 2 — pododstavek 1

| 2. | Kadar računalniško podprt sistem ni na voljo, lahko imetnik trošarinskega skladišča ali pooblaščeni pošiljatelj sporoči informacije iz člena 20(8) ali člena 22 z drugimi komunikacijskimi sredstvi. V ta namen obvesti pristojne organe odpremne države članice v trenutku, ko se spremeni namembni kraj ali ko se začne delitev gibanja. |
| --- | --- |

2.

Kadar računalniško podprt sistem ni na voljo, lahko imetnik trošarinskega skladišča ali pooblaščeni pošiljatelj sporoči informacije iz člena 20(8) ali člena 22 z drugimi komunikacijskimi sredstvi. V ta namen obvesti pristojne organe odpremne države članice v trenutku, ko se spremeni namembni kraj ali ko se začne delitev gibanja.

| 2. | Kadar računalniško podprti sistem ni na voljo, lahko imetnik trošarinskega skladišča ali pooblaščeni pošiljatelj sporoči informacije iz člena 20(8) ali člena 22 z drugimi komunikacijskimi sredstvi,
  ki jih opredelijo države članice
  . V ta namen obvesti pristojne organe odpremne države članice v trenutku, ko se spremeni namembni kraj ali ko se začne delitev gibanja. |
| --- | --- |

2.

Kadar računalniško podprti sistem ni na voljo, lahko imetnik trošarinskega skladišča ali pooblaščeni pošiljatelj sporoči informacije iz člena 20(8) ali člena 22 z drugimi komunikacijskimi sredstvi,
  ki jih opredelijo države članice
  . V ta namen obvesti pristojne organe odpremne države članice v trenutku, ko se spremeni namembni kraj ali ko se začne delitev gibanja.

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 28

Države članice lahko določijo poenostavljene postopke v zvezi z gibanjem pod režimom odloga plačila trošarine, ki se v celoti izvaja na njihovem ozemlju.

Države članice lahko določijo poenostavljene postopke v zvezi z gibanjem pod režimom odloga plačila trošarine, ki se v celoti izvaja na njihovem ozemlju,
  vključno z možnostjo opustitve zahteve po elektronskem nadzoru takega gibanja
  .

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 29 — točka 3 a (novo)

| (3a) | gibanje blaga v skladu s členom 11(1)(ea). |
| --- | --- |

(3a)

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 30 — odstavek 1 — pododstavek 2

Za trošarinsko blago razen tobačnih proizvodov, ki jih nabavijo fizične osebe, velja prvi pododstavek tudi v primerih, kadar se blago prevaža v njihovem imenu.

črtano

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 30 — odstavek 2 a (novo)

| 2a. | Za namene uporabe odstavka 2(e) lahko države članice določijo okvirne količine samo v obliki dokaza. Te okvirne količine ne smejo biti nižje od: |
| --- | --- |

2a.

| (a) | za tobačne izdelke: |
| --- | --- |

(a)

| — | 400 cigaret, |
| --- | --- |

—

| — | 200 cigarilosov (cigare, težke največ 3 grame vsaka), |
| --- | --- |

—

| — | 100 cigar, |
| --- | --- |

—

| — | tobak za kajenje: 0,5 kilograma; |
| --- | --- |

—

| (b) | za alkoholne pijače: |
| --- | --- |

(b)

| — | 5 litrov žganih pijač, |
| --- | --- |

—

| — | 10 litrov vmesnih proizvodov, |
| --- | --- |

—

| — | 45 litrov vina (vključno z največ 30 litrov penečega vina), |
| --- | --- |

—

| — | 55 litrov piva. |
| --- | --- |

—

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 30 — odstavek 2 b (novo)

| 2b. | Države članice lahko tudi določijo, da nastane obveznost za plačilo trošarine v državi članici porabe za nabavo mineralnega olja, ki je že bilo sproščeno v porabo v drugi državi članici, če take proizvode na neobičajen način prevažajo fizične osebe ali kdo drug v njihovem imenu. Neobičajni prevoz lahko vključuje vsak prevoz goriva, razen prevoz v rezervoarjih vozil ali v ustreznih ročkah za rezervno gorivo in prevoz tekočih proizvodov za ogrevanje, razen prevoz v cisternah, uporabljenih v imenu osebe, ki opravlja takšno gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

2b.

Sprememba 50

Predlog direktive

Člen 34 — odstavek 4 — točka a

| (a) | prijavi se pri davčnih organih odpremne države članice; |
| --- | --- |

(a)

prijavi se pri davčnih organih odpremne države članice;

| (a) | prijavi se pri davčnih organih odpremne države članice
  in od teh davčnih organov pridobi identifikacijski dokument
  ; |
| --- | --- |

(a)

prijavi se pri davčnih organih odpremne države članice
  in od teh davčnih organov pridobi identifikacijski dokument
  ;

Predloga spremembe 51 in 52

Predlog direktive

Člen 37

| 1. | Brez poseganja v člen 7(1) lahko države članice zahtevajo, da se trošarinsko blago v času, ko je sproščeno v porabo na njihovem ozemlju, ali, v primerih iz prvega pododstavka člena 31(1) in člena 34(1), ko vstopi na njihovo ozemlje, označi z davčnimi oznakami
  ali
  nacionalnimi identifikacijskimi znaki, ki se uporabljajo za fiskalne namene. |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v člen 7(1) lahko države članice zahtevajo, da se trošarinsko blago v času, ko je sproščeno v porabo na njihovem ozemlju, ali, v primerih iz prvega pododstavka člena 31(1) in člena 34(1), ko vstopi na njihovo ozemlje, označi z davčnimi oznakami
  ali
  nacionalnimi identifikacijskimi znaki, ki se uporabljajo za fiskalne namene.

| 1. | Brez poseganja v člen 7(1) lahko države članice zahtevajo, da se trošarinsko blago v času, ko je sproščeno v porabo na njihovem ozemlju, ali, v primerih iz prvega pododstavka člena 31(1) in člena 34(1), ko vstopi na njihovo ozemlje, označi z davčnimi oznakami, nacionalnimi identifikacijskimi znaki
  ali kakršno koli drugo serijsko oznako ali oznako avtentifikacije
  , ki se uporabljajo za fiskalne namene. |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v člen 7(1) lahko države članice zahtevajo, da se trošarinsko blago v času, ko je sproščeno v porabo na njihovem ozemlju, ali, v primerih iz prvega pododstavka člena 31(1) in člena 34(1), ko vstopi na njihovo ozemlje, označi z davčnimi oznakami, nacionalnimi identifikacijskimi znaki
  ali kakršno koli drugo serijsko oznako ali oznako avtentifikacije
  , ki se uporabljajo za fiskalne namene.

| 2. | Vsaka država članica, ki zahteva uporabo davčnih oznak ali nacionalnih identifikacijskih znakov iz odstavka 1, jih mora dati na voljo imetnikom trošarinskih skladišč drugih držav članic. |
| --- | --- |

2.

Vsaka država članica, ki zahteva uporabo davčnih oznak ali nacionalnih identifikacijskih znakov iz odstavka 1, jih mora dati na voljo imetnikom trošarinskih skladišč drugih držav članic.

| 2. | Vsaka država članica, ki zahteva uporabo davčnih oznak ali nacionalnih identifikacijskih znakov
  ali kakršno koli drugo serijsko oznako ali oznako avtentifikacije
  iz odstavka 1, jih mora dati na voljo imetnikom trošarinskih skladišč drugih držav članic. |
| --- | --- |

2.

Vsaka država članica, ki zahteva uporabo davčnih oznak ali nacionalnih identifikacijskih znakov
  ali kakršno koli drugo serijsko oznako ali oznako avtentifikacije
  iz odstavka 1, jih mora dati na voljo imetnikom trošarinskih skladišč drugih držav članic.

| 3. | Brez poseganja v kakršne koli določbe, ki jih lahko države članice določijo, da bi zagotovile pravilno izvajanje tega člena in preprečile prevaro, izogibanje ali zlorabo, države članice zagotovijo, da te oznake ali znaki ne ustvarjajo omejitev za prost pretok trošarinskega blaga. |
| --- | --- |

3.

Brez poseganja v kakršne koli določbe, ki jih lahko države članice določijo, da bi zagotovile pravilno izvajanje tega člena in preprečile prevaro, izogibanje ali zlorabo, države članice zagotovijo, da te oznake ali znaki ne ustvarjajo omejitev za prost pretok trošarinskega blaga.

| 3. | Brez poseganja v kakršne koli določbe, ki jih lahko države članice določijo, da bi zagotovile pravilno izvajanje tega člena in preprečile prevaro, izogibanje ali zlorabo, države članice zagotovijo, da te oznake ali znaki ne ustvarjajo omejitev za prost pretok trošarinskega blaga. |
| --- | --- |

3.

Brez poseganja v kakršne koli določbe, ki jih lahko države članice določijo, da bi zagotovile pravilno izvajanje tega člena in preprečile prevaro, izogibanje ali zlorabo, države članice zagotovijo, da te oznake ali znaki ne ustvarjajo omejitev za prost pretok trošarinskega blaga.

Kadar je trošarinsko blago označeno s takimi oznakami ali znaki, mora država članica, ki jih je izdala, vrniti, odpustiti ali sprostiti vsak znesek, ki je bil plačan ali zajamčen za pridobitev takih oznak ali znakov, če je obveznost plačila trošarine nastala ali je bila trošarina pobrana v drugi državi članici.

Kadar je trošarinsko blago označeno s takimi oznakami ali znaki, mora država članica, ki jih je izdala, vrniti, odpustiti ali sprostiti vsak znesek, ki je bil plačan ali zajamčen za pridobitev takih oznak ali znakov, če je obveznost plačila trošarine nastala ali je bila trošarina pobrana v drugi državi članici.

Vendar pa lahko država članica, ki je izdala oznake ali znake, določi, da je treba za povračilo, odpustitev ali sprostitev plačanega ali zajamčenega zneska predložiti dokaz, da so bile te oznake ali znaki odstranjeni ali uničeni.

| 4. | Davčne oznake
  ali
  identifikacijski znaki v smislu odstavka 1 veljajo v državi članici, ki jih je izdala. Te oznake pa lahko države članice medsebojno priznajo. |
| --- | --- |

4.

Davčne oznake
  ali
  identifikacijski znaki v smislu odstavka 1 veljajo v državi članici, ki jih je izdala. Te oznake pa lahko države članice medsebojno priznajo.

| 4. | Davčne oznake,
  nacionalni
  identifikacijski znaki
  ali kakršna koli druga serijska oznaka in oznaka avtentifikacije
  v smislu odstavka 1 veljajo v državi članici, ki jih je izdala. Te oznake pa lahko države članice medsebojno priznajo. |
| --- | --- |

4.

Davčne oznake,
  nacionalni
  identifikacijski znaki
  ali kakršna koli druga serijska oznaka in oznaka avtentifikacije
  v smislu odstavka 1 veljajo v državi članici, ki jih je izdala. Te oznake pa lahko države članice medsebojno priznajo.

Sprememba 53

Predlog direktive

Člen 39

Dokler Svet ne sprejme določb Skupnosti o oskrbi ladij in zrakoplovov, lahko države članice še naprej uporabljajo svoje nacionalne določbe s tega področja.

Dokler Svet ne sprejme določb Skupnosti o oskrbi ladij in zrakoplovov, lahko države članice še naprej uporabljajo svoje nacionalne določbe s tega področja.
  Te nacionalne določbe je treba sporočiti drugim državam članicam, da jih bodo uporabljali njihovi gospodarski subjekti
  .

---

(1)  

  UL L 145, 4.6.2008, str. 1.

(2)  

  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(3)  

  UL L 228, 11.8.1992, str. 1.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/103

---

Sistem razdeljevanja sadja v šolah *

P6_TA(2008)0542

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi uredb (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike in (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) za vzpostavitev sistema razdeljevanja sadja v šolah (KOM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS))

(2010/C 16 E/31)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0442), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0442),

| — | ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0315/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0315/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0391/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0391/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

3.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1


  Predlog uredbe — akt o spremembi


  Uvodna izjava 2 |
| (2) | Cilji SKP, določeni v členu 33 Pogodbe, vključujejo stabilizacijo trgov, zagotavljanje redne preskrbe in zagotavljanje, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah. Te cilje bi izpolnili z zagotavljanjem pomoči Skupnosti za dobavo sadja in zelenjave ter banan učencem v izobraževalnih ustanovah v okviru sistema razdeljevanja sadja v šolah. Poleg tega naj bi sistem pri mladih potrošnikih povzročil, da bi imeli radi sadje in zelenjavo in s tem
  povečal
  prihodnjo porabo ter tako spodbudil zaslužke v kmetijstvu, kar je prav tako cilj SKP. Poleg tega se lahko na podlagi člena 35(b) Pogodbe v okviru skupne kmetijske politike predvidijo skupni ukrepi, kot je sistem razdeljevanja sadja v šolah, za pospeševanje porabe nekaterih proizvodov. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 2

(2)

Cilji SKP, določeni v členu 33 Pogodbe, vključujejo stabilizacijo trgov, zagotavljanje redne preskrbe in zagotavljanje, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah. Te cilje bi izpolnili z zagotavljanjem pomoči Skupnosti za dobavo sadja in zelenjave ter banan učencem v izobraževalnih ustanovah v okviru sistema razdeljevanja sadja v šolah. Poleg tega naj bi sistem pri mladih potrošnikih povzročil, da bi imeli radi sadje in zelenjavo in s tem
  povečal
  prihodnjo porabo ter tako spodbudil zaslužke v kmetijstvu, kar je prav tako cilj SKP. Poleg tega se lahko na podlagi člena 35(b) Pogodbe v okviru skupne kmetijske politike predvidijo skupni ukrepi, kot je sistem razdeljevanja sadja v šolah, za pospeševanje porabe nekaterih proizvodov.

| (2) | Cilji SKP, določeni v členu 33 Pogodbe, vključujejo stabilizacijo trgov, zagotavljanje redne preskrbe in zagotavljanje, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah. Te cilje bi izpolnili z zagotavljanjem pomoči Skupnosti za dobavo
  kar se da svežega, sezonskega in cenovno dostopnega
  sadja in zelenjave ter banan
  s poreklom iz EU in njihovih proizvodov
  učencem v izobraževalnih ustanovah v okviru sistema razdeljevanja sadja v šolah.
  Kakor zahteva načelo subsidiarnosti, morajo biti države članice pri določanju ciljne skupine dovolj prilagodljive, kar jim bo omogočilo, da razdeljujejo sadje šolam v zadostni meri in kar najširšemu krogu odjemalcev
  . Poleg tega naj bi sistem pri mladih potrošnikih povzročil, da bi imeli radi sadje in zelenjavo in s tem
  bi imel zelo koristen učinek na javno zdravje in na boj proti revščini pri otrocih
  , povečal
  bi
  prihodnjo porabo,
  z vključevanjem šolarjev, staršev in učiteljev bi
  ustvaril
  večstranske učinke
  ter tako
  zelo koristno vplival na javno zdravje in
  spodbudil zaslužke v kmetijstvu, kar je prav tako cilj SKP. Poleg tega se lahko na podlagi člena 35(b) Pogodbe v okviru skupne kmetijske politike predvidijo skupni ukrepi, kot je sistem razdeljevanja sadja v šolah, za pospeševanje porabe nekaterih proizvodov,
  za kombiniranje z dodatnimi izobraževalnimi prvinami na področju zdravja in prehranjevanja ter za zagotovitev spodbujanja in pospeševanja regionalnih proizvajalcev, zlasti iz gorskih območij
  . |
| --- | --- |

(2)

Cilji SKP, določeni v členu 33 Pogodbe, vključujejo stabilizacijo trgov, zagotavljanje redne preskrbe in zagotavljanje, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah. Te cilje bi izpolnili z zagotavljanjem pomoči Skupnosti za dobavo
  kar se da svežega, sezonskega in cenovno dostopnega
  sadja in zelenjave ter banan
  s poreklom iz EU in njihovih proizvodov
  učencem v izobraževalnih ustanovah v okviru sistema razdeljevanja sadja v šolah.
  Kakor zahteva načelo subsidiarnosti, morajo biti države članice pri določanju ciljne skupine dovolj prilagodljive, kar jim bo omogočilo, da razdeljujejo sadje šolam v zadostni meri in kar najširšemu krogu odjemalcev
  . Poleg tega naj bi sistem pri mladih potrošnikih povzročil, da bi imeli radi sadje in zelenjavo in s tem
  bi imel zelo koristen učinek na javno zdravje in na boj proti revščini pri otrocih
  , povečal
  bi
  prihodnjo porabo,
  z vključevanjem šolarjev, staršev in učiteljev bi
  ustvaril
  večstranske učinke
  ter tako
  zelo koristno vplival na javno zdravje in
  spodbudil zaslužke v kmetijstvu, kar je prav tako cilj SKP. Poleg tega se lahko na podlagi člena 35(b) Pogodbe v okviru skupne kmetijske politike predvidijo skupni ukrepi, kot je sistem razdeljevanja sadja v šolah, za pospeševanje porabe nekaterih proizvodov,
  za kombiniranje z dodatnimi izobraževalnimi prvinami na področju zdravja in prehranjevanja ter za zagotovitev spodbujanja in pospeševanja regionalnih proizvajalcev, zlasti iz gorskih območij
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | Sistem razdeljevanja sadja v šolah mora biti natančno opredeljen kot pobuda EU, katere namen je boj proti debelosti pri mladih in razvoj njihovega okusa za sadje in zelenjavo. Ob pomoči ustreznih izobraževalnih programov mora služiti tudi večjemu ozaveščanju otrok glede menjave letnih časov med letom. Zato morajo izobraževalni organi prednostno zagotoviti razdeljevanje sezonskega sadja, ob tem pa se odločiti za raznoliko izbiro sadja, da bi otrokom omogočili, da odkrijejo različne okuse. |
| --- | --- |

(2a)

Sprememba 3

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 3

| (3) | Poleg tega člen 152(1) Pogodbe zahteva, da „se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik Skupnosti zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi“. Jasne zdravstvene prednosti sistema razdeljevanja sadja v šolah so vidiki, ki bi se morali vključiti v izvajanje SKP. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega člen 152(1) Pogodbe zahteva, da „se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik Skupnosti zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi“. Jasne zdravstvene prednosti sistema razdeljevanja sadja v šolah so vidiki, ki bi se morali vključiti v izvajanje SKP.

| (3) | Poleg tega člen 152(1) Pogodbe zahteva, da „se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik Skupnosti zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi“. Jasne zdravstvene prednosti sistema razdeljevanja sadja v šolah so vidiki, ki bi jih bilo treba vključiti v izvajanje
  politik EU na splošno in zlasti v
  SKP. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega člen 152(1) Pogodbe zahteva, da „se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik Skupnosti zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi“. Jasne zdravstvene prednosti sistema razdeljevanja sadja v šolah so vidiki, ki bi jih bilo treba vključiti v izvajanje
  politik EU na splošno in zlasti v
  SKP.

Sprememba 4

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 3 a (novo)

| (3a) | Evropski akcijski načrt za ekološko pridelavo hrane in kmetijstvo predlaga začetek večletne informacijske in promocijske kampanje po vsej EU, ki bi v več letih informirala šole o prednostih ekološkega kmetijstva in izboljšala ozaveščenost potrošnikov ter razpoznavnost ekoloških proizvodov, vključno z logotipom EU. Sistem razdeljevanja sadja v šolah mora podpirati te cilje, zlasti pri ekološko pridelanem sadju, spremljevalni ukrepi pa morajo vključevati posredovanje informacij o ekološkem kmetovanju. |
| --- | --- |

(3a)

Sprememba 5

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 6

| (6) | Zato je treba določiti postopek pomoči Skupnosti za
  sofinanciranje
  dobave nekaterih zdravih proizvodov
  iz sadja in zelenjave
  , iz sektorjev
  predelanega
  sadja in zelenjave ter banan učencem v izobraževalnih ustanovah, pa tudi za nekatere povezane stroške logistike, razdelitve, opreme, komunikacije, spremljanja in vrednotenja. Komisija bi morala določiti pogoje sistema. |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba določiti postopek pomoči Skupnosti za
  sofinanciranje
  dobave nekaterih zdravih proizvodov
  iz sadja in zelenjave
  , iz sektorjev
  predelanega
  sadja in zelenjave ter banan učencem v izobraževalnih ustanovah, pa tudi za nekatere povezane stroške logistike, razdelitve, opreme, komunikacije, spremljanja in vrednotenja. Komisija bi morala določiti pogoje sistema.

| (6) | Zato je treba določiti postopek pomoči Skupnosti za
  financiranje
  dobave nekaterih zdravih proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave ter banan učencem v izobraževalnih ustanovah, pa tudi za nekatere povezane stroške logistike, razdelitve, opreme, komunikacije, spremljanja in vrednotenja,
  kot tudi spremljevalnih ukrepov, ki so potrebni za zagotavljanje učinkovitosti sistema
  . Komisija bi morala določiti pogoje sistema.
  Posebno pozornost je treba nameniti zahtevam kakovosti in trajnosti proizvodov v sistemu: ustrezati morajo najstrožjim standardom, prednostno morajo biti sezonski in proizvedeni lokalno, kjer je to mogoče, ali v EU
  . |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba določiti postopek pomoči Skupnosti za
  financiranje
  dobave nekaterih zdravih proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave ter banan učencem v izobraževalnih ustanovah, pa tudi za nekatere povezane stroške logistike, razdelitve, opreme, komunikacije, spremljanja in vrednotenja,
  kot tudi spremljevalnih ukrepov, ki so potrebni za zagotavljanje učinkovitosti sistema
  . Komisija bi morala določiti pogoje sistema.
  Posebno pozornost je treba nameniti zahtevam kakovosti in trajnosti proizvodov v sistemu: ustrezati morajo najstrožjim standardom, prednostno morajo biti sezonski in proizvedeni lokalno, kjer je to mogoče, ali v EU
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 7

| (7) | Da bi zagotovile redno izvajanje sistema razdeljevanja sadja v šolah bi morale države članice, ki ga želijo uporabljati, na nacionalni ali regionalni ravni najprej pripraviti strategijo. Zagotoviti morajo tudi spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za učinkovit sistem. |
| --- | --- |

(7)

Da bi zagotovile redno izvajanje sistema razdeljevanja sadja v šolah bi morale države članice, ki ga želijo uporabljati, na nacionalni ali regionalni ravni najprej pripraviti strategijo. Zagotoviti morajo tudi spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za učinkovit sistem.

| (7) | Da bi zagotovile redno izvajanje sistema razdeljevanja sadja v šolah, bi morale države članice, ki ga želijo uporabljati, na nacionalni ali regionalni ravni najprej pripraviti strategijo,
  v katero bodo vključile področje izobraževanja za ciljne skupine
  . Zagotoviti morajo tudi spremljevalne
  vzgojne in logistične
  ukrepe, ki so potrebni za učinkovit sistem,
  Komisija pa mora pripraviti smernice za izvajanje te uredbe. Države članice lahko sprejmejo te ukrepe in jih vzgojno vključijo v učne programe za zdravje in prehranjevanje v šolah
  . |
| --- | --- |

(7)

Da bi zagotovile redno izvajanje sistema razdeljevanja sadja v šolah, bi morale države članice, ki ga želijo uporabljati, na nacionalni ali regionalni ravni najprej pripraviti strategijo,
  v katero bodo vključile področje izobraževanja za ciljne skupine
  . Zagotoviti morajo tudi spremljevalne
  vzgojne in logistične
  ukrepe, ki so potrebni za učinkovit sistem,
  Komisija pa mora pripraviti smernice za izvajanje te uredbe. Države članice lahko sprejmejo te ukrepe in jih vzgojno vključijo v učne programe za zdravje in prehranjevanje v šolah
  .

Sprememba 7

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 8

| (8) | Da ne bi omejili splošnega vpliva podobnih nacionalnih ukrepov, bi bilo treba
  državam članicam dovoliti
  , da dodelijo dodatno nacionalno pomoč za dobavo proizvodov in povezane stroške ter spremljevalne ukrepe, sistem razdeljevanja sadja v šolah pa ne bi smel posegati v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki upošteva zakonodajo Skupnosti. Vendar zaradi zagotavljanja praktičnega učinka sistema Skupnosti ta ne sme nadomestiti sedanjega financiranja obstoječih
  nacionalnih
  sistemov razdeljevanja sadja v šolah ali drugih sistemov razdeljevanja v šolah, ki vključujejo sadje. |
| --- | --- |

(8)

Da ne bi omejili splošnega vpliva podobnih nacionalnih ukrepov, bi bilo treba
  državam članicam dovoliti
  , da dodelijo dodatno nacionalno pomoč za dobavo proizvodov in povezane stroške ter spremljevalne ukrepe, sistem razdeljevanja sadja v šolah pa ne bi smel posegati v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki upošteva zakonodajo Skupnosti. Vendar zaradi zagotavljanja praktičnega učinka sistema Skupnosti ta ne sme nadomestiti sedanjega financiranja obstoječih
  nacionalnih
  sistemov razdeljevanja sadja v šolah ali drugih sistemov razdeljevanja v šolah, ki vključujejo sadje.

| (8) | Da ne bi omejili splošnega vpliva podobnih nacionalnih ukrepov, bi bilo treba
  države članice spodbujati
  , da dodelijo dodatno nacionalno pomoč za dobavo proizvodov in povezane stroške ter spremljevalne ukrepe, sistem razdeljevanja sadja v šolah pa ne bi smel posegati v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki upošteva zakonodajo Skupnosti. Vendar zaradi zagotavljanja praktičnega učinka sistema Skupnosti ta ne sme nadomestiti sedanjega
  nacionalnega
  financiranja obstoječih
  večletnih
  sistemov razdeljevanja sadja v šolah ali drugih sistemov razdeljevanja v šolah, ki vključujejo sadje.
  Financiranje Skupnosti mora biti po svoji naravi dodatno in omejeno na nove sisteme ali širitev že obstoječih sistemov
  . |
| --- | --- |

(8)

Da ne bi omejili splošnega vpliva podobnih nacionalnih ukrepov, bi bilo treba
  države članice spodbujati
  , da dodelijo dodatno nacionalno pomoč za dobavo proizvodov in povezane stroške ter spremljevalne ukrepe, sistem razdeljevanja sadja v šolah pa ne bi smel posegati v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki upošteva zakonodajo Skupnosti. Vendar zaradi zagotavljanja praktičnega učinka sistema Skupnosti ta ne sme nadomestiti sedanjega
  nacionalnega
  financiranja obstoječih
  večletnih
  sistemov razdeljevanja sadja v šolah ali drugih sistemov razdeljevanja v šolah, ki vključujejo sadje.
  Financiranje Skupnosti mora biti po svoji naravi dodatno in omejeno na nove sisteme ali širitev že obstoječih sistemov
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 9

| (9) | Da bi zagotovili dobro upravljanje proračuna, je treba predvideti fiksno določeno zgornjo mejo pomoči Skupnosti in najvišje stopnje sofinanciranja, finančni prispevek Skupnosti pa je treba dodati na seznam ukrepov, upravičenih do financiranja EKJS, ki je določeno v členu 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike. |
| --- | --- |

(9)

Da bi zagotovili dobro upravljanje proračuna, je treba predvideti fiksno določeno zgornjo mejo pomoči Skupnosti in najvišje stopnje sofinanciranja, finančni prispevek Skupnosti pa je treba dodati na seznam ukrepov, upravičenih do financiranja EKJS, ki je določeno v členu 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike.

| (9) | Da bi zagotovili dobro upravljanje proračuna, je treba predvideti fiksno določeno zgornjo mejo pomoči Skupnosti in najvišje stopnje sofinanciranja, finančni prispevek Skupnosti pa je treba dodati na seznam ukrepov, upravičenih do financiranja EKJS, ki je določeno v členu 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike.
  Če ena ali več držav članic ne uporabi financiranja Skupnosti, se sredstva lahko prenesejo in porabijo v drugih državah članicah
  . |
| --- | --- |

(9)

Da bi zagotovili dobro upravljanje proračuna, je treba predvideti fiksno določeno zgornjo mejo pomoči Skupnosti in najvišje stopnje sofinanciranja, finančni prispevek Skupnosti pa je treba dodati na seznam ukrepov, upravičenih do financiranja EKJS, ki je določeno v členu 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike.
  Če ena ali več držav članic ne uporabi financiranja Skupnosti, se sredstva lahko prenesejo in porabijo v drugih državah članicah
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 10

| (10) | Da bi bilo dovolj časa za gladko izvedbo sistema, se mora uporabljati od šolskega leta 2009/10. Poročilo
  o njem je treba dostaviti
  po treh letih. |
| --- | --- |

(10)

Da bi bilo dovolj časa za gladko izvedbo sistema, se mora uporabljati od šolskega leta 2009/10. Poročilo
  o njem je treba dostaviti
  po treh letih.

| (10) | Da bi bilo dovolj časa za gladko izvedbo sistema, se mora uporabljati od šolskega leta 2009/10.
  Države članice morajo opraviti letno oceno izvajanja in učinka programa, Komisija pa mora pripraviti
  poročilo
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  po treh letih.
  Ker bo samo dolgoročni program imel dolgoročne pozitivne učinke, je treba zagotoviti nadzor in oceno programa, da bi se izmerila njegova učinkovitost in predložile morebitne izboljšave
  . |
| --- | --- |

(10)

Da bi bilo dovolj časa za gladko izvedbo sistema, se mora uporabljati od šolskega leta 2009/10.
  Države članice morajo opraviti letno oceno izvajanja in učinka programa, Komisija pa mora pripraviti
  poročilo
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  po treh letih.
  Ker bo samo dolgoročni program imel dolgoročne pozitivne učinke, je treba zagotoviti nadzor in oceno programa, da bi se izmerila njegova učinkovitost in predložile morebitne izboljšave
  .

Sprememba 10

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 11

| (11) | Da bi bil sistem učinkovitejši, mora biti Skupnost sposobna financirati ukrepe za informiranje, spremljanje in vrednotenje, namenjene ozaveščanju javnosti, in ukrepe mrežnega povezovanja, ki se nanašajo na sistem razdeljevanja sadja v šolah in njegove cilje brez poseganja v njegove pristojnosti sofinanciranja potrebnih spremljevalnih ukrepov za ozaveščanje o koristnih učinkih uživanja sadja in zelenjave za zdravje v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah. |
| --- | --- |

(11)

Da bi bil sistem učinkovitejši, mora biti Skupnost sposobna financirati ukrepe za informiranje, spremljanje in vrednotenje, namenjene ozaveščanju javnosti, in ukrepe mrežnega povezovanja, ki se nanašajo na sistem razdeljevanja sadja v šolah in njegove cilje brez poseganja v njegove pristojnosti sofinanciranja potrebnih spremljevalnih ukrepov za ozaveščanje o koristnih učinkih uživanja sadja in zelenjave za zdravje v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah.

| (11) | Da bi bil sistem učinkovitejši, mora biti Skupnost sposobna financirati ukrepe za informiranje, spremljanje in vrednotenje, namenjene ozaveščanju javnosti, in ukrepe mrežnega povezovanja, ki se nanašajo na sistem razdeljevanja sadja v šolah in njegove cilje brez poseganja v njegove pristojnosti sofinanciranja potrebnih spremljevalnih ukrepov za ozaveščanje o koristnih učinkih uživanja sadja in zelenjave za zdravje v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah.
  Bistveno je, da Komisija izvede veliko promocijsko kampanjo za sistem po vsej EU
  . |
| --- | --- |

(11)

Da bi bil sistem učinkovitejši, mora biti Skupnost sposobna financirati ukrepe za informiranje, spremljanje in vrednotenje, namenjene ozaveščanju javnosti, in ukrepe mrežnega povezovanja, ki se nanašajo na sistem razdeljevanja sadja v šolah in njegove cilje brez poseganja v njegove pristojnosti sofinanciranja potrebnih spremljevalnih ukrepov za ozaveščanje o koristnih učinkih uživanja sadja in zelenjave za zdravje v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah.
  Bistveno je, da Komisija izvede veliko promocijsko kampanjo za sistem po vsej EU
  .

Sprememba 13

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 2 — točka 1 — točka a

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 103ga — odstavek 1

| 1. | Po pogojih, ki jih določi Komisija, se od šolskega leta 2009/10 dodeljuje pomoč Skupnosti za dobavo nekaterih proizvodov
  iz sadja in zelenjave
  , iz sektorjev
  predelanega
  sadja in zelenjave ter banan učencem v izobraževalnih ustanovah, ki jih
  določi
  Komisija, in se
  lahko
  dodeljuje tudi za nekatere povezane stroške logistike, razdelitve, opreme, komunikacije, spremljanja in vrednotenja. |
| --- | --- |

1.

Po pogojih, ki jih določi Komisija, se od šolskega leta 2009/10 dodeljuje pomoč Skupnosti za dobavo nekaterih proizvodov
  iz sadja in zelenjave
  , iz sektorjev
  predelanega
  sadja in zelenjave ter banan učencem v izobraževalnih ustanovah, ki jih
  določi
  Komisija, in se
  lahko
  dodeljuje tudi za nekatere povezane stroške logistike, razdelitve, opreme, komunikacije, spremljanja in vrednotenja.

| 1. | Po pogojih, ki jih določi Komisija, se od šolskega leta 2009/10 dodeljuje pomoč Skupnosti za dobavo nekaterih proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave ter banan
  v EU
  učencem v izobraževalnih
  in predšolskih
  ustanovah, ki jih
  izbere
  Komisija
  in jih natančneje določijo države članice
  , in se dodeljuje tudi za nekatere povezane stroške logistike, razdelitve, opreme, komunikacije, spremljanja in vrednotenja,
  kot tudi za spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje učinkovitosti sistema
  . |
| --- | --- |

1.

Po pogojih, ki jih določi Komisija, se od šolskega leta 2009/10 dodeljuje pomoč Skupnosti za dobavo nekaterih proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave ter banan
  v EU
  učencem v izobraževalnih
  in predšolskih
  ustanovah, ki jih
  izbere
  Komisija
  in jih natančneje določijo države članice
  , in se dodeljuje tudi za nekatere povezane stroške logistike, razdelitve, opreme, komunikacije, spremljanja in vrednotenja,
  kot tudi za spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje učinkovitosti sistema
  .

Komisija in države članice izberejo kar se da sveže, sezonsko in cenovno dostopno sadje in zelenjavo na osnovi zdravstvenih meril, kot je na primer najmanjša možna vsebnost nenaravnih in nezdravih aditivov.

Lokalne proizvode je treba uporabiti prednostno, da bi se izognili nepotrebnim prevozom, ki imajo za posledico onesnaževanje okolja.

Posebna pozornost se nameni biološko in lokalno pridelanemu sadju in zelenjavi, če sta na voljo.

Sprememba 14

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 2 — točka 1 — podtočka a

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 103ga — odstavek 2

| 2. | Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, na nacionalni ali regionalni ravni, najprej pripravijo nacionalno strategijo za njegovo izvajanje. Zagotovijo tudi spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za učinkovit sistem. |
| --- | --- |

2.

Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, na nacionalni ali regionalni ravni, najprej pripravijo nacionalno strategijo za njegovo izvajanje. Zagotovijo tudi spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za učinkovit sistem.

| 2. | Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, na nacionalni ali regionalni ravni, najprej pripravijo nacionalno strategijo za njegovo izvajanje,
  pri čemer upoštevajo razmere glede tal in podnebja, pri katerih se sadje in zelenjava proizvajata. Zato mora Skupnost dati prednost tem proizvodom. Te države članice
  zagotovijo tudi
  finančne vire Skupnosti in nacionalne finančne vire, potrebne za izvajanje, ter uresničijo
  spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za učinkovit sistem,
  pri čemer dajo prednost otrokom v predšolskih in osnovnošolskih ustanovah, katerim je treba sadje razdeljevati brezplačno in dnevno
  . |
| --- | --- |

2.

Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, na nacionalni ali regionalni ravni, najprej pripravijo nacionalno strategijo za njegovo izvajanje,
  pri čemer upoštevajo razmere glede tal in podnebja, pri katerih se sadje in zelenjava proizvajata. Zato mora Skupnost dati prednost tem proizvodom. Te države članice
  zagotovijo tudi
  finančne vire Skupnosti in nacionalne finančne vire, potrebne za izvajanje, ter uresničijo
  spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za učinkovit sistem,
  pri čemer dajo prednost otrokom v predšolskih in osnovnošolskih ustanovah, katerim je treba sadje razdeljevati brezplačno in dnevno
  .

Države članice v tej strategiji med drugim opredelijo:

| — | proizvode, ki se bodo razdeljevali, upoštevajoč, da gre za sezonske in lokalne proizvode; |
| --- | --- |

—

| — | starostne skupine v šolski populaciji, ki bodo ta sistem koristile; |
| --- | --- |

—

| — | izobraževalne ustanove, ki bodo sodelovale v tem sistemu. |
| --- | --- |

—

Države članice v skladu z objektivnimi merili pri izvajanju tega sistema dajo prednost tradicionalnim sortam in lokalno pridelanemu sadju in zelenjavi ter podpirajo majhne pridelovalce.

Spremljevalni ukrepi vključujejo nudenje zdravstvenega in prehrambenega svetovanja, informacij o prednostih sadja za zdravje, prilagojenih starosti učencev, kot tudi informacij o posameznih značilnostih ekološkega kmetijstva.

Sprememba 15

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 2 — točka 1 — podtočka a

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 103ga — odstavek 3 — točka a

| (a) | ne presega
  90 milijonov EUR
  na šolsko leto, |
| --- | --- |

(a)

ne presega
  90 milijonov EUR
  na šolsko leto,

| (a) | ne presega
  500 milijonov EUR
  na šolsko leto, |
| --- | --- |

(a)

ne presega
  500 milijonov EUR
  na šolsko leto,

Sprememba 16

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 2 — točka 1 — točka a

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 103ga — odstavek 3 — točka b

| (b) | ne presega
  50
   % stroškov dobave in povezanih stroškov iz odstavka 1
  ali 75 % takih stroškov v regijah, ki so upravičene do pomoči iz konvergentnega cilja
  , |
| --- | --- |

(b)

ne presega
  50
   % stroškov dobave in povezanih stroškov iz odstavka 1
  ali 75 % takih stroškov v regijah, ki so upravičene do pomoči iz konvergentnega cilja
  ,

| (b) | ne presega stroškov dobave in povezanih stroškov
  ter stroškov spremljevalnih ukrepov
  iz odstavka 1, |
| --- | --- |

(b)

ne presega stroškov dobave in povezanih stroškov
  ter stroškov spremljevalnih ukrepov
  iz odstavka 1,

Sprememba 17

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 2 — točka 1 — točka a

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 103 ga — odstavek 3 — točka c

| (c) | ne zajema drugih stroškov razen stroškov dobave in povezanih stroškov iz odstavka 1 in |
| --- | --- |

(c)

ne zajema drugih stroškov razen stroškov dobave in povezanih stroškov iz odstavka 1 in

| (c) | ne zajema drugih stroškov razen stroškov dobave in povezanih stroškov
  ter stroškov spremljevalnih ukrepov, ki so potrebni, da bi se zagotovila učinkovitost sistema
  , iz odstavka 1 in |
| --- | --- |

(c)

ne zajema drugih stroškov razen stroškov dobave in povezanih stroškov
  ter stroškov spremljevalnih ukrepov, ki so potrebni, da bi se zagotovila učinkovitost sistema
  , iz odstavka 1 in

Sprememba 18

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 2 — točka 1 — točka a

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 103ga — odstavek 3 — točka d

| (d) | se ne uporablja za nadomestitev sedanjega financiranja katerega koli od obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja v šolah ali drugih sistemov za razdeljevanje v šolah, ki vključujejo sadje. |
| --- | --- |

(d)

se ne uporablja za nadomestitev sedanjega financiranja katerega koli od obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja v šolah ali drugih sistemov za razdeljevanje v šolah, ki vključujejo sadje.

| (d) | se ne uporablja za nadomestitev sedanjega
  javnega
  financiranja katerega koli od obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja v šolah ali drugih sistemov za razdeljevanje v šolah, ki vključujejo sadje. |
| --- | --- |

(d)

se ne uporablja za nadomestitev sedanjega
  javnega
  financiranja katerega koli od obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja v šolah ali drugih sistemov za razdeljevanje v šolah, ki vključujejo sadje.

Sprememba 19

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 2 — točka 1 — točka a

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 103ga — odstavek 5

| 5. | Sistem razdeljevanja sadja v šolah v Skupnosti ne posega v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki upošteva zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

5.

Sistem razdeljevanja sadja v šolah v Skupnosti ne posega v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki upošteva zakonodajo Skupnosti.

| 5. | Sistem razdeljevanja sadja v šolah v Skupnosti ne posega v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki upošteva zakonodajo Skupnosti.
  Pilotni projekti, ki se poskusno izvajajo na manjšem številu izobraževalnih ustanov v omejenem časovnem obdobju, se ne prištevajo pod nacionalni sistem iz odstavka 3(d)
  . |
| --- | --- |

5.

Sistem razdeljevanja sadja v šolah v Skupnosti ne posega v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki upošteva zakonodajo Skupnosti.
  Pilotni projekti, ki se poskusno izvajajo na manjšem številu izobraževalnih ustanov v omejenem časovnem obdobju, se ne prištevajo pod nacionalni sistem iz odstavka 3(d)
  .

Sprememba 21

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 2 — točka 3

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 184 — točka 6

| (6) | pred 31. avgustom 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi sistema razdeljevanja sadja v šolah iz člena 103 ga, če je potrebno opremljenega z ustreznimi predlogi. Poročilo zlasti obravnava vprašanja glede
  tega
  , v kolikšni meri je sistem spodbujal vzpostavitev dobrega delovanja sistema razdeljevanja sadja v šolah v državah članicah ter učinek sistema za izboljšanje prehranskih navad otrok. |
| --- | --- |

(6)

pred 31. avgustom 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi sistema razdeljevanja sadja v šolah iz člena 103 ga, če je potrebno opremljenega z ustreznimi predlogi. Poročilo zlasti obravnava vprašanja glede
  tega
  , v kolikšni meri je sistem spodbujal vzpostavitev dobrega delovanja sistema razdeljevanja sadja v šolah v državah članicah ter učinek sistema za izboljšanje prehranskih navad otrok.

| (6) | pred 31. avgustom 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi sistema razdeljevanja sadja v šolah iz člena 103 ga, če je potrebno opremljenega z ustreznimi predlogi. Poročilo zlasti obravnava vprašanja glede
  naslednjega
  : |
| --- | --- |

(6)

pred 31. avgustom 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi sistema razdeljevanja sadja v šolah iz člena 103 ga, če je potrebno opremljenega z ustreznimi predlogi. Poročilo zlasti obravnava vprašanja glede
  naslednjega
  :

| — | v kolikšni meri je sistem spodbujal vzpostavitev dobrega delovanja sistema razdeljevanja sadja v šolah v državah članicah ter učinek sistema za izboljšanje prehranskih navad otrok; |
| --- | --- |

—

v kolikšni meri je sistem spodbujal vzpostavitev dobrega delovanja sistema razdeljevanja sadja v šolah v državah članicah ter učinek sistema za izboljšanje prehranskih navad otrok;

| — | v kolikšni meri je ali ni vplivala izbira nacionalnega sofinanciranja prek prispevkov staršev na doseg in učinkovitost sistema; |
| --- | --- |

—

| — | pomen in vpliv nacionalnih spremljevalnih ukrepov, zlasti način, na katerega so sistem razdeljevanja sadja v šolah in spremljevalne informacije o zdravi prehrani vključeni v nacionalni šolski program; |
| --- | --- |

—

---

Sreda, 19. november 2008

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/111

---

Statistični podatki Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu ***II

P6_TA(2008)0546

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD))

(2010/C 16 E/32)

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (9815/3/2008 — C6-0343/2008) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (9815/3/2008 — C6-0343/2008) (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0046), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0046),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0425/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0425/2008),

1.   odobri Skupno stališče;

2.   ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s Skupnim stališčem;

3.   naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES;

4.   naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

5.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 280 E, 4.11.2008, str. 1.

(2)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 109.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/112

---

Obveznost objave in prevoda za nekatere oblike družb ***I

P6_TA(2008)0547

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 68/151/EGS in 89/666/EGS glede obveznosti objave in prevodov za nekatere oblike družb (KOM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD))

(2010/C 16 E/33)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0194), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0194),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 44(2)(g) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0171/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 44(2)(g) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0171/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0400/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0400/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

3.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2008)0083

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. novembra 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 68/151/EGS, 77/91/EGS in 89/666/EGS glede obveznosti objave in prevodov za nekatere oblike družb

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2)(g) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet se je na zasedanju dne8. in 9. marca 2007 strinjal, da je treba upravne obremenitve družb zmanjšati za 25 % do leta 2012, da bi se izboljšala konkurenčnost družb v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet se je na zasedanju dne8. in 9. marca 2007 strinjal, da je treba upravne obremenitve družb zmanjšati za 25 % do leta 2012, da bi se izboljšala konkurenčnost družb v Skupnosti.

| (2) | Pravo družb je bilo določeno kot področje, ki vsebuje veliko število obveznosti obveščanja za družbe, od katerih so nekatere zastarele ali pretirane. |
| --- | --- |

(2)

Pravo družb je bilo določeno kot področje, ki vsebuje veliko število obveznosti obveščanja za družbe, od katerih so nekatere zastarele ali pretirane.

| (3) | Navedene obveznosti obveščanja je treba pregledati, da bi se ║ obremenitve družb v Skupnosti zmanjšale na minimum, ki še zagotavlja zaščito interesov drugih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(3)

Navedene obveznosti obveščanja je treba pregledati, da bi se ║ obremenitve družb v Skupnosti zmanjšale na minimum, ki še zagotavlja zaščito interesov drugih zainteresiranih strani.

| (4) | V skladu s Prvo direktivo Sveta 68/151/EGS z dne 9. marca 1968 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (3), morajo družbe z omejeno odgovornostjo z objavo razkriti nekatere informacije, ki morajo biti vnesene v centralni register, trgovinski register ali register družb države članice. V številnih državah članicah se mora ta objava izvesti z uporabo nacionalnega uradnega lista, včasih pa dodatno še z uporabo nacionalnih ali regionalnih časopisov. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Prvo direktivo Sveta 68/151/EGS z dne 9. marca 1968 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (3), morajo družbe z omejeno odgovornostjo z objavo razkriti nekatere informacije, ki morajo biti vnesene v centralni register, trgovinski register ali register družb države članice. V številnih državah članicah se mora ta objava izvesti z uporabo nacionalnega uradnega lista, včasih pa dodatno še z uporabo nacionalnih ali regionalnih časopisov.

| (5) | Obveznosti objave za zadevne družbe večinoma pomenijo dodatne stroške in ne zagotavljajo prave dodane vrednosti glede na to, da registri družb objavijo svoje informacije na spletu. Pobude,
  kot je bodoči evropski portal e-pravosodje
  , za zagotavljanje lažjega dostopa do takšnih registrov v vsej Skupnosti še bolj zmanjšujejo potrebo po objavi teh informacij v nacionalnem uradnem listu ali v drugih tiskanih medijih. |
| --- | --- |

(5)

Obveznosti objave za zadevne družbe večinoma pomenijo dodatne stroške in ne zagotavljajo prave dodane vrednosti glede na to, da registri družb objavijo svoje informacije na spletu. Pobude,
  kot je bodoči evropski portal e-pravosodje
  , za zagotavljanje lažjega dostopa do takšnih registrov v vsej Skupnosti še bolj zmanjšujejo potrebo po objavi teh informacij v nacionalnem uradnem listu ali v drugih tiskanih medijih.

| (6) | Da bi se omogočila stroškovno učinkovita objava, ki uporabnikom zagotavlja preprost dostop do informacij, bi morale države članice uvesti obvezno uporabo osrednje elektronske platforme.
  Ta platforma bi morala bodisi vsebovati vse informacije, ki se morajo razkriti, ali omogočati dostop do navedenih informacij v elektronski datoteki družbe v registrih držav članic
  . Poleg tega bi morale

  države članice
  zagotoviti,
  da so vsi stroški, ki so zaračunani družbam za takšno objavo, vključeni v enotno ceno, ki vključuje tudi morebitne stroške
  , ki se ▐ zaračunajo za vnos v register.
  Obveznost objave, ki morebiti že obstaja v državah članicah, ne bi smela predstavljati dodatnih stroškov. Vendar pa to ne bi smelo posegati v pravico držav članic, da na družbe prenesejo stroške, povezane z vzpostavitvijo in delovanjem platforme, vključno z oblikovanjem dokumentov, bodisi z vključitvijo teh stroškov v ceno registracije ali z določitvijo obveznega periodičnega prispevka družb
  . |
| --- | --- |

(6)

Da bi se omogočila stroškovno učinkovita objava, ki uporabnikom zagotavlja preprost dostop do informacij, bi morale države članice uvesti obvezno uporabo osrednje elektronske platforme.
  Ta platforma bi morala bodisi vsebovati vse informacije, ki se morajo razkriti, ali omogočati dostop do navedenih informacij v elektronski datoteki družbe v registrih držav članic
  . Poleg tega bi morale

  države članice
  zagotoviti,
  da so vsi stroški, ki so zaračunani družbam za takšno objavo, vključeni v enotno ceno, ki vključuje tudi morebitne stroške
  , ki se ▐ zaračunajo za vnos v register.
  Obveznost objave, ki morebiti že obstaja v državah članicah, ne bi smela predstavljati dodatnih stroškov. Vendar pa to ne bi smelo posegati v pravico držav članic, da na družbe prenesejo stroške, povezane z vzpostavitvijo in delovanjem platforme, vključno z oblikovanjem dokumentov, bodisi z vključitvijo teh stroškov v ceno registracije ali z določitvijo obveznega periodičnega prispevka družb
  .

| (7) | V skladu z načelom subsidiarnosti lahko države članice nadaljujejo vse druge obstoječe nacionalne oblike objave, če so jasno določene in temeljijo na objektivnih pogojih, zlasti v interesu pravne varnosti in varnosti informacij, ter ob upoštevanju razpoložljivosti dostopa do interneta in nacionalnih praks. Države članice bi morale kriti stroške takšnih dodatnih obveznosti objave z enkratnim plačilom. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z načelom subsidiarnosti lahko države članice nadaljujejo vse druge obstoječe nacionalne oblike objave, če so jasno določene in temeljijo na objektivnih pogojih, zlasti v interesu pravne varnosti in varnosti informacij, ter ob upoštevanju razpoložljivosti dostopa do interneta in nacionalnih praks. Države članice bi morale kriti stroške takšnih dodatnih obveznosti objave z enkratnim plačilom.

| (8) | Skladno z uporabo osrednje elektronske platforme je treba spremeniti Drugo Direktivo Sveta št. 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti

   (4)
  . |
| --- | --- |

(8)

Skladno z uporabo osrednje elektronske platforme je treba spremeniti Drugo Direktivo Sveta št. 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti

   (4)
  .

| (9) | Enajsta Direktiva Sveta 89/666/EGS z dne 21. decembra 1989 o razkritjih podružnic, ki jih v državi članici odprejo nekatere oblike družb, za katere velja zakonodaja druge države (5), zahteva razkritje nekaterih informacij o družbi ║. Država članica, v kateri je podružnica, v nadaljevanju „država članica gostiteljica“, zaenkrat lahko v zvezi s tem zahteva, da se omejeno število dokumentov prevede v drug uradni jezik Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Enajsta Direktiva Sveta 89/666/EGS z dne 21. decembra 1989 o razkritjih podružnic, ki jih v državi članici odprejo nekatere oblike družb, za katere velja zakonodaja druge države (5), zahteva razkritje nekaterih informacij o družbi ║. Država članica, v kateri je podružnica, v nadaljevanju „država članica gostiteljica“, zaenkrat lahko v zvezi s tem zahteva, da se omejeno število dokumentov prevede v drug uradni jezik Skupnosti.

| (10) | Navedeno možnost in možnost, da v nekaterih omejenih primerih država članica gostiteljica zahteva overjen prevod ║, kadar je zaradi interesov tretje stranke pomembno, da se s tako overitvijo ║ zagotovi zadostna raven zanesljivosti prevoda, bi bilo treba ohraniti. |
| --- | --- |

(10)

Navedeno možnost in možnost, da v nekaterih omejenih primerih država članica gostiteljica zahteva overjen prevod ║, kadar je zaradi interesov tretje stranke pomembno, da se s tako overitvijo ║ zagotovi zadostna raven zanesljivosti prevoda, bi bilo treba ohraniti.

| (11) | Vendar se prevod lahko šteje za zadostno zanesljivega, če ga je overil prevajalec, ki je uradno imenovan in zaprisežen v drugi državi članici, ali katera koli druga oseba, ki je v navedeni državi članici pooblaščena za overjanje prevodov v zadevni jezik. V tem primeru država članica gostiteljica ne bi smela imeti možnosti, da v skladu s svojimi pravili zahteva kakršno koli dodatno overitev. |
| --- | --- |

(11)

Vendar se prevod lahko šteje za zadostno zanesljivega, če ga je overil prevajalec, ki je uradno imenovan in zaprisežen v drugi državi članici, ali katera koli druga oseba, ki je v navedeni državi članici pooblaščena za overjanje prevodov v zadevni jezik. V tem primeru država članica gostiteljica ne bi smela imeti možnosti, da v skladu s svojimi pravili zahteva kakršno koli dodatno overitev.

| (12) | Enako velja, kadar lahko dokument, ki je potreben za registracijo podružnice, ║ register, v katerem so dokumenti družbe, zagotovi v uradnem jeziku Skupnosti, ki ga zahteva država članica gostiteljica. Tudi v tem primeru dodatna overitev ║ ni upravičena. |
| --- | --- |

(12)

Enako velja, kadar lahko dokument, ki je potreben za registracijo podružnice, ║ register, v katerem so dokumenti družbe, zagotovi v uradnem jeziku Skupnosti, ki ga zahteva država članica gostiteljica. Tudi v tem primeru dodatna overitev ║ ni upravičena.

| (13) | Poleg tega države članice ne bi smele imeti možnosti, da določijo formalnosti, ki so povezane z jezikom dokumenta in presegajo overitev. Zlasti zahteve po notarski overitvi že potrjenega prevoda presegajo to, kar je potrebno za zagotavljanje zadostne stopnje zanesljivosti. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega države članice ne bi smele imeti možnosti, da določijo formalnosti, ki so povezane z jezikom dokumenta in presegajo overitev. Zlasti zahteve po notarski overitvi že potrjenega prevoda presegajo to, kar je potrebno za zagotavljanje zadostne stopnje zanesljivosti.

| (14) | Ker države članice cilja te direktive, in sicer zmanjšanja upravnih obremenitev v zvezi z obveznostmi objave in prevodov za nekatere oblike družb v Skupnosti, ne morejo zadovoljivo doseči in jih je zato zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(14)

Ker države članice cilja te direktive, in sicer zmanjšanja upravnih obremenitev v zvezi z obveznostmi objave in prevodov za nekatere oblike družb v Skupnosti, ne morejo zadovoljivo doseči in jih je zato zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego navedenega cilja.

| (15) | Direktive 68/151/EGS,
  77/91/EGS
  in 89/666/EGS bi zato bilo treba ║ ustrezno spremeniti — |
| --- | --- |

(15)

Direktive 68/151/EGS,
  77/91/EGS
  in 89/666/EGS bi zato bilo treba ║ ustrezno spremeniti —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Sprememba Direktive 68/151/EGS

Člen 3(4) Direktive 68/151/EGS se nadomesti z:

„4.   Dokumenti in podatki iz člena 2 se objavijo prek osrednje elektronske platforme, ki omogoča dostop do objavljenih informacij v kronološkem zaporedju.

Države članice zagotovijo, da se družbam ne zaračunavajo posebne pristojbine v zvezi z 
  objavo na osrednji elektronski platformi
  ali
  v zvezi s
  kakršno koli dodatno obveznostjo objave, ki jo v zvezi z navedenimi dokumenti in podatki določi država članica.
  Ta določba ne vpliva na možnost, da države članice stroške v zvezi z osrednjo elektronsko platformo prenesejo na družbe
  .“

Člen 2

Člen 2

Sprememba Direktive 77/91/EGS

Sprememba Direktive 77/91/EGS

Člen 29(3) Direktive 77/91/EGS se nadomesti z naslednjim:

Člen 29(3) Direktive 77/91/EGS se nadomesti z naslednjim:

„
  3
  .   
  Vsaka ponudba za prednostni vpis in obdobje, v katerem je treba uresničiti to pravico, se objavi v nacionalnem uradnem listu. Vendar ni treba, da zakonodaja države članice predvidi takšno objavo, kadar so vse delnice družbe imenske delnice. V tem primeru morajo biti vsi delničarji družbe pisno obveščeni. Obdobje, v katerem se mora prednostna pravica uresničiti, ni krajše od 14 dni od dneva objave ponudbe ali od dneva, ko so bila oddana pisma delničarjem
  .“

Člen 3

Sprememba Direktive 89/666/EGS

Sprememba Direktive 89/666/EGS

Člen 4 Direktive 89/666/EGS se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

1.   Država članica, v kateri je odprta podružnica, lahko določi, da morajo biti listine iz
  točke
  (b) ▐ člena 2(2) in člena 3 objavljene v uradnem jeziku Skupnosti, ki ni uradni jezik registra iz točke (c) člena 2(1), in da morajo biti prevodi teh listin overjeni.
  Če država članica zahteva overitev
  ,
  prevod overi ustrezno pooblaščena oseba v kateri koli državi članici
  .

2.   
  Odstavek 1 se smiselno uporablja za
  potrdilo iz točke (c) člena 2(2),
  razen v primeru, ko potrdilo izda register iz točke (c) člena 2(1)
  v
  uradnem
  jeziku,
  ki ga zahteva država članica, v kateri je ustanovljena podružnica
  .

3.   Države članice ne določijo nobenih
  dodatnih
  uradnih zahtev, povezanih s prevodom dokumentov ▐razen zahtev
  iz odstavkov
  1 in 2.“

Člen 4

Prenos

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo ║ do
  1. maja 2010.
  Države članice lahko obdržijo vse druge obstoječe oblike objave, če so jasno določene in temeljijo na objektivnih pogojih, zlasti v interesu pravne varnosti in varnosti informacij, ter ob upoštevanju razpoložljivosti dostopa do interneta in nacionalnih praks. Države članice krijejo stroške takšnih dodatnih obveznosti objave z enkratnim plačilom
  . Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

do

1. maja

Države članice lahko obdržijo vse druge obstoječe oblike objave, če so jasno določene in temeljijo na objektivnih pogojih, zlasti v interesu pravne varnosti in varnosti informacij, ter ob upoštevanju razpoložljivosti dostopa do interneta in nacionalnih praks. Države članice krijejo stroške takšnih dodatnih obveznosti objave z enkratnim plačilom

Države članice se v sprejetih ukrepih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

ukrepih

2.   Države članice Komisiji takoj sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Komisiji takoj sporočijo

Člen 5

Začetek veljavnosti

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Naslovniki

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ║.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne ...

2

Stališče Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne ...

(3)  UL L 65, 14.3.1968, str. 8. ║.

3

(4)  

  UL L 26, 31.1.1977, str. 1.

4

UL L 26, 31.1.1977, str. 1.

(5)  UL L 395, 30.12.1989, str. 36.

5

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/116

---

Evropska statistika ***I

P6_TA(2008)0548

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki (KOM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD))

(2010/C 16 E/34)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0625), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0625),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0346/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0346/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0349/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

3.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0220

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. novembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče parlamenta s prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 223/2009.)

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/117

---

Skupna pravila za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in uvedba nekaterih shem podpor za kmete *

P6_TA(2008)0549

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (KOM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS))

(2010/C 16 E/35)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0306),

| — | ob upoštevanju členov 36 in 37 ter člena 299(2) Pogodbe ES, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0240/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 36 in 37 ter člena 299(2) Pogodbe ES, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0240/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj (A6-0402/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj (A6-0402/2008),

1.   odobri spremenjeni predlog Komisije;

2.   poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

3.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1


  Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 a (novo) |
| | (1a) | S preglednejšimi, razumljivejšimi in manj omejujočimi pravili bi si bilo treba prizadevati za zmanjšanje birokracije v kmetijskem sektorju. Skupna kmetijska politika bo kmetijskim gospodarstvom lahko pomagala doseči konkurenčnost na globalnem trgu zgolj, če se bodo zmanjšali stroški in upravne formalnosti. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

(1a)

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | Treba se je neprestano truditi za poenostavitev, izboljšanje in uskladitev sistema navzkrižne skladnosti, zato mora Komisija vsaki dve leti predložiti poročilo o uporabi tega sistema. |
| --- | --- |

(2a)

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 b (novo)

| (2b) | Zmanjšanje upravnih obremenitev, usklajevanje in združevanje nadzora, tudi v institucijah Unije, ter pravočasno plačevanje bi povečali splošno podporo kmetov sistemu navzkrižne skladnosti in politično učinkovitost. |
| --- | --- |

(2b)

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 c (novo)

| (2c) | Da bi se omejile obremenitve kmetov, bi države članice ter institucije Unije morale spodbujati maksimalno zmanjšanje tako števila kontrol na kraju samem kot kontrolnih organov brez poseganja v določbe Uredbe Komisije (ES) št 796/2004 z dne 21. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 (1). Države članice bi morale dovoliti, da se opravi minimalno število kontrol na ravni plačilne agencije. Poleg tega bi treba države članice ter institucije Unije spodbuditi, da sprejmejo dodatne ukrepe za omejitev števila ljudi, ki opravljajo kontrole, kar bi omogočilo, da se jih ustrezno usposobi. V tem primeru bi bili sposobni v največ enem dnevu opraviti kontrolo kmetijskega gospodarstva na kraju samem. Komisija bi morala državam članicam pomagati pri izpolnjevanju zahtev za celosten izbor vzorcev. Izbor vzorcev za pregled na kraju samem bi bilo treba opraviti neodvisno od določenih najmanjših odstotkov kontrol, kot je določeno na podlagi posebne zakonodaje s področja navzkrižne skladnosti. |
| --- | --- |

(2c)

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 d (novo)

| (2d) | Države članice bi morale zagotoviti, da kmetje ne bi bili dvakrat kaznovani za isti primer neizpolnjevanja obveznosti, to je z znižanjem koristi ali izključitvijo iz koristi od plačil ali s kaznovanjem zaradi neizpolnjevanja obveznosti ustrezne nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(2d)

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| (3) | Nadalje, da bi se izognili opuščanju kmetijskih zemljišč in da bi zagotovili, da se ta obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, je Uredba (ES) št. 1782/2003 vzpostavila okvir Skupnosti, v katerem države članice sprejmejo standarde ob upoštevanju posebnih značilnostih zadevnih območij, vključno s pogoji tal in podnebja ter obstoječimi sistemi kmetovanja (raba zemljišč, kolobarjenje, načini kmetovanja) in strukturami kmetijskih gospodarstev. Ukinitev obvezne prahe v okviru sheme enotnega plačila ima lahko v nekaterih primerih škodljive posledice za okolje, zlasti glede nekaterih krajinskih značilnosti. Zato je primerno okrepiti obstoječe določbe Skupnosti, katerih cilj je varovanje, če ustreza, navedenih krajinskih značilnosti. |
| --- | --- |

(3)

Nadalje, da bi se izognili opuščanju kmetijskih zemljišč in da bi zagotovili, da se ta obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, je Uredba (ES) št. 1782/2003 vzpostavila okvir Skupnosti, v katerem države članice sprejmejo standarde ob upoštevanju posebnih značilnostih zadevnih območij, vključno s pogoji tal in podnebja ter obstoječimi sistemi kmetovanja (raba zemljišč, kolobarjenje, načini kmetovanja) in strukturami kmetijskih gospodarstev. Ukinitev obvezne prahe v okviru sheme enotnega plačila ima lahko v nekaterih primerih škodljive posledice za okolje, zlasti glede nekaterih krajinskih značilnosti. Zato je primerno okrepiti obstoječe določbe Skupnosti, katerih cilj je varovanje, če ustreza, navedenih krajinskih značilnosti.

| (3) | Nadalje, da bi se izognili opuščanju kmetijskih zemljišč in da bi zagotovili, da se ta obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, je Uredba (ES) št. 1782/2003 vzpostavila okvir Skupnosti, v katerem države članice sprejmejo standarde ob upoštevanju posebnih značilnostih zadevnih območij, vključno s pogoji tal in podnebja ter obstoječimi sistemi kmetovanja (raba zemljišč, kolobarjenje, načini kmetovanja) in strukturami kmetijskih gospodarstev. Ukinitev obvezne prahe v okviru sheme enotnega plačila ima lahko v nekaterih primerih škodljive posledice za okolje, zlasti glede
  običajne biotske raznovrstnosti in
  nekaterih krajinskih značilnosti. Zato je primerno okrepiti obstoječe določbe Skupnosti, katerih cilj je varovanje, če je to potrebno,
  biotske raznovrstnosti in
  navedenih krajinskih značilnosti.
  Ob upoštevanju, da je treba zagotoviti najvišje standarde in kakovost vode, kot je določeno z zakonodajo Skupnosti, se ne bi smele uvesti nadaljnje omejitve, ki bi onemogočile zaželen razvoj podeželja
  . |
| --- | --- |

(3)

Nadalje, da bi se izognili opuščanju kmetijskih zemljišč in da bi zagotovili, da se ta obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, je Uredba (ES) št. 1782/2003 vzpostavila okvir Skupnosti, v katerem države članice sprejmejo standarde ob upoštevanju posebnih značilnostih zadevnih območij, vključno s pogoji tal in podnebja ter obstoječimi sistemi kmetovanja (raba zemljišč, kolobarjenje, načini kmetovanja) in strukturami kmetijskih gospodarstev. Ukinitev obvezne prahe v okviru sheme enotnega plačila ima lahko v nekaterih primerih škodljive posledice za okolje, zlasti glede
  običajne biotske raznovrstnosti in
  nekaterih krajinskih značilnosti. Zato je primerno okrepiti obstoječe določbe Skupnosti, katerih cilj je varovanje, če je to potrebno,
  biotske raznovrstnosti in
  navedenih krajinskih značilnosti.
  Ob upoštevanju, da je treba zagotoviti najvišje standarde in kakovost vode, kot je določeno z zakonodajo Skupnosti, se ne bi smele uvesti nadaljnje omejitve, ki bi onemogočile zaželen razvoj podeželja
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| (4) | Zaščita in upravljanje z vodnimi viri v zvezi s kmetijsko dejavnostjo
  je na nekaterih območjih
  vedno večji problem. Zato je primerno okrepiti obstoječi okvir Skupnosti za dobre kmetijske in okoljske pogoje z namenom varovanja voda pred onesnaževanjem in odpadnimi vodami ter upravljanja uporabe vode. |
| --- | --- |

(4)

Zaščita in upravljanje z vodnimi viri v zvezi s kmetijsko dejavnostjo
  je na nekaterih območjih
  vedno večji problem. Zato je primerno okrepiti obstoječi okvir Skupnosti za dobre kmetijske in okoljske pogoje z namenom varovanja voda pred onesnaževanjem in odpadnimi vodami ter upravljanja uporabe vode.

| (4) | Zaščita in upravljanje z vodnimi viri v zvezi s kmetijsko dejavnostjo
  postajata
  vedno večji problem
  v vse večjem delu Skupnosti
  . Zato je primerno okrepiti obstoječi okvir Skupnosti za dobre kmetijske in okoljske pogoje, da se voda zavaruje pred onesnaževanjem in odpadnimi vodami ter se boljše upravlja porabo vode,
  zlasti z zmanjšanjem velike letne potrate vode z boljšimi sistemi upravljanja kmetijstva in vodnih virov
  . |
| --- | --- |

(4)

Zaščita in upravljanje z vodnimi viri v zvezi s kmetijsko dejavnostjo
  postajata
  vedno večji problem
  v vse večjem delu Skupnosti
  . Zato je primerno okrepiti obstoječi okvir Skupnosti za dobre kmetijske in okoljske pogoje, da se voda zavaruje pred onesnaževanjem in odpadnimi vodami ter se boljše upravlja porabo vode,
  zlasti z zmanjšanjem velike letne potrate vode z boljšimi sistemi upravljanja kmetijstva in vodnih virov
  .

Spremembi 190 in 226

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Da bi dosegli boljšo uravnoteženost med tistimi orodji politike, katerih namen je spodbuditi trajnostno kmetijstvo, in tistimi, katerih namen je spodbuditi razvoj podeželja, je bil uveden sistem postopnega obveznega zmanjševanja neposrednih plačil („modulacija“) z Uredbo (ES) št. 1782/2003. Ta sistem je treba ohraniti, vključno z izvzetjem plačil do
  5 000 EUR
  iz uporabe modulacije. |
| --- | --- |

(6)

Da bi dosegli boljšo uravnoteženost med tistimi orodji politike, katerih namen je spodbuditi trajnostno kmetijstvo, in tistimi, katerih namen je spodbuditi razvoj podeželja, je bil uveden sistem postopnega obveznega zmanjševanja neposrednih plačil („modulacija“) z Uredbo (ES) št. 1782/2003. Ta sistem je treba ohraniti, vključno z izvzetjem plačil do
  5 000 EUR
  iz uporabe modulacije.

| (6) | Da bi dosegli boljšo uravnoteženost med tistimi orodji politike, katerih namen je spodbuditi trajnostno kmetijstvo, in tistimi, katerih namen je spodbuditi razvoj podeželja, je bil uveden sistem postopnega obveznega zmanjševanja neposrednih plačil („modulacija“) z Uredbo (ES) št. 1782/2003. Ta sistem je treba ohraniti, vključno z izvzetjem plačil do
  10 000 EUR
  iz uporabe modulacije. |
| --- | --- |

(6)

Da bi dosegli boljšo uravnoteženost med tistimi orodji politike, katerih namen je spodbuditi trajnostno kmetijstvo, in tistimi, katerih namen je spodbuditi razvoj podeželja, je bil uveden sistem postopnega obveznega zmanjševanja neposrednih plačil („modulacija“) z Uredbo (ES) št. 1782/2003. Ta sistem je treba ohraniti, vključno z izvzetjem plačil do
  10 000 EUR
  iz uporabe modulacije.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Prihranki, dobljeni z mehanizmom modulacije, uvedenim z Uredbo (ES) št. 1782/2003, se uporabijo za financiranje ukrepov v okviru politike razvoja podeželja. Od sprejetja navedene uredbe se kmetijski sektor sooča s številnimi novimi in zahtevnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, čedalje večji pomen bioenergije, kakor tudi potreba po boljšem upravljanju z vodami in učinkovitejšem varstvu biotske raznovrstnosti. Evropska skupnost kot pogodbenica Kjotskega protokola je bila pozvana, da svoje politike prilagodi ob upoštevanju vidikov podnebnih sprememb. Poleg tega je treba po resnih težavah, povezanih s pomanjkanjem vode in sušami, podrobneje obravnavati vprašanja upravljanja z vodami. Varovanje biotske raznovrstnosti ostaja glavni izziv in, čeprav je bil dosežen pomemben napredek, bo doseganje cilja Evropske skupnosti na področju biotske raznovrstnosti za leto 2010 zahtevalo dodatna prizadevanja. Skupnost priznava potrebo po spopadanju s temi novimi izzivi v okviru njenih politik. Na področju kmetijstva so primerno orodje za spoprijemanje z njimi programi razvoja podeželja, sprejeti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Da bi državam članicam omogočili, da ustrezno
  revidirajo svoje
  programe razvoja podeželja, ne da bi morale zmanjšati svoje sedanje dejavnosti razvoja podeželja na drugih področjih, je treba dati na voljo dodatna finančna sredstva. Vendar finančne perspektive za obdobje 20072013 ne zagotavljajo finančnih sredstev za krepitev politike Skupnosti na področju razvoja podeželja, kakor je potrebno. V teh okoliščinah je primerno mobilizirati velik del potrebnih finančnih sredstev z zagotavljanjem postopnega povečevanja zniževanja neposrednih plačil z modulacijo. |
| --- | --- |

(7)

Prihranki, dobljeni z mehanizmom modulacije, uvedenim z Uredbo (ES) št. 1782/2003, se uporabijo za financiranje ukrepov v okviru politike razvoja podeželja. Od sprejetja navedene uredbe se kmetijski sektor sooča s številnimi novimi in zahtevnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, čedalje večji pomen bioenergije, kakor tudi potreba po boljšem upravljanju z vodami in učinkovitejšem varstvu biotske raznovrstnosti. Evropska skupnost kot pogodbenica Kjotskega protokola je bila pozvana, da svoje politike prilagodi ob upoštevanju vidikov podnebnih sprememb. Poleg tega je treba po resnih težavah, povezanih s pomanjkanjem vode in sušami, podrobneje obravnavati vprašanja upravljanja z vodami. Varovanje biotske raznovrstnosti ostaja glavni izziv in, čeprav je bil dosežen pomemben napredek, bo doseganje cilja Evropske skupnosti na področju biotske raznovrstnosti za leto 2010 zahtevalo dodatna prizadevanja. Skupnost priznava potrebo po spopadanju s temi novimi izzivi v okviru njenih politik. Na področju kmetijstva so primerno orodje za spoprijemanje z njimi programi razvoja podeželja, sprejeti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Da bi državam članicam omogočili, da ustrezno
  revidirajo svoje
  programe razvoja podeželja, ne da bi morale zmanjšati svoje sedanje dejavnosti razvoja podeželja na drugih področjih, je treba dati na voljo dodatna finančna sredstva. Vendar finančne perspektive za obdobje 20072013 ne zagotavljajo finančnih sredstev za krepitev politike Skupnosti na področju razvoja podeželja, kakor je potrebno. V teh okoliščinah je primerno mobilizirati velik del potrebnih finančnih sredstev z zagotavljanjem postopnega povečevanja zniževanja neposrednih plačil z modulacijo.

| (7) | Prihranki, dobljeni z mehanizmom modulacije, uvedenim z Uredbo (ES) št. 1782/2003, se uporabijo za financiranje ukrepov v okviru politike razvoja podeželja. Od sprejetja navedene uredbe se kmetijski sektor sooča s številnimi novimi in zahtevnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, čedalje večji pomen bioenergije, kakor tudi potreba po boljšem upravljanju z vodami in učinkovitejšem varstvu biotske raznovrstnosti. Evropska skupnost kot pogodbenica Kjotskega protokola je bila pozvana, da svoje politike prilagodi ob upoštevanju vidikov podnebnih sprememb. Poleg tega je treba po resnih težavah, povezanih s pomanjkanjem vode in sušami, podrobneje obravnavati vprašanja upravljanja z vodami. Varovanje biotske raznovrstnosti ostaja glavni izziv in, čeprav je bil dosežen pomemben napredek, bo doseganje cilja Evropske skupnosti na področju biotske raznovrstnosti za leto 2010 zahtevalo dodatna prizadevanja. Skupnost priznava potrebo po spopadanju s temi novimi izzivi v okviru njenih politik. Na področju kmetijstva so primerno orodje za spoprijemanje z njimi programi razvoja podeželja, sprejeti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP).
  Nekatere države članice že imajo delujoče programe za razvoj podeželja, ki obravnavajo nove izzive
  . Da pa bi vsem državam članicam omogočili, da ustrezno
  upravljajo
  programe razvoja podeželja, ne da bi morale zmanjšati svoje sedanje dejavnosti razvoja podeželja na drugih področjih, je treba dati na voljo dodatna finančna sredstva. Vendar finančne perspektive za obdobje 20072013 ne zagotavljajo finančnih sredstev za krepitev politike Skupnosti na področju razvoja podeželja, kakor je potrebno. V teh okoliščinah je primerno mobilizirati velik del potrebnih finančnih sredstev z zagotavljanjem postopnega povečevanja zniževanja neposrednih plačil z modulacijo. |
| --- | --- |

(7)

Prihranki, dobljeni z mehanizmom modulacije, uvedenim z Uredbo (ES) št. 1782/2003, se uporabijo za financiranje ukrepov v okviru politike razvoja podeželja. Od sprejetja navedene uredbe se kmetijski sektor sooča s številnimi novimi in zahtevnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, čedalje večji pomen bioenergije, kakor tudi potreba po boljšem upravljanju z vodami in učinkovitejšem varstvu biotske raznovrstnosti. Evropska skupnost kot pogodbenica Kjotskega protokola je bila pozvana, da svoje politike prilagodi ob upoštevanju vidikov podnebnih sprememb. Poleg tega je treba po resnih težavah, povezanih s pomanjkanjem vode in sušami, podrobneje obravnavati vprašanja upravljanja z vodami. Varovanje biotske raznovrstnosti ostaja glavni izziv in, čeprav je bil dosežen pomemben napredek, bo doseganje cilja Evropske skupnosti na področju biotske raznovrstnosti za leto 2010 zahtevalo dodatna prizadevanja. Skupnost priznava potrebo po spopadanju s temi novimi izzivi v okviru njenih politik. Na področju kmetijstva so primerno orodje za spoprijemanje z njimi programi razvoja podeželja, sprejeti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP).
  Nekatere države članice že imajo delujoče programe za razvoj podeželja, ki obravnavajo nove izzive
  . Da pa bi vsem državam članicam omogočili, da ustrezno
  upravljajo
  programe razvoja podeželja, ne da bi morale zmanjšati svoje sedanje dejavnosti razvoja podeželja na drugih področjih, je treba dati na voljo dodatna finančna sredstva. Vendar finančne perspektive za obdobje 20072013 ne zagotavljajo finančnih sredstev za krepitev politike Skupnosti na področju razvoja podeželja, kakor je potrebno. V teh okoliščinah je primerno mobilizirati velik del potrebnih finančnih sredstev z zagotavljanjem postopnega povečevanja zniževanja neposrednih plačil z modulacijo.

Spremembe 11, 197 in 210

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Za razdelitev neposredne dohodkovne podpore med kmete je značilno dodeljevanje velikega deleža plačil sorazmeroma omejenemu številu velikih upravičencev.
  Jasno je
  , da veliki upravičenci
  ne potrebujejo
  enako raven enotne podpore, da bi bil cilj dohodkovne podpore učinkovito dosežen. Vrhu tega so se veliki upravičenci sposobni prilagajati trgu tudi ob nižjih ravneh enotne podpore. Zaradi tega se zdi, da je pravično pričakovati, da kmetje z visokimi zneski podpore dajo poseben prispevek k financiranju ukrepov razvoja podeželja, namenjenih za spopadanje z novimi izzivi. Zaradi tega se zdi primerno uvesti mehanizem, ki določa večje znižanje najvišjih plačil, katerih iztržek je treba prav tako uporabiti za spopadanje z novimi izzivi v okviru razvoja podeželja. Da se zagotovi sorazmernost tega mehanizma se morajo dodatna zniževanja postopno povečevati v skladu z zneski zadevnih plačil. |
| --- | --- |

(8)

Za razdelitev neposredne dohodkovne podpore med kmete je značilno dodeljevanje velikega deleža plačil sorazmeroma omejenemu številu velikih upravičencev.
  Jasno je
  , da veliki upravičenci
  ne potrebujejo
  enako raven enotne podpore, da bi bil cilj dohodkovne podpore učinkovito dosežen. Vrhu tega so se veliki upravičenci sposobni prilagajati trgu tudi ob nižjih ravneh enotne podpore. Zaradi tega se zdi, da je pravično pričakovati, da kmetje z visokimi zneski podpore dajo poseben prispevek k financiranju ukrepov razvoja podeželja, namenjenih za spopadanje z novimi izzivi. Zaradi tega se zdi primerno uvesti mehanizem, ki določa večje znižanje najvišjih plačil, katerih iztržek je treba prav tako uporabiti za spopadanje z novimi izzivi v okviru razvoja podeželja. Da se zagotovi sorazmernost tega mehanizma se morajo dodatna zniževanja postopno povečevati v skladu z zneski zadevnih plačil.

| (8) | Za razdelitev neposredne dohodkovne podpore med kmete je značilno dodeljevanje velikega deleža plačil sorazmeroma omejenemu številu velikih upravičencev.
  Ne glede na njihovo strukturo se lahko zgodi
  , da veliki upravičenci
  ne bodo potrebovali
  enake ravni enotne podpore, da bi bil cilj dohodkovne podpore učinkovito dosežen. Poleg tega so se veliki upravičenci sposobni prilagajati trgu tudi ob nižjih stopnjah enotne podpore. Zaradi tega je pravično pričakovati, da
  ob upoštevanju sredstev za plače v vsakem zadevnem kmetijskem gospodarstvu
  kmetje z visokimi zneski podpore dajo poseben prispevek k financiranju ukrepov razvoja podeželja, namenjenih za spopadanje z novimi izzivi. Zaradi tega se zdi primerno uvesti mehanizem, ki določa večje znižanje najvišjih plačil, katerih iztržek je treba prav tako uporabiti za spopadanje z novimi izzivi v okviru razvoja podeželja. Da se zagotovi sorazmernost tega mehanizma se morajo dodatna zniževanja postopno povečevati v skladu z zneski zadevnih plačil.
  Kljub temu bi bilo treba preprečiti, da bi bila združenja, ki združujejo veliko število kmetov in njihovih gospodarstev, kot v primeru kmetijskih zadrug, in ki ustrezajo opredelitvi izraza „kmet“ iz člena 2 te uredbe, obravnavana kot veliki upravičenci, kar bi povzročilo zmanjšanje plačil. Zato je treba določiti, da morajo združenja izpolnjevati omenjene pogoje, da se jih izvzame iz morebitne progresivnosti
  . |
| --- | --- |

(8)

Za razdelitev neposredne dohodkovne podpore med kmete je značilno dodeljevanje velikega deleža plačil sorazmeroma omejenemu številu velikih upravičencev.
  Ne glede na njihovo strukturo se lahko zgodi
  , da veliki upravičenci
  ne bodo potrebovali
  enake ravni enotne podpore, da bi bil cilj dohodkovne podpore učinkovito dosežen. Poleg tega so se veliki upravičenci sposobni prilagajati trgu tudi ob nižjih stopnjah enotne podpore. Zaradi tega je pravično pričakovati, da
  ob upoštevanju sredstev za plače v vsakem zadevnem kmetijskem gospodarstvu
  kmetje z visokimi zneski podpore dajo poseben prispevek k financiranju ukrepov razvoja podeželja, namenjenih za spopadanje z novimi izzivi. Zaradi tega se zdi primerno uvesti mehanizem, ki določa večje znižanje najvišjih plačil, katerih iztržek je treba prav tako uporabiti za spopadanje z novimi izzivi v okviru razvoja podeželja. Da se zagotovi sorazmernost tega mehanizma se morajo dodatna zniževanja postopno povečevati v skladu z zneski zadevnih plačil.
  Kljub temu bi bilo treba preprečiti, da bi bila združenja, ki združujejo veliko število kmetov in njihovih gospodarstev, kot v primeru kmetijskih zadrug, in ki ustrezajo opredelitvi izraza „kmet“ iz člena 2 te uredbe, obravnavana kot veliki upravičenci, kar bi povzročilo zmanjšanje plačil. Zato je treba določiti, da morajo združenja izpolnjevati omenjene pogoje, da se jih izvzame iz morebitne progresivnosti
  .

Da pa bi preprečili nadaljnjo fragmentacijo v kmetijskem sektorju, se združenja proizvajalcev, ki usmerjajo neposredna plačila, ob uporabi mehanizma modulacije ne smejo obravnavati kot veliki upravičenci.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| (8a) | Poleg tega bi države članice morale razpolagati s posebno podporo za spopadanje z novimi izzivi, ki so posledica sistematskega pregleda SKP. |
| --- | --- |

(8a)

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| (16) | Da bi kmetom pomagale izpolniti standarde modernega visoko kakovostnega kmetijstva, morajo države članice upravljati celovit sistem, ki ponuja svetovanje
  komercialnim kmetijam
  . Sistem kmetijskega svetovanja naj bi pomagal kmetom, da bolje spoznajo materialne tokove in postopke na kmetiji, povezane z okoljem, varno hrano ter zdravjem in dobrim počutjem živali, ne da bi kakor koli vplival na njihovo obveznost in odgovornost, da te standarde spoštujejo. |
| --- | --- |

(16)

Da bi kmetom pomagale izpolniti standarde modernega visoko kakovostnega kmetijstva, morajo države članice upravljati celovit sistem, ki ponuja svetovanje
  komercialnim kmetijam
  . Sistem kmetijskega svetovanja naj bi pomagal kmetom, da bolje spoznajo materialne tokove in postopke na kmetiji, povezane z okoljem, varno hrano ter zdravjem in dobrim počutjem živali, ne da bi kakor koli vplival na njihovo obveznost in odgovornost, da te standarde spoštujejo.

| (16) | Da bi kmetom pomagale izpolniti standarde modernega visoko kakovostnega kmetijstva, morajo države članice upravljati celovit sistem, ki ponuja svetovanje
  vsem kmetom
  . Sistem kmetijskega svetovanja naj bi pomagal kmetom, da
  proizvajajo učinkovito in na stroškovno učinkovit način
  ; da bolje spoznajo materialne tokove in postopke na kmetiji ter standarde, povezane z okoljem, varno hrano ter zdravjem in dobrim počutjem živali, ne da bi kakor koli vplival na njihovo obveznost in odgovornost, da te standarde spoštujejo. |
| --- | --- |

(16)

Da bi kmetom pomagale izpolniti standarde modernega visoko kakovostnega kmetijstva, morajo države članice upravljati celovit sistem, ki ponuja svetovanje
  vsem kmetom
  . Sistem kmetijskega svetovanja naj bi pomagal kmetom, da
  proizvajajo učinkovito in na stroškovno učinkovit način
  ; da bolje spoznajo materialne tokove in postopke na kmetiji ter standarde, povezane z okoljem, varno hrano ter zdravjem in dobrim počutjem živali, ne da bi kakor koli vplival na njihovo obveznost in odgovornost, da te standarde spoštujejo.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| (19) | Upravljanje majhnih zneskov je težavna naloga za pristojne organe držav članic.
  Da bi preprečili pretirano administrativno breme, je primerno, da se države članice vzdržijo dodeljevanja neposrednih plačil, če bi bilo plačilo nižje od povprečne podpore Skupnosti za en hektar oziroma bi upravičena površina kmetijskega gospodarstva, za katero se zahteva podpora, znašala manj kot en hektar. Posebno določbo je treba predvideti za države članice, v katerih se sestava kmetije bistveno razlikuje od povprečne kmetije v Skupnosti. Državam članicam je treba dati možnost, da se po lastni presoji odločijo za izvedbo enega od obeh meril ob upoštevanju posebnosti struktur njihovih kmetijskih gospodarstev. Ker so bile pravice do plačila dodeljene kmetom s tako imenovanimi kmetijskimi gospodarstvi „brez zemljišča“, bi bila uporaba mejne vrednosti na podlagi hektarja neučinkovita. Za take kmete mora zato veljati povprečni najmanjši znesek podpore
  . |
| --- | --- |

(19)

Upravljanje majhnih zneskov je težavna naloga za pristojne organe držav članic.
  Da bi preprečili pretirano administrativno breme, je primerno, da se države članice vzdržijo dodeljevanja neposrednih plačil, če bi bilo plačilo nižje od povprečne podpore Skupnosti za en hektar oziroma bi upravičena površina kmetijskega gospodarstva, za katero se zahteva podpora, znašala manj kot en hektar. Posebno določbo je treba predvideti za države članice, v katerih se sestava kmetije bistveno razlikuje od povprečne kmetije v Skupnosti. Državam članicam je treba dati možnost, da se po lastni presoji odločijo za izvedbo enega od obeh meril ob upoštevanju posebnosti struktur njihovih kmetijskih gospodarstev. Ker so bile pravice do plačila dodeljene kmetom s tako imenovanimi kmetijskimi gospodarstvi „brez zemljišča“, bi bila uporaba mejne vrednosti na podlagi hektarja neučinkovita. Za take kmete mora zato veljati povprečni najmanjši znesek podpore
  .

| (19) | Upravljanje majhnih zneskov je težavna naloga za pristojne organe držav članic.
  Države članice se lahko odločijo, da ne odobrijo neposrednih plačil pod spodnjo mejo, ki se določi kasneje
  . |
| --- | --- |

(19)

Upravljanje majhnih zneskov je težavna naloga za pristojne organe držav članic.
  Države članice se lahko odločijo, da ne odobrijo neposrednih plačil pod spodnjo mejo, ki se določi kasneje
  .

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| (21) | Plačila, predvidena s shemami podpore Skupnosti, morajo pristojni državni organi prejemnikom izplačati v celoti, pri čemer se odštejejo vsa znižanja, predvidena s to uredbo, ter v predpisanih rokih. Da bi naredili upravljanje neposrednih plačil bolj prilagodljivo, je treba državam članicam dovoliti, da izplačajo neposredna plačila v dveh obrokih na leto. |
| --- | --- |

(21)

Plačila, predvidena s shemami podpore Skupnosti, morajo pristojni državni organi prejemnikom izplačati v celoti, pri čemer se odštejejo vsa znižanja, predvidena s to uredbo, ter v predpisanih rokih. Da bi naredili upravljanje neposrednih plačil bolj prilagodljivo, je treba državam članicam dovoliti, da izplačajo neposredna plačila v dveh obrokih na leto.

| (21) | Plačila, predvidena s shemami podpore Skupnosti, morajo pristojni državni organi prejemnikom izplačati v celoti, pri čemer se odštejejo vsa znižanja, predvidena s to uredbo, ter v predpisanih rokih. Da bi naredili upravljanje neposrednih plačil bolj prilagodljivo, je treba državam članicam dovoliti, da izplačajo neposredna plačila v dveh obrokih na leto,
  na eni strani vključno z obrestmi — po tržni obrestni meri — v primeru zamude ter na drugi strani s prilagodljivi datumi nakazil glede na potrebe sektorja
  . |
| --- | --- |

(21)

Plačila, predvidena s shemami podpore Skupnosti, morajo pristojni državni organi prejemnikom izplačati v celoti, pri čemer se odštejejo vsa znižanja, predvidena s to uredbo, ter v predpisanih rokih. Da bi naredili upravljanje neposrednih plačil bolj prilagodljivo, je treba državam članicam dovoliti, da izplačajo neposredna plačila v dveh obrokih na leto,
  na eni strani vključno z obrestmi — po tržni obrestni meri — v primeru zamude ter na drugi strani s prilagodljivi datumi nakazil glede na potrebe sektorja
  .

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| (23) | Da bi lahko dosegli cilje skupne kmetijske politike, je treba skupne sheme podpore prilagoditi spreminjajočemu se razvoju, po potrebi v kratkih rokih. Prejemniki se zato ne morejo zanašati na nespremenljivost pogojev za podporo in morajo biti pripravljeni na možno revizijo shem glede na tržni razvoj ali proračunski položaj. |
| --- | --- |

(23)

črtano

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| (23a) | Prvi steber SKP bi bilo treba v prihodnosti ohraniti, da bi obvarovali ključno vlogo kmeta kot gibala gospodarstva številnih podeželskih območij, varuha krajine in poroka za visoke standarde varnosti hrane, ki jih zahteva Unija. |
| --- | --- |

(23a)

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| (24) | Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla shemo enotnega plačila, ki je združila obstoječe različne mehanizme podpore v enotno shemo proizvodno nevezanih neposrednih plačil. Izkušnje pri uporabi sheme enotnega plačila kažejo, da se lahko nekateri njeni elementi poenostavijo v korist kmetov in uprav. Poleg tega glede na to, da so medtem shemo enotnega plačila začele uporabljati vse države članice, ki so to morale storiti, so mnoge določbe, ki so bile povezane z začetkom njenega izvajanja, zastarale in jih je treba zaradi tega prilagoditi. V tej zvezi je bila v nekaterih primerih ugotovljena znatna manjša uporaba pravice do plačila. Da se izogne takšni situaciji
  in ob upoštevanju, da kmetje že poznajo delovanje sheme enotnega plačila
  , je treba obdobje, ki je bilo
  prvotno določeno
  za vrnitev neizkoriščene pravice do plačila v nacionalno rezervo, skrajšati na
  dve leti
  . |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla shemo enotnega plačila, ki je združila obstoječe različne mehanizme podpore v enotno shemo proizvodno nevezanih neposrednih plačil. Izkušnje pri uporabi sheme enotnega plačila kažejo, da se lahko nekateri njeni elementi poenostavijo v korist kmetov in uprav. Poleg tega glede na to, da so medtem shemo enotnega plačila začele uporabljati vse države članice, ki so to morale storiti, so mnoge določbe, ki so bile povezane z začetkom njenega izvajanja, zastarale in jih je treba zaradi tega prilagoditi. V tej zvezi je bila v nekaterih primerih ugotovljena znatna manjša uporaba pravice do plačila. Da se izogne takšni situaciji
  in ob upoštevanju, da kmetje že poznajo delovanje sheme enotnega plačila
  , je treba obdobje, ki je bilo
  prvotno določeno
  za vrnitev neizkoriščene pravice do plačila v nacionalno rezervo, skrajšati na
  dve leti
  .

| (24) | Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla shemo enotnega plačila, ki je združila obstoječe različne mehanizme podpore v enotno shemo proizvodno nevezanih neposrednih plačil. Izkušnje pri uporabi sheme enotnega plačila kažejo, da se lahko nekateri njeni elementi poenostavijo v korist kmetov in uprav. Poleg tega glede na to, da so medtem shemo enotnega plačila začele uporabljati vse države članice, ki so to morale storiti, so mnoge določbe, ki so bile povezane z začetkom njenega izvajanja, zastarale in jih je treba zaradi tega prilagoditi. V tej zvezi je bila v nekaterih primerih ugotovljena znatna manjša uporaba pravice do plačila. Da se izogne takšni situaciji, je treba določiti obdobje
  treh let
  za vrnitev neizkoriščene pravice do plačila v nacionalno rezervo. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla shemo enotnega plačila, ki je združila obstoječe različne mehanizme podpore v enotno shemo proizvodno nevezanih neposrednih plačil. Izkušnje pri uporabi sheme enotnega plačila kažejo, da se lahko nekateri njeni elementi poenostavijo v korist kmetov in uprav. Poleg tega glede na to, da so medtem shemo enotnega plačila začele uporabljati vse države članice, ki so to morale storiti, so mnoge določbe, ki so bile povezane z začetkom njenega izvajanja, zastarale in jih je treba zaradi tega prilagoditi. V tej zvezi je bila v nekaterih primerih ugotovljena znatna manjša uporaba pravice do plačila. Da se izogne takšni situaciji, je treba določiti obdobje
  treh let
  za vrnitev neizkoriščene pravice do plačila v nacionalno rezervo.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| (27) | Obvezna praha ornih zemljišč je bila uvedena kot mehanizem za nadzor ponudbe. Razvoj trga v sektorju poljščin skupaj z uvedbo nevezanih pomoči ne opravičuje več potrebe po ohranjanju tega instrumenta, ki ga je treba zato odpraviti. Pravice za praho, vzpostavljene v skladu s členoma 53 in 63(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003,
  se zato aktivirajo na hektarih pod enakimi pogoji za upravičenost, kakor veljajo za katere koli druge
  pravice. |
| --- | --- |

(27)

Obvezna praha ornih zemljišč je bila uvedena kot mehanizem za nadzor ponudbe. Razvoj trga v sektorju poljščin skupaj z uvedbo nevezanih pomoči ne opravičuje več potrebe po ohranjanju tega instrumenta, ki ga je treba zato odpraviti. Pravice za praho, vzpostavljene v skladu s členoma 53 in 63(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003,
  se zato aktivirajo na hektarih pod enakimi pogoji za upravičenost, kakor veljajo za katere koli druge
  pravice.

| (27) | Obvezna praha ornih zemljišč je bila uvedena kot mehanizem za nadzor ponudbe. Razvoj trga v sektorju poljščin skupaj z uvedbo nevezanih pomoči ne opravičuje več potrebe po ohranjanju tega instrumenta, ki ga je treba zato odpraviti. Pravice za praho, vzpostavljene v skladu s členoma 53 in 63(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003,
  zato postanejo običajne
  pravice. |
| --- | --- |

(27)

Obvezna praha ornih zemljišč je bila uvedena kot mehanizem za nadzor ponudbe. Razvoj trga v sektorju poljščin skupaj z uvedbo nevezanih pomoči ne opravičuje več potrebe po ohranjanju tega instrumenta, ki ga je treba zato odpraviti. Pravice za praho, vzpostavljene v skladu s členoma 53 in 63(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003,
  zato postanejo običajne
  pravice.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| (28) | Dodatno k vključevanju nekdaj proizvodno vezane tržne podpore v shemo enotnega plačila je vrednost pravice do plačila v tistih državah članicah, ki so se odločile za izvedbo preteklega sistema, temeljila na posamezni ravni pretekle podpore. Z naraščajočim številom let, ki so pretekla od uvedbe sheme enotnega plačila, in po zaporednih vključitvah nadaljnjih sektorjev v shemo enotnega plačila, je čedalje težje upravičiti legitimnost precejšnih posameznih razlik v ravni podpore, ki temeljijo samo na pretekli podpori. Zaradi tega je treba državam članicam, ki so izbrale pretekli model izvedbe, pod nekaterimi pogoji dovoliti, da revidirajo dodeljene pravice do plačila z namenom poenotiti njihovo vrednost na enoto ob hkratnem spoštovanju splošnih načel prava Skupnosti in ciljev skupne kmetijske politike. V tej zvezi lahko države članice pri določanju natančnejših vrednosti upoštevajo posebnosti geografskih območij. Izravnava pravic do plačila mora potekati v ustreznem prehodnem obdobju in znotraj omejenega razpona znižanj, da se kmetom omogoči, da se primerno prilagodijo na spreminjajoče se ravni podpore. |
| --- | --- |

(28)

Dodatno k vključevanju nekdaj proizvodno vezane tržne podpore v shemo enotnega plačila je vrednost pravice do plačila v tistih državah članicah, ki so se odločile za izvedbo preteklega sistema, temeljila na posamezni ravni pretekle podpore. Z naraščajočim številom let, ki so pretekla od uvedbe sheme enotnega plačila, in po zaporednih vključitvah nadaljnjih sektorjev v shemo enotnega plačila, je čedalje težje upravičiti legitimnost precejšnih posameznih razlik v ravni podpore, ki temeljijo samo na pretekli podpori. Zaradi tega je treba državam članicam, ki so izbrale pretekli model izvedbe, pod nekaterimi pogoji dovoliti, da revidirajo dodeljene pravice do plačila z namenom poenotiti njihovo vrednost na enoto ob hkratnem spoštovanju splošnih načel prava Skupnosti in ciljev skupne kmetijske politike. V tej zvezi lahko države članice pri določanju natančnejših vrednosti upoštevajo posebnosti geografskih območij. Izravnava pravic do plačila mora potekati v ustreznem prehodnem obdobju in znotraj omejenega razpona znižanj, da se kmetom omogoči, da se primerno prilagodijo na spreminjajoče se ravni podpore.

| (28) | Dodatno k vključevanju nekdaj proizvodno vezane tržne podpore v shemo enotnega plačila je vrednost pravice do plačila v tistih državah članicah, ki so se odločile za izvedbo preteklega sistema, temeljila na posamezni ravni pretekle podpore. Z naraščajočim številom let, ki so pretekla od uvedbe sheme enotnega plačila, in po zaporednih vključitvah nadaljnjih sektorjev v shemo enotnega plačila, je čedalje težje upravičiti legitimnost precejšnih posameznih razlik v ravni podpore, ki temeljijo samo na pretekli podpori. Zaradi tega je treba državam članicam, ki so izbrale pretekli model izvedbe, pod nekaterimi pogoji dovoliti, da revidirajo dodeljene pravice do plačila z namenom poenotiti njihovo vrednost na enoto ob hkratnem spoštovanju splošnih načel prava Skupnosti in ciljev skupne kmetijske politike. V tej zvezi lahko države članice pri določanju natančnejših vrednosti upoštevajo posebnosti geografskih območij. Izravnava pravic do plačila mora potekati v ustreznem prehodnem obdobju
  v časovnih presledkih, ki jih izbere vsaka država članica
  , in znotraj omejenega razpona znižanj, da se kmetom omogoči, da se primerno prilagodijo na spreminjajoče se ravni podpore. |
| --- | --- |

(28)

Dodatno k vključevanju nekdaj proizvodno vezane tržne podpore v shemo enotnega plačila je vrednost pravice do plačila v tistih državah članicah, ki so se odločile za izvedbo preteklega sistema, temeljila na posamezni ravni pretekle podpore. Z naraščajočim številom let, ki so pretekla od uvedbe sheme enotnega plačila, in po zaporednih vključitvah nadaljnjih sektorjev v shemo enotnega plačila, je čedalje težje upravičiti legitimnost precejšnih posameznih razlik v ravni podpore, ki temeljijo samo na pretekli podpori. Zaradi tega je treba državam članicam, ki so izbrale pretekli model izvedbe, pod nekaterimi pogoji dovoliti, da revidirajo dodeljene pravice do plačila z namenom poenotiti njihovo vrednost na enoto ob hkratnem spoštovanju splošnih načel prava Skupnosti in ciljev skupne kmetijske politike. V tej zvezi lahko države članice pri določanju natančnejših vrednosti upoštevajo posebnosti geografskih območij. Izravnava pravic do plačila mora potekati v ustreznem prehodnem obdobju
  v časovnih presledkih, ki jih izbere vsaka država članica
  , in znotraj omejenega razpona znižanj, da se kmetom omogoči, da se primerno prilagodijo na spreminjajoče se ravni podpore.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 a (novo)

| (29a) | Sistem navzkrižne skladnosti in skupna kmetijska politika se bosta morala v prihodnje prilagoditi, kajti zneski za plačila niso vedno sorazmerni prizadevanjem kmetov za upoštevanje standardov, saj so plačila še vedno močno odvisna od preteklih izdatkov. Zakonodaja o dobrem počutju živali je za živinorejce očitno še posebej obremenjujoča, kar se ne odraža v ravni plačil. Če pa naj bi uvoženi proizvodi izpolnjevali enake standarde za dobro počutje živali, ne bi bilo treba izplačevati nadomestil kmetom za njihovo skladnost z zakonodajo Skupnosti na tem področju. Komisija bi si morala zato prizadevati za priznanje netrgovinskih vprašanj kot uvoznih meril pri pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije. |
| --- | --- |

(29a)

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| (30) | Uredba (ES) št. 1782/2003 je s tem, ko je uvedla shemo proizvodno nevezanega enotnega plačila, omogočila državam članicam, da iz te sheme izključijo nekatera plačila. Hkrati je člen 64(3) navedene uredbe predvidel revizijo možnosti, predvidenih v oddelkih 2 in 3 Poglavja 5 njenega naslova III v luči tržnega in strukturnega razvoja. Analiza ustreznih izkušenj kaže, da proizvodna nevezanost plačil
  omogoča
  pridelovalcem več prilagodljivosti pri njihovih izbirah, s čimer jim omogoča, da sprejemajo svoje proizvodne odločitve na podlagi donosnosti in odziva trga.
  To zlasti velja za sektorje poljščin, hmelja in semen in do določene mere prav tako za sektor govejega mesa
  . Zaradi tega je treba
  delno proizvodno vezana plačila v teh sektorjih vključiti v shemo enotnega plačila. Da bi se lahko kmetje v sektorju govejega mesa postopno prilagodili novi ureditvi podpore, je treba predvideti postopno uvajanje vključevanja posebne premije za moško govedo in klavne premije
  . Ker so bila delno vezana plačila v sektorjih sadja in zelenjave uvedena šele pred kratkim in zgolj kot prehodni ukrep, revizija takih shem ni potrebna. |
| --- | --- |

(30)

Uredba (ES) št. 1782/2003 je s tem, ko je uvedla shemo proizvodno nevezanega enotnega plačila, omogočila državam članicam, da iz te sheme izključijo nekatera plačila. Hkrati je člen 64(3) navedene uredbe predvidel revizijo možnosti, predvidenih v oddelkih 2 in 3 Poglavja 5 njenega naslova III v luči tržnega in strukturnega razvoja. Analiza ustreznih izkušenj kaže, da proizvodna nevezanost plačil
  omogoča
  pridelovalcem več prilagodljivosti pri njihovih izbirah, s čimer jim omogoča, da sprejemajo svoje proizvodne odločitve na podlagi donosnosti in odziva trga.
  To zlasti velja za sektorje poljščin, hmelja in semen in do določene mere prav tako za sektor govejega mesa
  . Zaradi tega je treba
  delno proizvodno vezana plačila v teh sektorjih vključiti v shemo enotnega plačila. Da bi se lahko kmetje v sektorju govejega mesa postopno prilagodili novi ureditvi podpore, je treba predvideti postopno uvajanje vključevanja posebne premije za moško govedo in klavne premije
  . Ker so bila delno vezana plačila v sektorjih sadja in zelenjave uvedena šele pred kratkim in zgolj kot prehodni ukrep, revizija takih shem ni potrebna.

| (30) | Uredba (ES) št. 1782/2003 je s tem, ko je uvedla shemo proizvodno nevezanega enotnega plačila, omogočila državam članicam, da iz te sheme izključijo nekatera plačila. Hkrati je člen 64(3) navedene uredbe predvidel revizijo možnosti, predvidenih v oddelkih 2 in 3 Poglavja 5 njenega naslova III v luči tržnega in strukturnega razvoja. Analiza ustreznih izkušenj kaže, da
  bi
  proizvodna nevezanost plačil pridelovalcem
  lahko zagotovila
  več prilagodljivosti pri njihovih izbirah, s čimer bi se jim omogočilo, da sprejemajo svoje proizvodne odločitve na podlagi donosnosti in odziva trga. Zaradi tega je treba
  državam članicam, ki bi se za to odločile, dovoliti, da nadaljujejo postopek za nevezanost podpore
  . Ker so bila delno vezana plačila v sektorjih sadja in zelenjave uvedena šele pred kratkim in zgolj kot prehodni ukrep, revizija takih shem ni potrebna. |
| --- | --- |

(30)

Uredba (ES) št. 1782/2003 je s tem, ko je uvedla shemo proizvodno nevezanega enotnega plačila, omogočila državam članicam, da iz te sheme izključijo nekatera plačila. Hkrati je člen 64(3) navedene uredbe predvidel revizijo možnosti, predvidenih v oddelkih 2 in 3 Poglavja 5 njenega naslova III v luči tržnega in strukturnega razvoja. Analiza ustreznih izkušenj kaže, da
  bi
  proizvodna nevezanost plačil pridelovalcem
  lahko zagotovila
  več prilagodljivosti pri njihovih izbirah, s čimer bi se jim omogočilo, da sprejemajo svoje proizvodne odločitve na podlagi donosnosti in odziva trga. Zaradi tega je treba
  državam članicam, ki bi se za to odločile, dovoliti, da nadaljujejo postopek za nevezanost podpore
  . Ker so bila delno vezana plačila v sektorjih sadja in zelenjave uvedena šele pred kratkim in zgolj kot prehodni ukrep, revizija takih shem ni potrebna.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 a (novo)

| (31a) | Treba je sprejeti posebne ukrepe za pomoč sektorju ovčjereje Unije, ki je v velikem upadanju. Treba je začeti z izvajanjem priporočil iz resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2008 o prihodnosti sektorja ovčjereje in kozjereje v Evropi (2). |
| --- | --- |

(31a)

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| (32) | Državam članicam je treba dovoliti, da uporabijo do 10 % svojih zgornjih meja za dodelitev posebne podpore v jasno opredeljenih primerih. Taka podpora mora državam članicam omogočiti, da se lotijo okoljskih vprašanj in izboljšajo kakovost in trženje kmetijskih proizvodov. Posebna podpora mora biti prav tako na voljo za omilitev posledic postopnega opuščanja mlečnih kvot in uvajanja proizvodno nevezane podpore v posebej občutljivih sektorjih.
  Ob naraščajoči pomembnosti učinkovitega obvladovanja tveganj je treba državam članicam dati možnost, da finančno prispevajo k premijam, ki jih kmetje plačujejo za zavarovanje pridelka, kakor tudi k financiranju finančnega nadomestila nekaterih ekonomskih izgub v primeru bolezni živali ali rastlin
  . Zaradi upoštevanja mednarodnih obveznosti Skupnosti je treba sredstva, ki bi se lahko uporabila za katere koli ukrepe proizvodno vezane podpore, omejiti na ustrezno raven.
  V skladu s tem je treba določiti pogoje, ki veljajo za finančne prispevke za namene zavarovanja pridelka in nadomestila, povezana z boleznimi živali ali rastlin
  . |
| --- | --- |

(32)

Državam članicam je treba dovoliti, da uporabijo do 10 % svojih zgornjih meja za dodelitev posebne podpore v jasno opredeljenih primerih. Taka podpora mora državam članicam omogočiti, da se lotijo okoljskih vprašanj in izboljšajo kakovost in trženje kmetijskih proizvodov. Posebna podpora mora biti prav tako na voljo za omilitev posledic postopnega opuščanja mlečnih kvot in uvajanja proizvodno nevezane podpore v posebej občutljivih sektorjih.
  Ob naraščajoči pomembnosti učinkovitega obvladovanja tveganj je treba državam članicam dati možnost, da finančno prispevajo k premijam, ki jih kmetje plačujejo za zavarovanje pridelka, kakor tudi k financiranju finančnega nadomestila nekaterih ekonomskih izgub v primeru bolezni živali ali rastlin
  . Zaradi upoštevanja mednarodnih obveznosti Skupnosti je treba sredstva, ki bi se lahko uporabila za katere koli ukrepe proizvodno vezane podpore, omejiti na ustrezno raven.
  V skladu s tem je treba določiti pogoje, ki veljajo za finančne prispevke za namene zavarovanja pridelka in nadomestila, povezana z boleznimi živali ali rastlin
  .

| (32) | Državam članicam je treba dovoliti, da uporabijo do 10 % svojih zgornjih meja za dodelitev posebne podpore v jasno opredeljenih primerih. Taka podpora mora državam članicam omogočiti, da se lotijo okoljskih vprašanj in izboljšajo kakovost in trženje kmetijskih proizvodov. Posebna podpora mora biti prav tako na voljo za omilitev posledic postopnega opuščanja mlečnih kvot in uvajanja proizvodno nevezane podpore v posebej občutljivih sektorjih. Zaradi upoštevanja mednarodnih obveznosti Skupnosti je treba sredstva, ki bi se lahko uporabila za katere koli ukrepe proizvodno vezane podpore, omejiti na ustrezno raven. |
| --- | --- |

(32)

Državam članicam je treba dovoliti, da uporabijo do 10 % svojih zgornjih meja za dodelitev posebne podpore v jasno opredeljenih primerih. Taka podpora mora državam članicam omogočiti, da se lotijo okoljskih vprašanj in izboljšajo kakovost in trženje kmetijskih proizvodov. Posebna podpora mora biti prav tako na voljo za omilitev posledic postopnega opuščanja mlečnih kvot in uvajanja proizvodno nevezane podpore v posebej občutljivih sektorjih. Zaradi upoštevanja mednarodnih obveznosti Skupnosti je treba sredstva, ki bi se lahko uporabila za katere koli ukrepe proizvodno vezane podpore, omejiti na ustrezno raven.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32 a (novo)

| (32a) | Zaradi vse večje pomembnosti učinkovitega obvladovanja tveganj je treba države članice pooblastiti, da uporabijo največ dodatnih 5 % njihovih najvišjih zneskov za dodelitev podpore kmetom, organizacijam ali skupinam proizvajalcev v obliki finančnih prispevkov za stroške, povezane z zavarovalnimi premijami in vzajemnimi skladi. |
| --- | --- |

(32a)

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| (36) | Nevezanost neposredne podpore in uvedba sheme enotnega plačila sta bila bistvena elementa v procesu reformiranja skupne kmetijske politike. Vendar je več razlogov leta 2003 narekovalo ohranitev posebne podpore za številne pridelke. Izkušnje, pridobljene na podlagi izvajanja Uredbe (ES) št. 1782/2003, skupaj z razvojem razmer na trgu kažejo, da
  se lahko
  sheme, ki so bile v letu 2003 zunaj sheme enotnega plačila, sedaj
  vključijo
  v to shemo, da bi spodbudili bolj tržno usmerjeno in trajnostno kmetijstvo. To zlasti velja za sektor oljčnega olja, v katerem se je uporabljala samo zanemarljiva proizvodna vezanost plačil. To prav tako velja za plačila za trdo pšenico,
  stročnice
  , riž, krompirjev škrob in lupinarje, kjer čedalje manjša učinkovitost preostalih vezanih plačil podpira odločitev za uvedbo nevezanih plačil.
  Pri lanu je prav tako primerno odpraviti podporo za predelavo in vključiti ustrezne zneske v shemo enotnega plačila
  . Za riž,
  posušeno krmo
  , krompirjev škrob in lan je treba določiti prehodno obdobje, da se zagotovi, da bo njihov prehod na proizvodno nevezano podporo potekal čim bolj nemoteno. Kar se tiče lupinarjev, je treba državam članicam dovoliti, da še naprej izplačujejo nacionalni del pomoči na vezan način, da bi ublažili posledice uvajanja proizvodno nevezanih plačil. |
| --- | --- |

(36)

Nevezanost neposredne podpore in uvedba sheme enotnega plačila sta bila bistvena elementa v procesu reformiranja skupne kmetijske politike. Vendar je več razlogov leta 2003 narekovalo ohranitev posebne podpore za številne pridelke. Izkušnje, pridobljene na podlagi izvajanja Uredbe (ES) št. 1782/2003, skupaj z razvojem razmer na trgu kažejo, da
  se lahko
  sheme, ki so bile v letu 2003 zunaj sheme enotnega plačila, sedaj
  vključijo
  v to shemo, da bi spodbudili bolj tržno usmerjeno in trajnostno kmetijstvo. To zlasti velja za sektor oljčnega olja, v katerem se je uporabljala samo zanemarljiva proizvodna vezanost plačil. To prav tako velja za plačila za trdo pšenico,
  stročnice
  , riž, krompirjev škrob in lupinarje, kjer čedalje manjša učinkovitost preostalih vezanih plačil podpira odločitev za uvedbo nevezanih plačil.
  Pri lanu je prav tako primerno odpraviti podporo za predelavo in vključiti ustrezne zneske v shemo enotnega plačila
  . Za riž,
  posušeno krmo
  , krompirjev škrob in lan je treba določiti prehodno obdobje, da se zagotovi, da bo njihov prehod na proizvodno nevezano podporo potekal čim bolj nemoteno. Kar se tiče lupinarjev, je treba državam članicam dovoliti, da še naprej izplačujejo nacionalni del pomoči na vezan način, da bi ublažili posledice uvajanja proizvodno nevezanih plačil.

| (36) | Nevezanost neposredne podpore in uvedba sheme enotnega plačila sta bila bistvena elementa v procesu reformiranja skupne kmetijske politike. Vendar je več razlogov leta 2003 narekovalo ohranitev posebne podpore za številne pridelke. Izkušnje, pridobljene na podlagi izvajanja Uredbe (ES) št. 1782/2003, skupaj z razvojem razmer na trgu kažejo, da
  bi se
  sheme, ki so bile v letu 2003 zunaj sheme enotnega plačila, sedaj
  na izbiro države članice lahko vključile
  v to shemo, da bi spodbudili bolj tržno usmerjeno in trajnostno kmetijstvo. To zlasti velja za sektor oljčnega olja, v katerem se je uporabljala samo zanemarljiva proizvodna vezanost plačil. To prav tako velja za plačila za trdo pšenico, riž, krompirjev škrob in lupinarje, kjer čedalje manjša učinkovitost preostalih vezanih plačil podpira odločitev za uvedbo nevezanih plačil. Za riž, krompirjev škrob in lan je treba določiti prehodno obdobje, da se zagotovi, da bo njihov prehod na proizvodno nevezano podporo potekal čim bolj nemoteno. Kar se tiče lupinarjev, je treba državam članicam dovoliti, da še naprej izplačujejo nacionalni del pomoči na vezan način, da bi ublažili posledice uvajanja proizvodno nevezanih plačil. |
| --- | --- |

(36)

Nevezanost neposredne podpore in uvedba sheme enotnega plačila sta bila bistvena elementa v procesu reformiranja skupne kmetijske politike. Vendar je več razlogov leta 2003 narekovalo ohranitev posebne podpore za številne pridelke. Izkušnje, pridobljene na podlagi izvajanja Uredbe (ES) št. 1782/2003, skupaj z razvojem razmer na trgu kažejo, da
  bi se
  sheme, ki so bile v letu 2003 zunaj sheme enotnega plačila, sedaj
  na izbiro države članice lahko vključile
  v to shemo, da bi spodbudili bolj tržno usmerjeno in trajnostno kmetijstvo. To zlasti velja za sektor oljčnega olja, v katerem se je uporabljala samo zanemarljiva proizvodna vezanost plačil. To prav tako velja za plačila za trdo pšenico, riž, krompirjev škrob in lupinarje, kjer čedalje manjša učinkovitost preostalih vezanih plačil podpira odločitev za uvedbo nevezanih plačil. Za riž, krompirjev škrob in lan je treba določiti prehodno obdobje, da se zagotovi, da bo njihov prehod na proizvodno nevezano podporo potekal čim bolj nemoteno. Kar se tiče lupinarjev, je treba državam članicam dovoliti, da še naprej izplačujejo nacionalni del pomoči na vezan način, da bi ublažili posledice uvajanja proizvodno nevezanih plačil.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| (37) | Zaradi vključitve novih shem v shemo enotnega plačila je treba predvideti določbo za izračun nove ravni posamezne dohodkovna podpore v okviru te sheme. Za lupinarje, krompirjev škrob, lan in
  posušeno krmo
  je treba tako povečanje odobriti na podlagi podpore, ki so jo kmetje
  prejeli
  v zadnjih letih. Vendar je treba pri vključevanju plačil, ki so bila do sedaj delno izključena iz sheme enotnega plačila, državam članicam dati možnost, da uporabijo prvotna referenčna obdobja. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi vključitve novih shem v shemo enotnega plačila je treba predvideti določbo za izračun nove ravni posamezne dohodkovna podpore v okviru te sheme. Za lupinarje, krompirjev škrob, lan in
  posušeno krmo
  je treba tako povečanje odobriti na podlagi podpore, ki so jo kmetje
  prejeli
  v zadnjih letih. Vendar je treba pri vključevanju plačil, ki so bila do sedaj delno izključena iz sheme enotnega plačila, državam članicam dati možnost, da uporabijo prvotna referenčna obdobja.

| (37) | Zaradi vključitve novih shem v shemo enotnega plačila je treba predvideti določbo za izračun nove ravni posamezne dohodkovna podpore v okviru te sheme. Za lupinarje, krompirjev škrob
  in
  lan je treba tako povečanje odobriti na podlagi podpore
  ali proizvodnih kvot, dodeljenih kmetom
  v zadnjih letih. Vendar je treba pri vključevanju plačil, ki so bila do sedaj delno izključena iz sheme enotnega plačila, državam članicam dati možnost, da uporabijo prvotna referenčna obdobja. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi vključitve novih shem v shemo enotnega plačila je treba predvideti določbo za izračun nove ravni posamezne dohodkovna podpore v okviru te sheme. Za lupinarje, krompirjev škrob
  in
  lan je treba tako povečanje odobriti na podlagi podpore
  ali proizvodnih kvot, dodeljenih kmetom
  v zadnjih letih. Vendar je treba pri vključevanju plačil, ki so bila do sedaj delno izključena iz sheme enotnega plačila, državam članicam dati možnost, da uporabijo prvotna referenčna obdobja.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| (38) | Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla posebno podporo za energetske poljščine z namenom pomagati sektorju, da se razvije. Zaradi zadnjega razvoja v sektorju bioenergije in zlasti zaradi velikega povpraševanja po takih proizvodih na mednarodnih trgih in uvedbe zavezujočih ciljev glede deleža bioenergije v skupni porabi goriva do leta 2020 ne obstajajo več zadostni razlogi za dodelitev
  posebne
  podpore za energetske poljščine. |
| --- | --- |

(38)

Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla posebno podporo za energetske poljščine z namenom pomagati sektorju, da se razvije. Zaradi zadnjega razvoja v sektorju bioenergije in zlasti zaradi velikega povpraševanja po takih proizvodih na mednarodnih trgih in uvedbe zavezujočih ciljev glede deleža bioenergije v skupni porabi goriva do leta 2020 ne obstajajo več zadostni razlogi za dodelitev
  posebne
  podpore za energetske poljščine.

| (38) | Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla posebno podporo za energetske poljščine z namenom pomagati sektorju, da se razvije. Zaradi zadnjega razvoja v sektorju bioenergije in zlasti zaradi velikega povpraševanja po takih proizvodih na mednarodnih trgih in uvedbe zavezujočih ciljev glede deleža bioenergije v skupni porabi goriva do leta 2020 ne obstajajo več zadostni razlogi za dodelitev
  vezane
  podpore za energetske poljščine.
  Zneske bi bilo zato treba v prihodnje prenesti v shemo enotne pomoči
  . |
| --- | --- |

(38)

Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla posebno podporo za energetske poljščine z namenom pomagati sektorju, da se razvije. Zaradi zadnjega razvoja v sektorju bioenergije in zlasti zaradi velikega povpraševanja po takih proizvodih na mednarodnih trgih in uvedbe zavezujočih ciljev glede deleža bioenergije v skupni porabi goriva do leta 2020 ne obstajajo več zadostni razlogi za dodelitev
  vezane
  podpore za energetske poljščine.
  Zneske bi bilo zato treba v prihodnje prenesti v shemo enotne pomoči
  .

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 1 — točka d

| (d) | sheme podpore za kmete, ki pridelujejo riž, škrobni krompir,
  bombaž
  , sladkor, sadje in zelenjavo, ovčje in kozje meso ter goveje in telečje meso; |
| --- | --- |

(d)

sheme podpore za kmete, ki pridelujejo riž, škrobni krompir,
  bombaž
  , sladkor, sadje in zelenjavo, ovčje in kozje meso ter goveje in telečje meso;

| (d) | sheme podpore za kmete, ki pridelujejo riž,
  stročnice
  , škrobni krompir, sladkor, sadje in zelenjavo,
  tobak
  , ovčje in kozje meso ter goveje in telečje meso; |
| --- | --- |

(d)

sheme podpore za kmete, ki pridelujejo riž,
  stročnice
  , škrobni krompir, sladkor, sadje in zelenjavo,
  tobak
  , ovčje in kozje meso ter goveje in telečje meso;

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 2 — točka a

| (a) | „kmet“ je fizična ali pravna oseba oziroma združenje fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status, ki je združenju in njenim članom dodeljen z nacionalno zakonodajo, katere kmetijsko gospodarstvo se nahaja na ozemlju Skupnosti, kot je navedeno v členu 299 Pogodbe, in ki opravlja kmetijsko dejavnost; |
| --- | --- |

(a)

„kmet“ je fizična ali pravna oseba oziroma združenje fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status, ki je združenju in njenim članom dodeljen z nacionalno zakonodajo, katere kmetijsko gospodarstvo se nahaja na ozemlju Skupnosti, kot je navedeno v členu 299 Pogodbe, in ki opravlja kmetijsko dejavnost;

| (a) | „kmet“ je fizična ali pravna oseba oziroma združenje fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status, ki je združenju in njenim članom dodeljen z nacionalno zakonodajo, katere kmetijsko gospodarstvo se nahaja na ozemlju Skupnosti, kot je navedeno v členu 299 Pogodbe, in ki opravlja kmetijsko dejavnost,
  iz katere črpa glavni del svojega prihodka
  ; |
| --- | --- |

(a)

„kmet“ je fizična ali pravna oseba oziroma združenje fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status, ki je združenju in njenim članom dodeljen z nacionalno zakonodajo, katere kmetijsko gospodarstvo se nahaja na ozemlju Skupnosti, kot je navedeno v členu 299 Pogodbe, in ki opravlja kmetijsko dejavnost,
  iz katere črpa glavni del svojega prihodka
  ;

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 2 — točka a a (novo)

| (aa) | „kmet, ki ima pravice do plačila“, je kmet, ki so mu bile pravice do plačila dodeljene ali so bile nanj dokončno prenesene; |
| --- | --- |

(aa)

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 2 — točka f a (novo)

| (fa) | „regija“ pomeni državo članico, regijo v državi članici ali geografsko območje v državi članici s strukturnimi posebnostmi in/ali pomanjkljivostmi, po izbiri zadevne države članice, |
| --- | --- |

(fa)

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 4 — odstavek 1

| 1. | Kmet, ki prejema neposredna plačila, mora spoštovati predpisane zahteve ravnanja iz Priloge II ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v členu 6. |
| --- | --- |

1.

Kmet, ki prejema neposredna plačila, mora spoštovati predpisane zahteve ravnanja iz Priloge II ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v členu 6.

| 1. | Kmet, ki prejema neposredna plačila, mora spoštovati predpisane zahteve ravnanja iz Priloge II ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v členu 6,
  razen če se to ne izkaže kot neizvedljivo ali pretirano
  . |
| --- | --- |

1.

Kmet, ki prejema neposredna plačila, mora spoštovati predpisane zahteve ravnanja iz Priloge II ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v členu 6,
  razen če se to ne izkaže kot neizvedljivo ali pretirano
  .

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 4 — odstavek 1 a (novo)

| (1a) | Vsi kmetje, ki prejemajo neposredna plačila, morajo spoštovati določbe o varnosti na delovnem mestu in pogodbene določbe posamezne države članice. |
| --- | --- |

(1a)

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 5 — odstavek 1 — točka a a (novo)

| (aa) | varnost pri delu; |
| --- | --- |

(aa)

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 6 — odstavek 1

| 1. | Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, zlasti zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje na
  podlagi okvira, določenega
  v Prilogi III,
  ob upoštevanju
  posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno z razmerami prsti in podnebja, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev. |
| --- | --- |

1.

Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, zlasti zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje na
  podlagi okvira, določenega
  v Prilogi III,
  ob upoštevanju
  posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno z razmerami prsti in podnebja, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev.

| 1. | Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, zlasti zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje
  ob upoštevanju tem, predvidenih
  v Prilogi III,
  smernic Komisije, in/ali drugih standardov v skladu s posebnostmi njihove kmetijske industrije
  , z značilnostmi zadevnih območij, vključno z razmerami prsti in podnebja,
  ekosistemi
  , obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev.
  Te minimalne zahteve se prilagodijo vsakim razmeram ter se ohranijo glede na večjo učinkovitost (ki jo potrdijo znanstvene raziskave in izkušnje v praksi) s kmetijskega in okoljskega vidika
  . |
| --- | --- |

1.

Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, zlasti zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje
  ob upoštevanju tem, predvidenih
  v Prilogi III,
  smernic Komisije, in/ali drugih standardov v skladu s posebnostmi njihove kmetijske industrije
  , z značilnostmi zadevnih območij, vključno z razmerami prsti in podnebja,
  ekosistemi
  , obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev.
  Te minimalne zahteve se prilagodijo vsakim razmeram ter se ohranijo glede na večjo učinkovitost (ki jo potrdijo znanstvene raziskave in izkušnje v praksi) s kmetijskega in okoljskega vidika
  .

Drugi stolpec Priloge III vsebuje neobvezna pravila, za katera se države članice same odločijo, ali jih bodo upoštevale. Poleg tega sprejeti ukrepi temeljijo na veljavni zakonodaji EU brez nalaganja dodatnih obveznosti.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 6 a (novo)

Člen 6a

Bonusne točke

Vsaka država članica lahko uvede „bonusni“ sistem navzkrižne skladnosti, s katerim se kmetom dodelijo bonusne točke za ukrepe za ohranjanje biološke raznovrstnosti, ki presegajo obveznosti, določene z zadovoljivo kmetijsko in okoljsko navzkrižno skladnostjo. Te ukrepe opredeli posamezna država članica. Bonusne točke se lahko uporabijo za izravnavo kazenskih točk, pridobljenih v okviru dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev iz člena 6. Mehanizme izravnave opredelijo države članice.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 6 b (novo)

Člen 6b

Zanesljivost oskrbe s hrano

Države članice zagotovijo, da je prednostna naloga pri uravnoteženi in trajnostni rabi zemljišč zanesljivost oskrbe s hrano na nacionalni in regionalni ravni. Zato glede na predvideno povečanje uporabe kmetijskih surovin za proizvodnjo energije izvedejo analizo o zanesljivosti oskrbe s hrano, da ta ne bi bila ogrožena.

Spremembe 186, 229 in 39

Predlog uredbe

Člen 7 — odstavek 1

| 1. | Kateri koli znesek neposrednih plačil, ki naj bi se odobrila v danem koledarskem letu kmetu, ki presega
  5 000 EUR
  , se zniža za vsako leto do leta 2012 za naslednje odstotke: |
| --- | --- |

1.

Kateri koli znesek neposrednih plačil, ki naj bi se odobrila v danem koledarskem letu kmetu, ki presega
  5 000 EUR
  , se zniža za vsako leto do leta 2012 za naslednje odstotke:

| 1. | Kateri koli znesek neposrednih plačil, ki naj bi se odobrila v danem koledarskem letu kmetu, ki presega
  10 000 EUR
  , se zniža za vsako leto do leta 2012 za naslednje odstotke: |
| --- | --- |

1.

Kateri koli znesek neposrednih plačil, ki naj bi se odobrila v danem koledarskem letu kmetu, ki presega
  10 000 EUR
  , se zniža za vsako leto do leta 2012 za naslednje odstotke:

| (a) | 2009:
  7
   %, |
| --- | --- |

(a)

2009:
  7
   %,

| (a) | 2009:
  6
   %, |
| --- | --- |

(a)

2009:
  6
   %,

| (b) | 2010:
  9
   %, |
| --- | --- |

(b)

2010:
  9
   %,

| (b) | 2010:
  6
   %, |
| --- | --- |

(b)

2010:
  6
   %,

| (c) | 2011:
  11
   %, |
| --- | --- |

(c)

2011:
  11
   %,

| (c) | 2011:
  7
   %, |
| --- | --- |

(c)

2011:
  7
   %,

| (d) | 2012:
  13
   %. |
| --- | --- |

(d)

2012:
  13
   %.

| (d) | 2012:
  7
   %. |
| --- | --- |

(d)

2012:
  7
   %.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 7 — odstavek 1 — pododstavek 1 a (novo)

Države članice zagotovijo, da je povečanje obvezne modulacije usklajeno z ustreznim zmanjšanjem prostovoljne modulacije.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 7 — odstavek 2

| 2. | Znižanja iz odstavka 1 se povečajo za: |
| --- | --- |

2.

Znižanja iz odstavka 1 se povečajo za:

| 2. | Znižanja iz odstavka 1 se povečajo za: |
| --- | --- |

2.

Znižanja iz odstavka 1 se povečajo za:

| (a) | zneske od 100 000 do 199 999 EUR, za
  3 odstotne točke
  , |
| --- | --- |

(a)

zneske od 100 000 do 199 999 EUR, za
  3 odstotne točke
  ,

| (a) | zneske od 100 000 do 199 999 EUR, za
  1 odstotno točko
  , |
| --- | --- |

(a)

zneske od 100 000 do 199 999 EUR, za
  1 odstotno točko
  ,

| (b) | zneske od 200 000 do 199 999 EUR, za
  6 odstotne točke
  , |
| --- | --- |

(b)

zneske od 200 000 do 199 999 EUR, za
  6 odstotne točke
  ,

| (b) | zneske od 200 000 do 199 999 EUR, za
  2 odstotni točki
  , |
| --- | --- |

(b)

zneske od 200 000 do 199 999 EUR, za
  2 odstotni točki
  ,

| (c) | zneske300 000 EUR ali več, za
  9 odstotnih točk
  . |
| --- | --- |

(c)

zneske300 000 EUR ali več, za
  9 odstotnih točk
  .

| (c) | zneske300 000 EUR ali več, za
  3 odstotne točke
  . |
| --- | --- |

(c)

zneske300 000 EUR ali več, za
  3 odstotne točke
  .

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 7 — odstavek 2 a (novo)

| 2a. | Določbe iz odstavka 1 se uporabljajo le za plačila, ki so bila popolnoma vključena v shemo enotnega plačila. |
| --- | --- |

2a.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 7 — odstavek 3

| 3. | Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za neposredna plačila, odobrena kmetom v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri, na Kanarskih in Egejskih otokih. |
| --- | --- |

3.

Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za neposredna plačila, odobrena kmetom v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri, na Kanarskih in Egejskih otokih.

| 3. | Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za neposredna plačila, odobrena kmetom v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri, na Kanarskih in Egejskih otokih
  ter na otokih v Jonskem morju
  . |
| --- | --- |

3.

Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za neposredna plačila, odobrena kmetom v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri, na Kanarskih in Egejskih otokih
  ter na otokih v Jonskem morju
  .

Sprememba 211

Predlog uredbe

Člen 7 — odstavek 3 a (novo)

| 3a. | Odstavek 2 se ne uporablja za zadruge in druge pravne osebe, ki združujejo več kmetov, ki prejemajo neposredna plačila in usmerjajo subvencije, da bi jih razdelili med člane. To odstopanje se ne uporablja za velike upravičence, ki prejemajo100 000 EUR ali več in so člani takšnih pravnih oseb. |
| --- | --- |

3a.

Sprememba 240

Predlog uredbe

Člen 7 — odstavek 3 b (novo)

| 3b. | Možno se je odločiti za neuporabo odstavka 2, kadar organ, ki združuje kmete, prejemnike enotnega plačila, deluje le kot prejemnik ali posrednik teh zneskov in jih v celoti razdeli med svoje člane. |
| --- | --- |

3b.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 8 — odstavek 1

| 1. | Brez poseganja v člen 11 skupni neto zneski neposrednih plačil, ki se lahko v državi članici odobrijo za koledarsko leto po uporabi členov 7 in 10 te uredbe in člena 1 Uredbe (ES) št. 378/2007, ne smejo biti višji kot zgornje meje iz Priloge IV k tej uredbi. Po potrebi države članice preidejo na linearno znižanje neposrednih plačil, da bi upoštevale zgornje meje iz Priloge IV. |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v člen 11 skupni neto zneski neposrednih plačil, ki se lahko v državi članici odobrijo za koledarsko leto po uporabi členov 7 in 10 te uredbe in člena 1 Uredbe (ES) št. 378/2007, ne smejo biti višji kot zgornje meje iz Priloge IV k tej uredbi. Po potrebi države članice preidejo na linearno znižanje neposrednih plačil, da bi upoštevale zgornje meje iz Priloge IV.

| 1. | Brez poseganja v člen 11 skupni neto zneski neposrednih plačil, ki se lahko v državi članici odobrijo za koledarsko leto po uporabi členov 7 in 10 te uredbe in člena 1 Uredbe (ES) št. 378/2007, ne smejo biti višji kot zgornje meje iz Priloge IV k tej uredbi. Po potrebi države članice preidejo na linearno znižanje
  zneskov
  neposrednih plačil,
  za katera se uporabljajo modulacijska znižanja
  , da bi upoštevale zgornje meje iz Priloge IV. |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v člen 11 skupni neto zneski neposrednih plačil, ki se lahko v državi članici odobrijo za koledarsko leto po uporabi členov 7 in 10 te uredbe in člena 1 Uredbe (ES) št. 378/2007, ne smejo biti višji kot zgornje meje iz Priloge IV k tej uredbi. Po potrebi države članice preidejo na linearno znižanje
  zneskov
  neposrednih plačil,
  za katera se uporabljajo modulacijska znižanja
  , da bi upoštevale zgornje meje iz Priloge IV.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 8 — odstavek 2

| 2. | Komisija v skladu s postopkom iz člena 128(2)
  pregleda
  zgornje meje iz Priloge IV, da bi upoštevala: |
| --- | --- |

2.

Komisija v skladu s postopkom iz člena 128(2)
  pregleda
  zgornje meje iz Priloge IV, da bi upoštevala:

| 2. | Komisija v skladu s postopkom iz člena 128(2)
  letno preuči
  zgornje meje iz Priloge IV, da bi upoštevala: |
| --- | --- |

2.

Komisija v skladu s postopkom iz člena 128(2)
  letno preuči
  zgornje meje iz Priloge IV, da bi upoštevala:

| (a) | spremembe najvišjih zneskov, ki se lahko odobrijo v skladu z neposrednimi plačili, |
| --- | --- |

(a)

spremembe najvišjih zneskov, ki se lahko odobrijo v skladu z neposrednimi plačili,

| (a) | spremembe najvišjih zneskov, ki se lahko odobrijo v skladu z neposrednimi plačili, |
| --- | --- |

(a)

spremembe najvišjih zneskov, ki se lahko odobrijo v skladu z neposrednimi plačili,

| (b) | spremembe prostovoljne modulacije iz Uredbe (ES) št. 378/2007, |
| --- | --- |

(b)

| (c) | strukturne spremembe kmetijskih gospodarstev. |
| --- | --- |

(c)

strukturne spremembe kmetijskih gospodarstev.

| (c) | strukturne spremembe kmetijskih gospodarstev; |
| --- | --- |

(c)

strukturne spremembe kmetijskih gospodarstev;

ter o tem obvesti Evropski parlament.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 9 — odstavek 1

| 1. | Zneski, ki se ustvarijo zaradi uporabe znižanj iz člena 7 v kateri koli državi članici, razen v novih državah članicah, so na razpolago
  kot dodatna

  podpora Skupnosti za ukrepe v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), kakor je navedeno v Uredbi (ES) št. 1698/2005, v skladu s pogoji, določenimi v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

1.

Zneski, ki se ustvarijo zaradi uporabe znižanj iz člena 7 v kateri koli državi članici, razen v novih državah članicah, so na razpolago
  kot dodatna

  podpora Skupnosti za ukrepe v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), kakor je navedeno v Uredbi (ES) št. 1698/2005, v skladu s pogoji, določenimi v naslednjih odstavkih.

| 1. | Zneski, ki se ustvarijo zaradi uporabe znižanj iz člena 7 v kateri koli državi članici, razen v novih državah članicah, so na razpolago
  za

  podporo Skupnosti za ukrepe v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), kakor je navedeno v Uredbi (ES) št. 1698/2005, v skladu s pogoji, določenimi v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

1.

Zneski, ki se ustvarijo zaradi uporabe znižanj iz člena 7 v kateri koli državi članici, razen v novih državah članicah, so na razpolago
  za

  podporo Skupnosti za ukrepe v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), kakor je navedeno v Uredbi (ES) št. 1698/2005, v skladu s pogoji, določenimi v naslednjih odstavkih.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 10 — odstavek 1

| 1. | Člen 7 se uporablja samo za kmete v novi državi članici v katerem koli danem koledarskem letu, če raven neposrednih plačil, ki se uporablja v tej državi članici za navedeno koledarsko letu po členu 110, ni manjša od ravni v državah članicah, ki niso nove države članice, ob upoštevanju kakršnih koli znižanj, uporabljenih po členu 7(1). 2. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Modulacija je obvezna za nove države članice šele od takrat, ko začnejo prejemati celotna neposredna plačila. |
| --- | --- |

1.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 10 — odstavek 4

| 4. | Kateri koli znesek, ki izhaja iz uporabe člena 7(1) in (2), se dodeli novi državi članici, v kateri so bili ustrezni zneski ustvarjeni, v skladu s postopkom iz člena 128(2).
  Uporabijo se v skladu s členom 69(5a) Uredbe (ES) št. 1698/2005
  . |
| --- | --- |

4.

Kateri koli znesek, ki izhaja iz uporabe člena 7(1) in (2), se dodeli novi državi članici, v kateri so bili ustrezni zneski ustvarjeni, v skladu s postopkom iz člena 128(2).
  Uporabijo se v skladu s členom 69(5a) Uredbe (ES) št. 1698/2005
  .

| 4. | Kateri koli znesek, ki izhaja iz uporabe člena 7(1) in (2), se dodeli novi državi članici, v kateri so bili ustrezni zneski ustvarjeni, v skladu s postopkom iz člena 128(2). |
| --- | --- |

4.

Kateri koli znesek, ki izhaja iz uporabe člena 7(1) in (2), se dodeli novi državi članici, v kateri so bili ustrezni zneski ustvarjeni, v skladu s postopkom iz člena 128(2).

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 12 — naslov

Sistem kmetijskega svetovanja

Sistem kmetijskega
  raziskovanja in
  svetovanja

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 12 — odstavek 2

| 2. | Svetovalna dejavnost zajema vsaj predpisane zahteve ravnanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje iz Poglavja I. |
| --- | --- |

2.

Svetovalna dejavnost zajema vsaj predpisane zahteve ravnanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje iz Poglavja I.

| 2. | Raziskovalna in
  svetovalna dejavnost zajemata vsaj predpisane zahteve ravnanja, dobre kmetijske in okoljske pogoje iz Poglavja I 
  ter tudi širjenje načinov proizvodnje, ki so gospodarsko uspešni, trajnostno varujejo okolje in so varčnejši pri naravnih virih in proizvodnih stroških (energiji, surovinah itd)
  . |
| --- | --- |

2.

Raziskovalna in
  svetovalna dejavnost zajemata vsaj predpisane zahteve ravnanja, dobre kmetijske in okoljske pogoje iz Poglavja I 
  ter tudi širjenje načinov proizvodnje, ki so gospodarsko uspešni, trajnostno varujejo okolje in so varčnejši pri naravnih virih in proizvodnih stroških (energiji, surovinah itd)
  .

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 13 — odstavek 2

| 2. | Države članice
  dajo prednost
  kmetom,
  ki prejemajo več kot 15 000 EUR neposrednih plačil na leto
  . |
| --- | --- |

2.

Države članice
  dajo prednost
  kmetom,
  ki prejemajo več kot 15 000 EUR neposrednih plačil na leto
  .

| 2. | Države članice
  omogočijo vsem
  kmetom,
  da prostovoljno sodelujejo pri tem sistemu svetovanja
  . |
| --- | --- |

2.

Države članice
  omogočijo vsem
  kmetom,
  da prostovoljno sodelujejo pri tem sistemu svetovanja
  .

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 18 — odstavek 1 — pododstavek 2

Ta zbirka podatkov omogoča zlasti neposreden in takojšen vpogled prek pristojnega organa države članice v podatke za koledarsko in/ali tržno leto od začetka leta 2000.

Ta zbirka podatkov omogoča zlasti neposreden in takojšen vpogled prek pristojnega organa države članice v podatke za koledarsko in/ali tržno leto od začetka leta 2000
  oziroma, za nove države članice, za prvo leto po letu njihovega pristopa k Uniji
  .

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 22 — odstavek 1

| 1. | Države članice opravijo administrativne kontrole zahtevkov za pomoč, da bi preverile pogoje za upravičenost do pomoči. |
| --- | --- |

1.

Države članice opravijo administrativne kontrole zahtevkov za pomoč, da bi preverile pogoje za upravičenost do pomoči.

| 1. | Države članice opravijo administrativne kontrole zahtevkov za pomoč, da bi preverile pogoje za upravičenost do pomoči.
  Administrativne kontrole ne predstavljajo dodatnih obremenitev za kmete, zlasti glede stroškov in administrativnih formalnosti
  . |
| --- | --- |

1.

Države članice opravijo administrativne kontrole zahtevkov za pomoč, da bi preverile pogoje za upravičenost do pomoči.
  Administrativne kontrole ne predstavljajo dodatnih obremenitev za kmete, zlasti glede stroškov in administrativnih formalnosti
  .

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 24 — odstavek 1

| 1. | Države članice opravljajo kontrolo na kraju samem, da bi preverile, ali kmet izpolnjuje obveznosti, navedene v poglavju 1. |
| --- | --- |

1.

Države članice opravljajo kontrolo na kraju samem, da bi preverile, ali kmet izpolnjuje obveznosti, navedene v poglavju 1.

| 1. | Države članice opravljajo kontrolo na kraju samem, da bi preverile, ali kmet izpolnjuje obveznosti, navedene v poglavju 1.
  Te kontrole se opravijo na vsakem kmetijskem gospodarstvu v največ enem dnevu in niso preveč obremenjujoče za kmete
  . |
| --- | --- |

1.

Države članice opravljajo kontrolo na kraju samem, da bi preverile, ali kmet izpolnjuje obveznosti, navedene v poglavju 1.
  Te kontrole se opravijo na vsakem kmetijskem gospodarstvu v največ enem dnevu in niso preveč obremenjujoče za kmete
  .

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 24 — odstavek 2 — pododstavek 1

| 2. | Države članice lahko uporabijo svoje obstoječe administrativne in kontrolne sisteme, da zagotovijo upoštevanje predpisanih zahtev ravnanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, kot so opredeljeni v poglavju 1. |
| --- | --- |

2.

Države članice lahko uporabijo svoje obstoječe administrativne in kontrolne sisteme, da zagotovijo upoštevanje predpisanih zahtev ravnanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, kot so opredeljeni v poglavju 1.

| 2. | Države članice lahko uporabijo svoje obstoječe administrativne in kontrolne sisteme, da zagotovijo upoštevanje predpisanih zahtev ravnanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, kot so opredeljeni v poglavju 1.
  Vendar si države članice prizadevajo omejiti število kontrolnih agencij in število oseb, ki izvajajo kontrole na kraju samem na posamezni kmetiji
  . |
| --- | --- |

2.

Države članice lahko uporabijo svoje obstoječe administrativne in kontrolne sisteme, da zagotovijo upoštevanje predpisanih zahtev ravnanja ter dobre kmetijske in okoljske pogoje, kot so opredeljeni v poglavju 1.
  Vendar si države članice prizadevajo omejiti število kontrolnih agencij in število oseb, ki izvajajo kontrole na kraju samem na posamezni kmetiji
  .

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 24 — odstavek 2 a (novo)

| (2a) | Države članice lahko uporabijo zasebne sisteme kontrole in upravljanja, če imajo ti sistemi uradno pooblastilo nacionalnih organov. |
| --- | --- |

(2a)

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 24 — odstavek 2 b (novo)

| (2b) | Države članice si prizadevajo načrtovati kontrole tako, da se na kmetijah, pri katerih je zaradi dejavnikov, vezanih na letni čas, najbolje opraviti kontrole v določenem letnem obdobju, dejansko izvajajo v tem delu leta. Vendar če kontrolni mehanizem zaradi dejavnikov, vezanih na letni čas, na kraju samem delno ali v celoti ne more opraviti kontrole določenega vidika izvajanja predpisov ali dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev, se šteje, da so ti pogoji in zahteve izpolnjeni. |
| --- | --- |

(2b)

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 25 — odstavek 1 — pododstavek 2

Prvi pododstavek se prav tako uporablja, če je zadevna neizpolnitev posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno odgovorna oseba, na katero ali s katere je bilo kmetijsko zemljišče preneseno.

Prvi pododstavek se prav tako uporablja, če je zadevna neizpolnitev posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno odgovorna oseba, na katero ali s katere je bilo kmetijsko zemljišče preneseno,
  razen če je oseba, ki ni izpolnila predpisanih zahtev ali pogojev, v zadevnem letu vložila tudi vlogo za pomoč. V tem primeru se sankcije iz prvega pododstavka uporabijo pri zneskih neposrednih plačil, odobrenih osebi, ki ni izpolnila predpisanih zahtev ali pogojev
  .

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 25 — odstavek 1 — pododstavek 3

V tem odstavku „prenos“ pomeni katero koli vrsto transakcije, s katero kmetijsko zemljišče preneha biti na razpolago prenosniku.

V tem odstavku „prenos“ pomeni katero koli vrsto transakcije, s katero kmetijsko zemljišče preneha biti na razpolago prenosniku,
  z izjemo tistih vrst transakcij, ki jih zadevni kmet ne more preprečiti
  .

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 25 — odstavek 3 — pododstavek 2

Če se država članica odloči, da bo uporabila možnost, predvideno v prvem pododstavku,
  v naslednjem letu
  ,
  sprejme
  pristojni organ ukrepe,
  potrebne za zagotovitev, da kmet odpravi
  zadevne ugotovljene kršitve.
  O ugotovljeni neizpolnitvi in potrebnem ukrepu za njeno odpravo se obvesti kmeta
  .

Če se država članica odloči, da bo uporabila možnost, predvideno v prvem pododstavku, pristojni organ
  obvesti kmeta
  o zadevni ugotovljeni kršitvi,
  in slednji mora sporočiti, katere
  ukrepe
  je sprejel za rešitev težave. Za izvajanje nadzora nad ukrepi, ki jih je sprejel kmet, pristojni organ upošteva ta gospodarstva pri pripravi analize tveganja za kontrolo na kraju samem v naslednjem letu
  .

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 26 a (novo)

Člen 26a

Pregled

Komisija najpozneje do 31. decembra 2007 ter nato vsaki dve leti predloži poročilo o uporabi sistema navzkrižne skladnosti, ki mu po potrebi priloži ustrezne predloge za:

| — | spremembo seznama predpisanih zahtev ravnanja iz Priloge III, |
| --- | --- |

—

| — | poenostavitev, deregulacijo in izboljšanje zakonodaje na podlagi seznama predpisanih zahtev ravnanja, pri čemer se posebna pozornost nameni zlasti zakonodaji o nitratih, |
| --- | --- |

—

| — | poenostavitev, izboljšanje in uskladitev sistemov kontrole na kraju samem ob upoštevanju možnosti, ki jih nudi razvoj kazalcev in kontrola kritičnih točk, kontrole, opravljene na podlagi zasebnih certifikacijskih shem, kontrole, ki se že izvajajo na podlagi nacionalne zakonodaje o izvajanju predpisanih zahtev ravnanja, ter informacijska in komunikacijska tehnologija. |
| --- | --- |

—

Poročila vsebujejo tudi oceno vseh stroškov kontrole v okviru navzkrižne skladnosti leta pred letom, v katerem je objavljeno poročilo.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 30 — odstavek 1

| 1. | Države članice ne odobrijo neposrednih plačil kmetu
  v enem od naslednjih primerov
  : |
| --- | --- |

1.

Države članice ne odobrijo neposrednih plačil kmetu
  v enem od naslednjih primerov
  :

| 1. | Države članice
  se lahko odločijo, da
  ne odobrijo neposrednih plačil
  pod spodnjo mejo, ki se določi kasneje
  . |
| --- | --- |

1.

Države članice
  se lahko odločijo, da
  ne odobrijo neposrednih plačil
  pod spodnjo mejo, ki se določi kasneje
  .

| (a) | če skupni znesek neposrednih plačil, ki se uveljavljajo ali jih je treba odobriti v danem koledarskem letu, ne presega 250 EUR, ali |
| --- | --- |

(a)

| (b) | če upravičena površina kmetijskega gospodarstva, za katero se uveljavljajo ali je treba odobriti neposredna plačila, ne presega enega hektarja. Vendar lahko Ciper določi najmanjšo upravičeno površino na 0,3 hektarja, Malta pa na 0,1 hektarja. |
| --- | --- |

(b)

Ne glede na to velja za kmete, ki imajo posebne pravice iz člena 45(1), pogoj iz točke (a).

Morebitni zneski, privarčevani zaradi izvajanja pododstavka 1, ostanejo v nacionalni rezervi države članice, iz katere prihajajo.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 30 — odstavek 2

| 2. | Države članice se lahko na objektiven in nediskriminatoren način odločijo, da neposrednih plačil ne odobrijo družbam ali podjetjem v smislu drugega odstavka člena 48 Pogodbe, katerih glavne dejavnosti
  ne sestoje iz opravljanja kmetijske dejavnosti
  . |
| --- | --- |

2.

Države članice se lahko na objektiven in nediskriminatoren način odločijo, da neposrednih plačil ne odobrijo družbam ali podjetjem v smislu drugega odstavka člena 48 Pogodbe, katerih glavne dejavnosti
  ne sestoje iz opravljanja kmetijske dejavnosti
  .

| 2. | Države članice se lahko na objektiven in nediskriminatoren način odločijo, da neposrednih plačil ne odobrijo družbam ali podjetjem v smislu drugega odstavka člena 48 Pogodbe, katerih glavne dejavnosti
  niso proizvodnja, vzreja ali gojenje kmetijskih proizvodov, vključno z žetvijo, molžo, rejo in kmetijsko rejo živali
  . |
| --- | --- |

2.

Države članice se lahko na objektiven in nediskriminatoren način odločijo, da neposrednih plačil ne odobrijo družbam ali podjetjem v smislu drugega odstavka člena 48 Pogodbe, katerih glavne dejavnosti
  niso proizvodnja, vzreja ali gojenje kmetijskih proizvodov, vključno z žetvijo, molžo, rejo in kmetijsko rejo živali
  .

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 31 — odstavek 2

| 2. | Plačila se opravijo do dvakrat na leto v obdobju od 1. decembra do 30. junija naslednjega koledarskega leta. |
| --- | --- |

2.

Plačila se opravijo do dvakrat na leto v obdobju od 1. decembra do 30. junija naslednjega koledarskega leta.

| 2. | Plačila se opravijo do dvakrat na leto v obdobju od 1. decembra do 30. junija naslednjega koledarskega leta,
  zajemati pa morajo tudi plačilo obresti po tržnih obrestnih merah na dolgovani znesek od 30. junija naslednjega koledarskega leta
  . |
| --- | --- |

2.

Plačila se opravijo do dvakrat na leto v obdobju od 1. decembra do 30. junija naslednjega koledarskega leta,
  zajemati pa morajo tudi plačilo obresti po tržnih obrestnih merah na dolgovani znesek od 30. junija naslednjega koledarskega leta
  .

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 31 — odstavek 2 a (novo)

| (2a) | V primeru zamude plačil zaradi spora s pristojnim organom, ki se konča v prid kmeta, le-ta prejme nadomestilo, ki ustreza tržnim obrestnim meram. |
| --- | --- |

(2a)

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 31 — odstavek 3

| 3. | Plačila
  v okviru shem podpore, navedenih v Prilogi I,
  se ne izvedejo
  , preden niso dokončane kontrole v zvezi s pogoji za upravičenost, ki jih mora opraviti država članica na podlagi člena 22. |
| --- | --- |

3.

Plačila
  v okviru shem podpore, navedenih v Prilogi I,
  se ne izvedejo
  , preden niso dokončane kontrole v zvezi s pogoji za upravičenost, ki jih mora opraviti država članica na podlagi člena 22.

| 3. | Nobeno plačilo
  v okviru shem podpore, navedenih v Prilogi I, se ne
  izvede
  , preden niso dokončane kontrole v zvezi s pogoji iz zahtev za upravičenost, ki jih mora opraviti država članica na podlagi člena 22. |
| --- | --- |

3.

Nobeno plačilo
  v okviru shem podpore, navedenih v Prilogi I, se ne
  izvede
  , preden niso dokončane kontrole v zvezi s pogoji iz zahtev za upravičenost, ki jih mora opraviti država članica na podlagi člena 22.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 31 — odstavek 3 — pododstavek 1 a (novo)

Če pa so plačila izvedena vnaprej ali v dveh obrokih, je prvi znesek določen na podlagi rezultatov administrativnih kontrol in kontrol na kraju samem, ki so na voljo na dan plačila, in v takšni višini, da končni znesek plačila ni nižji od zneska prvega obroka.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 33

Člen 33

Pregled

črtano

Sheme podpore iz Priloge I se uporabljajo brez vpliva na možnost pregleda v katerem koli trenutku glede na ekonomski razvoj in proračunske razmere.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 34 — odstavek 2

| 2. | Za namene tega naslova so kmetje, ki imajo pravice do plačila, kmetje, ki so jim bile pravice do plačila dodeljene ali so bile nanje dokončno prenesene. |
| --- | --- |

2.

črtano

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 34 — odstavek 2 a (novo)

| (2a) | Pravice za praho, vzpostavljene v skladu s členoma 53 in 63(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, postanejo pravice na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(2a)

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 37 — odstavek 1

Pravice do plačila na hektar se ne spremenijo, razen če ni določeno drugače.

| 1. | Pravice do plačila na hektar se ne spremenijo, razen če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

1.

Pravice do plačila na hektar se ne spremenijo, razen če ni določeno drugače.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 37 — odstavek 2

Komisija v skladu s postopkom iz člena 128(2) te uredbe določi podrobna pravila za spremembo pravic do plačila zlasti v primeru delov pravic.

| 2. | Če kmet, ki mu je bilo odobreno neposredno plačilo v referenčnem obdobju, spremeni svoj pravni status ali ime v tem obdobju ali najpozneje do 31. decembra v letu pred letom uporabe sheme enotnega plačila, je upravičen do sheme enotnega plačila pod enakimi pogoji, kot kmet, ki je prvotno upravljal s kmetijskim gospodarstvom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V primeru združitev v referenčnem obdobju ali najpozneje do 31. decembra v letu pred letom uporabe sheme enotnega plačila je kmet, ki upravlja z novim kmetijskim gospodarstvom, upravičen do sheme enotnega plačila pod enakimi pogoji, kot kmetje, ki so upravljali s prvotnimi kmetijskimi gospodarstvi. |
| --- | --- |

3.

V primeru cepitev v referenčnem obdobju ali najpozneje do 31. decembra v letu pred letom uporabe sheme enotnega plačila, so kmetje, ki upravljajo s kmetijskimi gospodarstvi, sorazmerno upravičeni do sheme enotnega plačila pod enakimi pogoji, kot kmet, ki je upravljal s prvotnim kmetijskim gospodarstvom.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 42 — odstavek 1 — pododstavek 1 a (novo)

Če se na koncu danega proračunskega leta v neki državi članici ugotovi, da so pravice do dejanskega izplačila pod nacionalno zgornjo mejo iz Priloge VIII, se razlika dodeli v nacionalno rezervo.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 42 — odstavek 2

| 2. | Države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo, da dodelijo

  prednostno

  in v skladu z objektivnimi merili pravice do plačila kmetom, ki
  začnejo opravljati
  kmetijsko dejavnost in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence. |
| --- | --- |

2.

Države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo, da dodelijo

  prednostno

  in v skladu z objektivnimi merili pravice do plačila kmetom, ki
  začnejo opravljati
  kmetijsko dejavnost in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence.

| 2. | Države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo, da v skladu z objektivnimi merili dodelijo pravice do plačila kmetom, ki
  opravljajo
  kmetijsko dejavnost in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence.
  Države članice lahko dajo prednost zlasti novincem, kmetom, mlajšim od 35 let, družinskim kmetijam ali drugim kmetom, upravičenim do prednostne obravnave
  . |
| --- | --- |

2.

Države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo, da v skladu z objektivnimi merili dodelijo pravice do plačila kmetom, ki
  opravljajo
  kmetijsko dejavnost in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence.
  Države članice lahko dajo prednost zlasti novincem, kmetom, mlajšim od 35 let, družinskim kmetijam ali drugim kmetom, upravičenim do prednostne obravnave
  .

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 42 — odstavek 3

| 3. | Države članice,
  ki ne uporabijo člena 68(1)(c)
  , lahko uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi določile v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence, pravice do plačila za kmete na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, povezani z določeno obliko javne intervencije, ki so namenjeni preprečitvi opuščanja zemljišč in/ali kompenzaciji določene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih. |
| --- | --- |

3.

Države članice,
  ki ne uporabijo člena 68(1)(c)
  , lahko uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi določile v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence, pravice do plačila za kmete na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, povezani z določeno obliko javne intervencije, ki so namenjeni preprečitvi opuščanja zemljišč in/ali kompenzaciji določene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih.

| 3. | Države članice lahko
  od začetka veljavnosti te uredbe, od leta 2009
  , uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi določile v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence, pravice do plačila
  in podporne ukrepe
  za kmete na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, povezani z določeno obliko javne intervencije,
  za ogrožene sektorje na najbolj prikrajšanih območjih, kot sta sektorja ovčjereje in kozjereje
  ,
  da se

  prepreči opuščanje kmetijskih zemljišč
  in proizvodnje
  in/ali nadomesti določena škoda, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih. |
| --- | --- |

3.

Države članice lahko
  od začetka veljavnosti te uredbe, od leta 2009
  , uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi določile v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga in konkurence, pravice do plačila
  in podporne ukrepe
  za kmete na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, povezani z določeno obliko javne intervencije,
  za ogrožene sektorje na najbolj prikrajšanih območjih, kot sta sektorja ovčjereje in kozjereje
  ,
  da se

  prepreči opuščanje kmetijskih zemljišč
  in proizvodnje
  in/ali nadomesti določena škoda, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 42 — odstavek 3 a (novo)

| 3a. | Države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo, da bi dodelile pravice do plačila kmetom, ki so sklenili posebne pogodbe, ki jih pravno urejajo države članice. |
| --- | --- |

3a.

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 43

Vsaka pravica do plačila, ki ni bila aktivirana v obdobju
  2 let
  , se dodeli v nacionalno rezervo, razen v primeru višje sile in izjemnih okoliščin v smislu člena 36(1).

Vsaka pravica do plačila, ki ni bila aktivirana v obdobju
  treh let
  , se dodeli v nacionalno rezervo, razen v primeru višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 36(1).
  Ta sredstva so prednostno porabljena za lajšanje dostopa mladih do kmetijske dejavnosti, da se zagotovi medgeneracijski prehod
  .

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 44 — odstavek 2

| 2. | Pravice do plačila se lahko prenesejo s prodajo ali katero koli drugo obliko dokončnega prenosa, z ali brez zemljišča. Po drugi strani pa se zakup ali podobne vrste prenosa dovolijo le, če prenos pravic do plačila vključuje prenos ustreznega števila upravičenih hektarjev. |
| --- | --- |

2.

črtano

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 44 — odstavek 3 — pododstavek 1a (novo)

V teh primerih se lahko države članice odločijo, da se zakupi ali podobni prenosi dovolijo le, če prenos pravic do plačila vključuje prenos ustreznega števila upravičenih hektarjev.

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 45 — odstavek 2 — pododstavek 1

| 2. | Z odstopanjem od člena 35(1) kmetu, ki ima posebne pravice, država članica dovoli odstopanje od zahteve, da aktivira pravice z enakovrednim številom upravičenih hektarjev pod pogojem, da ohrani najmanj 50 % kmetijske dejavnosti, ki jo je opravljal v koledarskih letih 2000, 2001, izražene v glavah velike živine (GVŽ). |
| --- | --- |

2.

Z odstopanjem od člena 35(1) kmetu, ki ima posebne pravice, država članica dovoli odstopanje od zahteve, da aktivira pravice z enakovrednim številom upravičenih hektarjev pod pogojem, da ohrani najmanj 50 % kmetijske dejavnosti, ki jo je opravljal v koledarskih letih 2000, 2001, izražene v glavah velike živine (GVŽ).

| 2. | Z odstopanjem od člena 35(1) kmetu, ki ima posebne pravice, država članica dovoli odstopanje od zahteve, da aktivira pravice z enakovrednim številom upravičenih hektarjev pod pogojem, da ohrani najmanj 50 % kmetijske dejavnosti, ki jo je opravljal v koledarskih letih 2000, 2001 — z
  a Romunijo in Bolgarijo so zadevna koledarska leta 2006, 2007 in 2008
  —, izražene v glavah velike živine (GVŽ). |
| --- | --- |

2.

Z odstopanjem od člena 35(1) kmetu, ki ima posebne pravice, država članica dovoli odstopanje od zahteve, da aktivira pravice z enakovrednim številom upravičenih hektarjev pod pogojem, da ohrani najmanj 50 % kmetijske dejavnosti, ki jo je opravljal v koledarskih letih 2000, 2001 — z
  a Romunijo in Bolgarijo so zadevna koledarska leta 2006, 2007 in 2008
  —, izražene v glavah velike živine (GVŽ).

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 45 — odstavek 2 — pododstavek 2 a (novo)

Lahko se uporabljajo za države članice, ki še niso uvedle sheme enotnega plačila, vendar nameravajo to storiti.

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 45 — odstavek 3

| 3. | V primeru prenosa posebnih pravic prevzemnik
  nima pravice
  do odstopanja iz odstavka 2,
  razen
  v primeru dedovanja ali pričakovanega dedovanja. |
| --- | --- |

3.

V primeru prenosa posebnih pravic prevzemnik
  nima pravice
  do odstopanja iz odstavka 2,
  razen
  v primeru dedovanja ali pričakovanega dedovanja.

| 3. | V primeru prenosa posebnih pravic
  ima
  prevzemnik
  pravico
  do odstopanja iz odstavka 2,
  pod pogojem, da so bile prenesene vse pravice do plačila, ki izhajajo iz odstopanja, kot tudi
  v primeru dedovanja ali pričakovanega dedovanja,
  ali če prevzemnik ne razpolaga s potrebno površino za aktiviranje svojih pravic
  . |
| --- | --- |

3.

V primeru prenosa posebnih pravic
  ima
  prevzemnik
  pravico
  do odstopanja iz odstavka 2,
  pod pogojem, da so bile prenesene vse pravice do plačila, ki izhajajo iz odstopanja, kot tudi
  v primeru dedovanja ali pričakovanega dedovanja,
  ali če prevzemnik ne razpolaga s potrebno površino za aktiviranje svojih pravic
  .

Spremembe 85, 86, 87 in 88

Predlog uredbe

Člen 46

V ustrezno utemeljenih primerih se lahko države članice
  najpozneje do 1. avgusta 2009
  in v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da od leta 2010 preidejo na približevanje vrednosti pravic do plačila, vzpostavljenih v skladu s poglavji I do IV naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003. V ta namen se lahko opravijo postopne spremembe
  v najmanj treh predhodno določenih letnih korakih
  in v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

| 1. | V ustrezno utemeljenih primerih se lahko države članice v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da od leta 2010 preidejo na približevanje vrednosti pravic do plačila, vzpostavljenih v skladu s poglavji od 1 do 5 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003. V ta namen se lahko opravijo postopne spremembe v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili. |
| --- | --- |

1.

V ustrezno utemeljenih primerih se lahko države članice v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da od leta 2010 preidejo na približevanje vrednosti pravic do plačila, vzpostavljenih v skladu s poglavji od 1 do 5 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003. V ta namen se lahko opravijo postopne spremembe v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

Znižanje vrednosti katere koli pravice do plačila ne sme
  v nobenem od teh letnih korakov
  preseči 50 % razlike med njeno začetno
  vrednostjo
  in
  vrednostjo, ki se uporablja po dokončanju zadnjega letnega koraka
  .

Znižanje vrednosti katere koli pravice do plačila ne sme preseči 50 % razlike med njeno začetno in
  končno vrednostjo
  .

Države članice se lahko odločijo, da uporabijo
  prejšnje pododstavke
  na ustrezni geografski ravni, ki se določi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura
  in/ali
  regionalni kmetijski potencial.

| 2. | Države članice se lahko odločijo, da uporabijo
  revizijo pravic do plačila
  na ustrezni geografski ravni, ki se določi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura, regionalni kmetijski potencial
  in/ali posebne strukturne pomanjkljivosti določenega geografskega območja
  . |
| --- | --- |

2.

Države članice se lahko odločijo, da uporabijo
  revizijo pravic do plačila
  na ustrezni geografski ravni, ki se določi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura, regionalni kmetijski potencial
  in/ali posebne strukturne pomanjkljivosti določenega geografskega območja
  .

Za področja, za katere veljajo zahteve javne uporabe ali druge pogodbe skupnega upravljanja zemlje, je mogoče ponovno opredeliti vrednost pravic do plačila na podlagi površine gospodarstva, pod pogojem, da se upoštevajo parametri največje okoljske obremenitve.

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 47 — odstavek 1

| 1. | Država članica, ki je uvedla shemo enotnega plačila v skladu s poglavji 1 do 4 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, se lahko najpozneje do 1. avgusta
  2009
  odloči, da bo uporabljala shemo enotnega plačila od leta
  2010
  na regionalni ravni pod pogoji, določenimi v tem oddelku. |
| --- | --- |

1.

Država članica, ki je uvedla shemo enotnega plačila v skladu s poglavji 1 do 4 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, se lahko najpozneje do 1. avgusta
  2009
  odloči, da bo uporabljala shemo enotnega plačila od leta
  2010
  na regionalni ravni pod pogoji, določenimi v tem oddelku.

| 1. | Država članica, ki je uvedla shemo enotnega plačila v skladu s poglavji 1 do 4 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, se lahko najpozneje do 1. avgusta
  vsako leto
  odloči, da bo uporabljala shemo enotnega plačila od
  naslednjega
  leta na regionalni ravni pod pogoji, določenimi v tem oddelku. |
| --- | --- |

1.

Država članica, ki je uvedla shemo enotnega plačila v skladu s poglavji 1 do 4 naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, se lahko najpozneje do 1. avgusta
  vsako leto
  odloči, da bo uporabljala shemo enotnega plačila od
  naslednjega
  leta na regionalni ravni pod pogoji, določenimi v tem oddelku.

Sprememba 90

Predlog uredbe

Člen 47 — odstavek 2 — pododstavek 1

| 2. | Države članice opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura
  in/ali
  regionalni kmetijski potencial. |
| --- | --- |

2.

Države članice opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura
  in/ali
  regionalni kmetijski potencial.

| 2. | Države članice opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura, regionalni kmetijski potencial
  in/ali posebne strukturne pomanjkljivosti določenega geografskega območja
  . |
| --- | --- |

2.

Države članice opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura, regionalni kmetijski potencial
  in/ali posebne strukturne pomanjkljivosti določenega geografskega območja
  .

Sprememba 91

Predlog uredbe

Člen 48 — odstavek 1

| 1. | V ustrezno utemeljenih primerih se lahko države članice odločijo, da razdelijo največ 50 % regionalne zgornje meje, določene v členu 47, med vse kmete, katerih kmetijska gospodarstva se nahajajo v zadevni regiji, vključno s tistimi, ki nimajo pravic do plačila. |
| --- | --- |

1.

V ustrezno utemeljenih primerih se lahko države članice odločijo, da razdelijo največ 50 % regionalne zgornje meje, določene v členu 47, med vse kmete, katerih kmetijska gospodarstva se nahajajo v zadevni regiji, vključno s tistimi, ki nimajo pravic do plačila.

| 1. | V ustrezno utemeljenih primerih se lahko države članice odločijo, da razdelijo največ 50 % regionalne zgornje meje, določene v členu 47, med vse kmete, katerih kmetijska gospodarstva se nahajajo v zadevni regiji, vključno s tistimi, ki nimajo pravic do plačila.
  Površine, ki se uporabljajo, so tiste, ki jih je kmet navedel 15. maja 2008
  . |
| --- | --- |

1.

V ustrezno utemeljenih primerih se lahko države članice odločijo, da razdelijo največ 50 % regionalne zgornje meje, določene v členu 47, med vse kmete, katerih kmetijska gospodarstva se nahajajo v zadevni regiji, vključno s tistimi, ki nimajo pravic do plačila.
  Površine, ki se uporabljajo, so tiste, ki jih je kmet navedel 15. maja 2008
  .

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 48 — odstavek 2 — pododstavek 1 a (novo)

Vendar lahko države članice uvedejo tudi druga merila, ki jih jasno opredelijo, kot so kakovost proizvajalca ali zaposlovanje v kmetijstvu in/ali na podeželju, da bi zagotovile teritorialno kohezijo, raznolikost in dinamičnost podeželja, kakor tudi ohranitev tradicionalnih modelov proizvodnje, ki niso povezani z zemljo.

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 49 — odstavek 1

| 1. | V utemeljenih primerih se lahko države članice, ki uporabijo člen 48 te uredbe, najpozneje do 1. avgusta 2009 in v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da od leta 2011 postopno preidejo na poenotenje vrednosti pravic do plačila, določenih v tem oddelku ali v oddelku 1 poglavja 5 Naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003. V ta namen lahko za te pravice postopno uvedejo spremembe v skladu
  z najmanj dvema predhodno določenima letnima korakoma ter
  objektivnimi in nediskriminatornimi merili. |
| --- | --- |

1.

V utemeljenih primerih se lahko države članice, ki uporabijo člen 48 te uredbe, najpozneje do 1. avgusta 2009 in v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da od leta 2011 postopno preidejo na poenotenje vrednosti pravic do plačila, določenih v tem oddelku ali v oddelku 1 poglavja 5 Naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003. V ta namen lahko za te pravice postopno uvedejo spremembe v skladu
  z najmanj dvema predhodno določenima letnima korakoma ter
  objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

| 1. | V utemeljenih primerih se lahko države članice, ki uporabijo člen 48 te uredbe, najpozneje do 1. avgusta 2009 in v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da od leta 2011 postopno preidejo na poenotenje vrednosti pravic do plačila, določenih v tem oddelku ali v oddelku 1 poglavja 5 Naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003. V ta namen lahko za te pravice postopno uvedejo spremembe v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili. |
| --- | --- |

1.

V utemeljenih primerih se lahko države članice, ki uporabijo člen 48 te uredbe, najpozneje do 1. avgusta 2009 in v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da od leta 2011 postopno preidejo na poenotenje vrednosti pravic do plačila, določenih v tem oddelku ali v oddelku 1 poglavja 5 Naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003. V ta namen lahko za te pravice postopno uvedejo spremembe v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

Sprememba 94

Predlog uredbe

Člen 49 — odstavek 2 — pododstavek 1

| 2. | V utemeljenih primerih se lahko države članice, ki so uvedle shemo enotnega plačila v skladu z oddelkom 1 poglavja 5 Naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, najpozneje do 1. avgusta 2009 in v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da do leta 2010 postopno preidejo na poenotenje vrednosti pravic do plačila, določenih v navedenem oddelku, tako da za te pravice postopno uvedejo spremembe v skladu z 
  najmanj tremi predhodno določenimi letnimi koraki ter
  objektivnimi in nediskriminatornimi merili. |
| --- | --- |

2.

V utemeljenih primerih se lahko države članice, ki so uvedle shemo enotnega plačila v skladu z oddelkom 1 poglavja 5 Naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, najpozneje do 1. avgusta 2009 in v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da do leta 2010 postopno preidejo na poenotenje vrednosti pravic do plačila, določenih v navedenem oddelku, tako da za te pravice postopno uvedejo spremembe v skladu z 
  najmanj tremi predhodno določenimi letnimi koraki ter
  objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

| 2. | V utemeljenih primerih se lahko države članice, ki so uvedle shemo enotnega plačila v skladu z oddelkom 1 poglavja 5 Naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, najpozneje do 1. avgusta 2009 in v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da do leta 2010 postopno preidejo na poenotenje vrednosti pravic do plačila, določenih v navedenem oddelku, tako da za te pravice postopno uvedejo spremembe v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili. |
| --- | --- |

2.

V utemeljenih primerih se lahko države članice, ki so uvedle shemo enotnega plačila v skladu z oddelkom 1 poglavja 5 Naslova III Uredbe (ES) št. 1782/2003, najpozneje do 1. avgusta 2009 in v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti odločijo, da do leta 2010 postopno preidejo na poenotenje vrednosti pravic do plačila, določenih v navedenem oddelku, tako da za te pravice postopno uvedejo spremembe v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

Sprememba 95

Predlog uredbe

Člen 49 — odstavek 3

| 3. | Znižanje vrednosti katere koli pravice do plačila
  ne sme v nobenem od letnih korakov
  iz odstavkov 1 in 2 preseči (biti večje od) 50 % razlike med njeno začetno
  vrednostjo
  in
  vrednostjo, ki velja po izvedbi zadnjega letnega koraka
  . |
| --- | --- |

3.

Znižanje vrednosti katere koli pravice do plačila
  ne sme v nobenem od letnih korakov
  iz odstavkov 1 in 2 preseči (biti večje od) 50 % razlike med njeno začetno
  vrednostjo
  in
  vrednostjo, ki velja po izvedbi zadnjega letnega koraka
  .

| 3. | Znižanje vrednosti katere koli pravice do plačila iz odstavkov 1 in 2 ne sme preseči (biti večje od) 50 % razlike med njeno začetno in
  končno vrednostjo
  . |
| --- | --- |

3.

Znižanje vrednosti katere koli pravice do plačila iz odstavkov 1 in 2 ne sme preseči (biti večje od) 50 % razlike med njeno začetno in
  končno vrednostjo
  .

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 49 — odstavek 4

| 4. | Države članice se lahko odločijo, da uporabijo
  odstavke 1, 2 in 3
  na ustrezni geografski ravni, ki se določi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura
  in/ali
  regionalni kmetijski potencial. |
| --- | --- |

4.

Države članice se lahko odločijo, da uporabijo
  odstavke 1, 2 in 3
  na ustrezni geografski ravni, ki se določi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura
  in/ali
  regionalni kmetijski potencial.

| 4. | Države članice se lahko odločijo, da uporabijo
  revizijo pravic do plačila
  na ustrezni geografski ravni, ki se določi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura, regionalni kmetijski potencial
  in/ali posebne strukturne pomanjkljivosti določenega geografskega območja
  . |
| --- | --- |

4.

Države članice se lahko odločijo, da uporabijo
  revizijo pravic do plačila
  na ustrezni geografski ravni, ki se določi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihova institucionalna ali administrativna struktura, regionalni kmetijski potencial
  in/ali posebne strukturne pomanjkljivosti določenega geografskega območja
  .

Sprememba 98

Predlog uredbe

Člen 53 — odstavek 1 — pododstavek 1

| 1. | Katera koli država članica, ki je izključila plačila za ovce in koze ter govedo iz sheme enotnega plačila po pogojih iz členov 67 in 68 Uredbe (ES) št. 1782/2003,
  se lahko do 1. avgusta 2009 odloči
  ,
  da bo še naprej uporabljala
  shemo enotnega plačila od leta 2010
  po pogojih, določenih v tem oddelku in
  v skladu z odločitvijo, sprejeto v skladu s členom 64(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003.
  Vendar se države članice lahko odločijo, da bodo določile del sestavin nacionalne zgornje meje, ki se uporablja za dodatna plačila kmetom v skladu s členom 55(1) te uredbe, nižje od stopnje, ki je določena v členu 64(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003
  . |
| --- | --- |

1.

Katera koli država članica, ki je izključila plačila za ovce in koze ter govedo iz sheme enotnega plačila po pogojih iz členov 67 in 68 Uredbe (ES) št. 1782/2003,
  se lahko do 1. avgusta 2009 odloči
  ,
  da bo še naprej uporabljala
  shemo enotnega plačila od leta 2010
  po pogojih, določenih v tem oddelku in
  v skladu z odločitvijo, sprejeto v skladu s členom 64(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003.
  Vendar se države članice lahko odločijo, da bodo določile del sestavin nacionalne zgornje meje, ki se uporablja za dodatna plačila kmetom v skladu s členom 55(1) te uredbe, nižje od stopnje, ki je določena v členu 64(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003
  .

| 1. | Katera koli država članica, ki je izključila plačila za ovce in koze ter govedo iz sheme enotnega plačila po pogojih iz členov 67 in 68 Uredbe (ES) št. 1782/2003,
  uporablja
  shemo enotnega plačila od leta 2010 v skladu z odločitvijo, sprejeto v skladu s členom 64(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

1.

Katera koli država članica, ki je izključila plačila za ovce in koze ter govedo iz sheme enotnega plačila po pogojih iz členov 67 in 68 Uredbe (ES) št. 1782/2003,
  uporablja
  shemo enotnega plačila od leta 2010 v skladu z odločitvijo, sprejeto v skladu s členom 64(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Sprememba 99

Predlog uredbe

Člen 53 — odstavek 2 — pododstavek 1

| 2. | Glede na odločitev vsake države članice Komisija določi v skladu s postopkom iz člena 128(2) zgornjo mejo za vsako neposredno plačilo iz členov 54, 55
  in 56
  . |
| --- | --- |

2.

Glede na odločitev vsake države članice Komisija določi v skladu s postopkom iz člena 128(2) zgornjo mejo za vsako neposredno plačilo iz členov 54, 55
  in 56
  .

| 2. | Glede na odločitev vsake države članice Komisija določi v skladu s postopkom iz člena 128(2) zgornjo mejo za vsako neposredno plačilo iz členov 54
  in
  55. |
| --- | --- |

2.

Glede na odločitev vsake države članice Komisija določi v skladu s postopkom iz člena 128(2) zgornjo mejo za vsako neposredno plačilo iz členov 54
  in
  55.

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 53 — odstavek 2 — pododstavek 2

Ta zgornja meja je enaka sestavini vsake vrste neposrednega plačila v nacionalnih zgornjih mejah iz člena 41, ki se pomnoži z odstotki znižanja, ki ga uporabijo države članice v skladu s členi 54, 55
  in 56
  .

Ta zgornja meja je enaka sestavini vsake vrste neposrednega plačila v nacionalnih zgornjih mejah iz člena 41, ki se pomnoži z odstotki znižanja, ki ga uporabijo države članice v skladu s členi 54
  in
  55.

Sprememba 101

Predlog uredbe

Člen 55 — odstavek 1 — pododstavek 1

| 1. | Države članice, ki so v skladu s členom 68
  (2)(a)(i)
  Uredbe (ES) št. 1782/2003 zadržale vso ali del sestavine nacionalnih zgornjih meja, navedenih v členu 41 te uredbe, ki ustreza premiji za krave dojilje iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1782/2003, izplačajo kmetom vsako leto dodatno plačilo. |
| --- | --- |

1.

Države članice, ki so v skladu s členom 68
  (2)(a)(i)
  Uredbe (ES) št. 1782/2003 zadržale vso ali del sestavine nacionalnih zgornjih meja, navedenih v členu 41 te uredbe, ki ustreza premiji za krave dojilje iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1782/2003, izplačajo kmetom vsako leto dodatno plačilo.

| 1. | Države članice, ki so v skladu s členom 68 Uredbe (ES) št. 1782/2003 zadržale vso ali del sestavine nacionalnih zgornjih meja, navedenih v členu 41 te uredbe, ki ustreza premiji za krave dojilje
  ali posebni premiji
  iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1782/2003, izplačajo kmetom vsako leto dodatno plačilo. |
| --- | --- |

1.

Države članice, ki so v skladu s členom 68 Uredbe (ES) št. 1782/2003 zadržale vso ali del sestavine nacionalnih zgornjih meja, navedenih v členu 41 te uredbe, ki ustreza premiji za krave dojilje
  ali posebni premiji
  iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1782/2003, izplačajo kmetom vsako leto dodatno plačilo.

Sprememba 102

Predlog uredbe

Člen 56 — odstavek 3 a (novo)

| (3a) | Države članice sprejmejo vse odločitve na podlagi členov od 53 do 56 te uredbe v soglasju z institucijami, ki predstavljajo njihove regionalne organe, in na podlagi študije o vplivu posledic omenjene odločitve na regionalni ravni. |
| --- | --- |

(3a)

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 59 — odstavek 3

| 3. | V prvem letu uporabe sheme enotnega plačila lahko nove države članice uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga ali konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom v posebnih sektorjih, ki so se znašli v posebnih razmerah zaradi prehoda na shemo enotnega plačila. |
| --- | --- |

3.

V prvem letu uporabe sheme enotnega plačila lahko nove države članice uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga ali konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom v posebnih sektorjih, ki so se znašli v posebnih razmerah zaradi prehoda na shemo enotnega plačila.

| 3. | V prvem letu uporabe sheme enotnega plačila lahko nove države članice uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga ali konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom v posebnih sektorjih, ki so se znašli v posebnih razmerah zaradi prehoda na shemo enotnega plačila.
  Države članice lahko dajo prednost zlasti novincem, mladim kmetom, družinskim kmetijam ali drugim kmetom, upravičenim do prednostne obravnave
  . |
| --- | --- |

3.

V prvem letu uporabe sheme enotnega plačila lahko nove države članice uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga ali konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom v posebnih sektorjih, ki so se znašli v posebnih razmerah zaradi prehoda na shemo enotnega plačila.
  Države članice lahko dajo prednost zlasti novincem, mladim kmetom, družinskim kmetijam ali drugim kmetom, upravičenim do prednostne obravnave
  .

Sprememba 104

Predlog uredbe

Člen 59 — odstavek 5

| 5. | Nove države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga ali konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, povezani z določeno obliko javne intervencije, ki so namenjeni preprečitvi opuščanja zemljišč in/ali kompenzaciji določene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih. |
| --- | --- |

5.

Nove države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga ali konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, povezani z določeno obliko javne intervencije, ki so namenjeni preprečitvi opuščanja zemljišč in/ali kompenzaciji določene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih.

| 5. | Nove države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga ali konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, povezani z določeno obliko javne intervencije, ki so namenjeni preprečitvi opuščanja zemljišč in/ali kompenzaciji določene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih.
  Države članice lahko dajo prednost zlasti novincem, mladim kmetom, družinskim kmetijam ali drugim kmetom, upravičenim do prednostne obravnave
  . |
| --- | --- |

5.

Nove države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga ali konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, povezani z določeno obliko javne intervencije, ki so namenjeni preprečitvi opuščanja zemljišč in/ali kompenzaciji določene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih.
  Države članice lahko dajo prednost zlasti novincem, mladim kmetom, družinskim kmetijam ali drugim kmetom, upravičenim do prednostne obravnave
  .

Sprememba 105

Predlog uredbe

Člen 63 — odstavek 3

| 3. | Razen v primeru višje sile in izjemnih okoliščin, kakor je navedeno v členu 36(1), lahko kmet prenese svoje pravice do plačila brez zemljišča šele potem, ko je v smislu člena 35 aktiviral najmanj
  80
   % svojih pravic do plačila v najmanj enem koledarskem letu ali ko se je prostovoljno odrekel v korist nacionalne rezerve vseh pravic do plačila, ki jih ni izkoristil v prvem letu izvajanje sheme enotnega plačila. |
| --- | --- |

3.

Razen v primeru višje sile in izjemnih okoliščin, kakor je navedeno v členu 36(1), lahko kmet prenese svoje pravice do plačila brez zemljišča šele potem, ko je v smislu člena 35 aktiviral najmanj
  80
   % svojih pravic do plačila v najmanj enem koledarskem letu ali ko se je prostovoljno odrekel v korist nacionalne rezerve vseh pravic do plačila, ki jih ni izkoristil v prvem letu izvajanje sheme enotnega plačila.

| 3. | Razen v primeru višje sile in izjemnih okoliščin, kakor je navedeno v členu 36(1), lahko kmet prenese svoje pravice do plačila brez zemljišča šele potem, ko je v smislu člena 35 aktiviral najmanj
  70
   % svojih pravic do plačila v najmanj enem koledarskem letu ali ko se je prostovoljno odrekel v korist nacionalne rezerve vseh pravic do plačila, ki jih ni izkoristil v prvem letu izvajanje sheme enotnega plačila. |
| --- | --- |

3.

Razen v primeru višje sile in izjemnih okoliščin, kakor je navedeno v členu 36(1), lahko kmet prenese svoje pravice do plačila brez zemljišča šele potem, ko je v smislu člena 35 aktiviral najmanj
  70
   % svojih pravic do plačila v najmanj enem koledarskem letu ali ko se je prostovoljno odrekel v korist nacionalne rezerve vseh pravic do plačila, ki jih ni izkoristil v prvem letu izvajanje sheme enotnega plačila.

Sprememba 106

Predlog uredbe

Člen 64 — pododstavek –1 (novo)

Države članice, ki so se tako odločile, lahko od leta 2010 ločijo posebno podporo, namenjeno pridelovalcem riža, stročnic, posušene krme in lupinarjev.

Sprememba 107

Predlog uredbe

Člen 64

Države članice vključijo od leta 2010 podporo, ki je na razpolago v okviru shem vezane podpore iz točk I, II in III Priloge X, v shemo enotnega plačila v skladu s pravili, določenimi v tem poglavju.

Države članice
  lahko
  od leta 2010 podporo, ki je na razpolago v okviru shem vezane podpore iz točk I, II in III Priloge X, vključijo v shemo enotnega plačila v skladu s pravili, določenimi v tem poglavju.

Sprememba 108

Predlog uredbe

Člen 65 — odstavek 1

| 1. | Države članice razdelijo zneske iz Priloge XI, ki so bili na voljo za vezano podporo v okviru shem iz točke I Priloge X, med kmete v zadevnih sektorjih v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ob upoštevanju zlasti podpore, ki so jo kmetje prejeli neposredno ali posredno v okviru ustreznih shem podpore v enem ali več letih obdobja
  2005 do 2008
  . |
| --- | --- |

1.

Države članice razdelijo zneske iz Priloge XI, ki so bili na voljo za vezano podporo v okviru shem iz točke I Priloge X, med kmete v zadevnih sektorjih v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ob upoštevanju zlasti podpore, ki so jo kmetje prejeli neposredno ali posredno v okviru ustreznih shem podpore v enem ali več letih obdobja
  2005 do 2008
  .

| 1. | Države članice razdelijo zneske iz Priloge XI, ki so bili na voljo za vezano podporo v okviru shem iz točke I Priloge X,
  predvsem
  med kmete v zadevnih sektorjih v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ob upoštevanju zlasti podpore, ki so jo kmetje prejeli neposredno ali posredno v okviru ustreznih shem podpore
  ali proizvodnih kvot
  v enem ali več letih obdobja
  2005 do 2011
  . |
| --- | --- |

1.

Države članice razdelijo zneske iz Priloge XI, ki so bili na voljo za vezano podporo v okviru shem iz točke I Priloge X,
  predvsem
  med kmete v zadevnih sektorjih v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ob upoštevanju zlasti podpore, ki so jo kmetje prejeli neposredno ali posredno v okviru ustreznih shem podpore
  ali proizvodnih kvot
  v enem ali več letih obdobja
  2005 do 2011
  .

Sprememba 109

Predlog uredbe

Člen 65 — odstavek 1 a (novo)

| (1a) | V upravičenih okoliščinah lahko države članice v celoti ali delno — v skladu z objektivnimi merili — razdelijo zneske iz odstavka 1 med vse kmete, katerih kmetije se nahajajo v zadevni regiji. |
| --- | --- |

(1a)

Sprememba 110

Predlog uredbe

Člen 65 — odstavek 2 — pododstavek 1

| 2. | Države članice povečajo vrednost pravic do plačila, ki jih imajo zadevni kmetje na podlagi zneskov, ki izhajajo iz uporabe odstavka 1. |
| --- | --- |

2.

Države članice povečajo vrednost pravic do plačila, ki jih imajo zadevni kmetje na podlagi zneskov, ki izhajajo iz uporabe odstavka 1.

| 2. | Države članice
  lahko
  povečajo vrednost pravic do plačila, ki jih imajo zadevni kmetje na podlagi zneskov, ki izhajajo iz uporabe odstavka 1. |
| --- | --- |

2.

Države članice
  lahko
  povečajo vrednost pravic do plačila, ki jih imajo zadevni kmetje na podlagi zneskov, ki izhajajo iz uporabe odstavka 1.

Sprememba 111

Predlog uredbe

Člen 66 — odstavek 1

Zneske, ki so bili na razpolago za vezano podporo v okviru shem iz točke II Priloge X, države članice razdelijo med kmete v zadevnih sektorjih v sorazmerju s podporo, ki so jo navedeni kmetje prejeli v okviru ustreznih shem podpore v obdobju od leta 2000 do 2002. Države članice pa lahko izberejo novejše reprezentativno obdobje v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

Zneske, ki so bili na razpolago za vezano podporo v okviru shem iz točke II Priloge X, države članice razdelijo
  predvsem
  med kmete v zadevnih sektorjih v sorazmerju s podporo, ki so jo navedeni kmetje prejeli v okviru ustreznih shem podpore v obdobju od leta 2000 do 2002. Države članice pa lahko izberejo novejše reprezentativno obdobje v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

Sprememba 112

Predlog uredbe

Poglavje 5 — naslov

POSEBNA PODPORA

POSEBNE PODPORE
  V OBLIKI PLAČIL

Sprememba 113

Predlog uredbe

Člen 68 — naslov

Splošna pravila

Dodatna plačila

Sprememba 114

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek –1 (novo)

| –1. | Države članice se lahko najpozneje do 1. januarja 2010 in potem v obdobju med 1. oktobrom 2011 in najpozneje 1. januarjem 2012 odločijo, da bodo od leta 2010 in/ali od 2012 uporabile do 15 % svojih nacionalnih zgornjih meja iz člena 41 za dodelitev podpore kmetom. |
| --- | --- |

–1.

Sprememba 115

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 1 — uvodni stavek

| 1. | Države članice se lahko
  najpozneje do 1. avgusta 2009
  odločijo, da bodo
  od leta 2010
  uporabile do 10 % svojih nacionalnih zgornjih mej iz člena 41 za dodelitev podpore kmetom: |
| --- | --- |

1.

Države članice se lahko
  najpozneje do 1. avgusta 2009
  odločijo, da bodo
  od leta 2010
  uporabile do 10 % svojih nacionalnih zgornjih mej iz člena 41 za dodelitev podpore kmetom:

| 1. | Države članice se lahko
  v skladu z odstavkom -1
  odločijo, da bodo uporabile do 10 % svojih nacionalnih zgornjih mej iz člena 41 za dodelitev
  integrirane
  podpore kmetom
  ali organizacijam ali skupinam proizvajalcem zaradi spodbujanja vrst trajnostne proizvodnje
  : |
| --- | --- |

1.

Države članice se lahko
  v skladu z odstavkom -1
  odločijo, da bodo uporabile do 10 % svojih nacionalnih zgornjih mej iz člena 41 za dodelitev
  integrirane
  podpore kmetom
  ali organizacijam ali skupinam proizvajalcem zaradi spodbujanja vrst trajnostne proizvodnje
  :

Sprememba 116

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 1 — točka a — podtočka i

| (i) | posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za varovanje ali izboljšanje okolja, |
| --- | --- |

(i)

posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za varovanje ali izboljšanje okolja,

| (i) | posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za varovanje ali izboljšanje okolja,
  podnebja, biotske raznovrstnosti in kakovosti vode, zlasti biološkega kmetovanja in vzreje na prostem
  , |
| --- | --- |

(i)

posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za varovanje ali izboljšanje okolja,
  podnebja, biotske raznovrstnosti in kakovosti vode, zlasti biološkega kmetovanja in vzreje na prostem
  ,

Sprememba 117

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 1 — točka a — podtočka iii

(iii) izboljšanje trženja kmetijskih proizvodov;

| (iii) | izboljšanje trženja,
  zlasti na regionalni ravni, in konkurenčnosti
  kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

(iii)

izboljšanje trženja,
  zlasti na regionalni ravni, in konkurenčnosti
  kmetijskih proizvodov;

Sprememba 118

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 1 — točka b

| (b) | za obravnavanje posebnih neugodnosti, ki prizadenejo kmete v sektorju mlekarstva,
  govejega, ovčjega in kozjega mesa

  ter riža na ekonomsko ranljivih ali okoljsko občutljivih območjih, |
| --- | --- |

(b)

za obravnavanje posebnih neugodnosti, ki prizadenejo kmete v sektorju mlekarstva,
  govejega, ovčjega in kozjega mesa

  ter riža na ekonomsko ranljivih ali okoljsko občutljivih območjih,

| (b) | za obravnavanje posebnih neugodnosti, ki prizadenejo kmete v sektorju mlekarstva in riža na ekonomsko ranljivih ali okoljsko občutljivih območjih,
  ter tudi proizvajalce govejega, ovčjega in kozjega mesa
  , |
| --- | --- |

(b)

za obravnavanje posebnih neugodnosti, ki prizadenejo kmete v sektorju mlekarstva in riža na ekonomsko ranljivih ali okoljsko občutljivih območjih,
  ter tudi proizvajalce govejega, ovčjega in kozjega mesa
  ,

Sprememba 119

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 1 — točka c

| (c) | na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali obravnavajo določene škode za kmete na navedenih območjih, |
| --- | --- |

(c)

na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali obravnavajo določene škode za kmete na navedenih območjih,

| (c) | na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali obravnavajo določene škode za kmete na navedenih območjih;
  treba je dati prednost zlasti novincem, mladim kmetom, družinskim kmetijam ali drugim kmetom, upravičenim do prednostne obravnave, zlasti članom organizacije proizvajalcev ali kmetijske zadruge
  , |
| --- | --- |

(c)

na območjih, na katerih se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali obravnavajo določene škode za kmete na navedenih območjih;
  treba je dati prednost zlasti novincem, mladim kmetom, družinskim kmetijam ali drugim kmetom, upravičenim do prednostne obravnave, zlasti članom organizacije proizvajalcev ali kmetijske zadruge
  ,

Spremembi 120 in 191

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 1 — točka d

| (d) | v obliki prispevkov za premije za zavarovanje pridelkov v skladu s pogoji, določenimi v členu 69, |
| --- | --- |

(d)

črtano

Spremembi 121 in 191

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 1 — točka e

| (e) | za vzajemne sklade za bolezni živali in rastlin v skladu s pogoji, določenimi v členu 70. |
| --- | --- |

(e)

črtano

Sprememba 122

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 1 a (novo)

| 1a. | Države članice se lahko na podlagi odstavka –1 odločijo, da bodo od naslednjega koledarskega leta dalje uporabile do 5 % svojih nacionalnih zgornjih mej iz člena 41 za dodelitev podpore kmetom ali organizacijam ali skupinam kmetov v obliki: |
| --- | --- |

1a.

| (a) | prispevkov za premije za zavarovanje pridelkov v skladu s pogoji, določenimi v členu 69; ali |
| --- | --- |

(a)

| (b) | vzajemnih skladov v skladu s pogoji, določenimi v členu 70. |
| --- | --- |

(b)

Sprememba 123

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 3

| 3. | Podpora za ukrepe iz odstavka 1(b) se lahko odobri samo: |
| --- | --- |

3.

Podpora za ukrepe iz odstavka 1(b) se lahko odobri samo:

| 3. | Podpora za ukrepe iz odstavka 1(b) se lahko odobri samo do potrebne mere, da se ustvari spodbuda za ohranjanje sedanjih ravni
  zaposlenosti in
  pridelave. |
| --- | --- |

3.

Podpora za ukrepe iz odstavka 1(b) se lahko odobri samo do potrebne mere, da se ustvari spodbuda za ohranjanje sedanjih ravni
  zaposlenosti in
  pridelave.

| (a) | po popolni izvedbi sheme enotnega plačila v zadevnem sektorju v skladu s členi 54, 55 in 71. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | do potrebne mere, da se ustvari spodbuda za ohranjanje trenutnih ravni pridelave. |
| --- | --- |

(b)

do potrebne mere, da se ustvari spodbuda za ohranjanje trenutnih ravni pridelave.

Sprememba 124

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 4

| 4. | Podpora v okviru ukrepov iz odstavkov 1(a), (b)
  in (e)
  se omeji na
  2,5 % nacionalnih zgornjih meja iz člena 41
  . Države članice lahko določijo podmeje za posamezne ukrepe. |
| --- | --- |

4.

Podpora v okviru ukrepov iz odstavkov 1(a), (b)
  in (e)
  se omeji na
  2,5 % nacionalnih zgornjih meja iz člena 41
  . Države članice lahko določijo podmeje za posamezne ukrepe.

| 4. | Podpora v okviru ukrepov iz odstavkov 1(a)
  in (b)
  se omeji na
  odstotek, določen s Sklepom Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986 — 1994) (3), v imenu Evropske skupnosti v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti
  . Države članice lahko določijo podmeje za posamezne ukrepe. |
| --- | --- |

4.

Podpora v okviru ukrepov iz odstavkov 1(a)
  in (b)
  se omeji na
  odstotek, določen s Sklepom Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986 — 1994) (3), v imenu Evropske skupnosti v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti
  . Države članice lahko določijo podmeje za posamezne ukrepe.

Sprememba 125

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 5 — točka a

| (a) | odstavkov 1(a) in (
  d
  ) se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil, |
| --- | --- |

(a)

odstavkov 1(a) in (
  d
  ) se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil,

| (a) | odstavka 1(a) in
  1a(a)
  se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil, |
| --- | --- |

(a)

odstavka 1(a) in
  1a(a)
  se dodeli v obliki dodatnih letnih plačil,

Sprememba 126

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 5 — točka d

| (d) | odstavka
  1(e)
  se dodeli v obliki kompenzacijskih plačil, kakor je določeno v členu 70. |
| --- | --- |

(d)

odstavka
  1(e)
  se dodeli v obliki kompenzacijskih plačil, kakor je določeno v členu 70.

| (d) | odstavka
  1a(b)
  se dodeli v obliki kompenzacijskih plačil, kakor je določeno v členu 70. |
| --- | --- |

(d)

odstavka
  1a(b)
  se dodeli v obliki kompenzacijskih plačil, kakor je določeno v členu 70.

Sprememba 127

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 6

| 6. | Prenos pravic do plačila s povečanimi zneski na enoto in prenos dodatnih pravic do plačila iz odstavka 5(c) se lahko dovoli le, če prenesene pravice vključujejo prenos enakovrednega števila hektarjev. |
| --- | --- |

6.

črtano

Sprememba 128

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 7

| 7. | Podpora za ukrepe iz odstavka 1 je skladna
  z drugimi ukrepi in politikami Skupnosti. |
| --- | --- |

7.

Podpora za ukrepe iz odstavka 1 je skladna
  z drugimi ukrepi in politikami Skupnosti.

| 7. | Komisija v skladu s postopkom iz člena 128(2) opredeli pogoje za dodelitev podpore iz tega oddelka, zlasti z namenom, da bi zagotovila skladnost
  z drugimi ukrepi in politikami Skupnosti. |
| --- | --- |

7.

Komisija v skladu s postopkom iz člena 128(2) opredeli pogoje za dodelitev podpore iz tega oddelka, zlasti z namenom, da bi zagotovila skladnost
  z drugimi ukrepi in politikami Skupnosti.

Sprememba 129

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 7 a (novo)

| 7a. | Države članice vsako leto obvestijo Komisijo o načrtovanih ukrepih in objavijo metode in merila, uporabljene za ponovno dodelitev sredstev, imena prejemnikov in njim dodeljene zneske. |
| --- | --- |

7a.

Sprememba 130

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 8 — točka a

| (a) | odstavkov 1(a), (b), (c)
  in (d)
  , s prehodom na linearno znižanje pravic, dodeljenih kmetom in/ali iz nacionalne rezerve, |
| --- | --- |

(a)

odstavkov 1(a), (b), (c)
  in (d)
  , s prehodom na linearno znižanje pravic, dodeljenih kmetom in/ali iz nacionalne rezerve,

| (a) | odstavkov 1(a), (b),
  in
  (c)
  ter odstavka 1a(a)
  , s prehodom na linearno znižanje pravic, dodeljenih kmetom in/ali iz nacionalne rezerve, |
| --- | --- |

(a)

odstavkov 1(a), (b),
  in
  (c)
  ter odstavka 1a(a)
  , s prehodom na linearno znižanje pravic, dodeljenih kmetom in/ali iz nacionalne rezerve,

Sprememba 131

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 8 — točka b

| (b) | odstavka 1(e)
  s prehodom po potrebi na linearno znižanje enega ali več plačil, ki se bodo izplačala upravičencem do ustreznih plačil v skladu s tem naslovom
  in v okviru meja, določenih v odstavku 1 in 3
  . |
| --- | --- |

(b)

odstavka 1(e)
  s prehodom po potrebi na linearno znižanje enega ali več plačil, ki se bodo izplačala upravičencem do ustreznih plačil v skladu s tem naslovom
  in v okviru meja, določenih v odstavku 1 in 3
  .

| (b) | odstavka
  1a(b)
  , s prehodom po potrebi na linearno znižanje enega ali več plačil, ki se bodo izplačala upravičencem do ustreznih plačil v skladu s tem naslovom. |
| --- | --- |

(b)

odstavka
  1a(b)
  , s prehodom po potrebi na linearno znižanje enega ali več plačil, ki se bodo izplačala upravičencem do ustreznih plačil v skladu s tem naslovom.

Sprememba 132

Predlog uredbe

Člen 68 — odstavek 9

| 9. | Komisija v skladu s postopkom iz člena 128(2) opredeli pogoje za dodelitev podpore iz tega oddelka, zlasti z namenom, da bi zagotovila skladnost z drugimi ukrepi in politikami Skupnosti ter odpravila kopičenje podpore. |
| --- | --- |

9.

črtano

Sprememba 133

Predlog uredbe

Člen 69 — naslov

Zavarovanje pridelka

Ureditev zavarovanja

Sprememba 134

Predlog uredbe

Člen 69 — odstavek 1 — pododstavek 1

| 1. | Države članice lahko sofinancirajo premije za zavarovanje
  pridelka proti

  izgubam, ki jih povzročijo slabe vremenske razmere. |
| --- | --- |

1.

Države članice lahko sofinancirajo premije za zavarovanje
  pridelka proti

  izgubam, ki jih povzročijo slabe vremenske razmere.

| 1. | Države članice lahko sofinancirajo premije za zavarovanje pridelka,
  če so bili uvedeni ustrezni preprečevalni ukrepi proti znanim tveganjem
  : |
| --- | --- |

1.

Države članice lahko sofinancirajo premije za zavarovanje pridelka,
  če so bili uvedeni ustrezni preprečevalni ukrepi proti znanim tveganjem
  :

| (a) | škodi, ki jo povzročijo slabe vremenske razmere,
  primerljive z naravnimi nesrečami
  ; |
| --- | --- |

(a)

škodi, ki jo povzročijo slabe vremenske razmere,
  primerljive z naravnimi nesrečami
  ;

| (b) | drugim škodam, ki jih povzročijo vremenske razmere; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | ekonomskim izgubam, ki nastanejo zaradi bolezni živali ali rastlin ali napadov škodljivcev. |
| --- | --- |

(c)

Vsaka država ali regija izdela posebne študije za sestavo primerljivih statističnih ali aktuarskih podatkov.

Sprememba 135

Predlog uredbe

Člen 69 — odstavek 1 — pododstavek 2 a (novo)

V tem členu „ekonomske izgube“ pomeni vse dodatne stroške, ki jih ima kmet zaradi izrednih ukrepov, ki jih sprejme za zmanjšanje ponudbe na zadevnem trgu, ali kakršna koli znatna izguba proizvodnje. Stroški, za katere se sme odobriti nadomestilo v skladu z drugimi določbami Skupnosti, in stroški zaradi uporabe kakršnih koli drugih zdravstvenih in veterinarskih ali fitosanitarnih ukrepov ne štejejo za ekonomske izgube.

Sprememba 136

Predlog uredbe

Člen 69 — odstavka 2 in 3

| 2. | Finančni prispevek,
  odobren na kmeta
  , znaša 60 % zavarovalne premije,
  ki jo je treba plačati
  . Države članice se lahko odločijo, da bodo povečale finančni prispevek na 70 % ob upoštevanju podnebnih razmer ali razmer v zadevnem sektorju. |
| --- | --- |

2.

Finančni prispevek,
  odobren na kmeta
  , znaša 60 % zavarovalne premije,
  ki jo je treba plačati
  . Države članice se lahko odločijo, da bodo povečale finančni prispevek na 70 % ob upoštevanju podnebnih razmer ali razmer v zadevnem sektorju.

| 2. | Finančni prispevek znaša 60 % zavarovalne premije,
  ki se plačuje posamezno ali, kadar je to primerno, kolektivno, če je zavarovalno pogodbo sklenila organizacija proizvajalcev
  . Države članice se lahko odločijo, da bodo povečale finančni prispevek na 70 % ob upoštevanju podnebnih razmer ali razmer v zadevnem sektorju. |
| --- | --- |

2.

Finančni prispevek znaša 60 % zavarovalne premije,
  ki se plačuje posamezno ali, kadar je to primerno, kolektivno, če je zavarovalno pogodbo sklenila organizacija proizvajalcev
  . Države članice se lahko odločijo, da bodo povečale finančni prispevek na 70 % ob upoštevanju podnebnih razmer ali razmer v zadevnem sektorju.

Države članice lahko znesek premije, ki je upravičen do finančnega prispevka, omejijo z uporabo ustreznih zgornjih meja.

Države članice lahko znesek premije, ki je upravičen do finančnega prispevka, omejijo z določitvijo ustreznih zgornjih meja.

| 3. | Kritje z zavarovanjem pridelkov je na voljo le, če je slabe vremenske razmere priznal pristojni organ zadevne države članice. |
| --- | --- |

3.

Sprememba 137

Predlog uredbe

Člen 69 — odstavek 5

| 5. | Vsak finančni prispevek se izplača neposredno zadevnemu kmetu. |
| --- | --- |

5.

Vsak finančni prispevek se izplača neposredno zadevnemu kmetu.

| 5. | Vsak finančni prispevek se izplača neposredno zadevnemu kmetu
  ali, kadar je to primerno, organizaciji proizvajalcev, ki je sklenila zavarovanje na osnovi števila njenih članov
  . |
| --- | --- |

5.

Vsak finančni prispevek se izplača neposredno zadevnemu kmetu
  ali, kadar je to primerno, organizaciji proizvajalcev, ki je sklenila zavarovanje na osnovi števila njenih članov
  .

Sprememba 138

Predlog uredbe

Člen 69 — odstavek 6 — pododstavek 1

| 6. | Izdatke držav članic za odobritev finančnih prispevkov sofinancira Skupnost iz sredstev iz člena 68(
  1
  ) v višini
  40
   % upravičenih zneskov zavarovalnih premij, določenih v skladu z odstavkom 2 tega člena. |
| --- | --- |

6.

Izdatke držav članic za odobritev finančnih prispevkov sofinancira Skupnost iz sredstev iz člena 68(
  1
  ) v višini
  40
   % upravičenih zneskov zavarovalnih premij, določenih v skladu z odstavkom 2 tega člena.

| 6. | Izdatke držav članic za odobritev finančnih prispevkov sofinancira Skupnost iz sredstev iz člena 68(
  1a
  ) v višini
  50
   % upravičenih zneskov zavarovalnih premij, določenih v skladu z odstavkom 2 tega člena. |
| --- | --- |

6.

Izdatke držav članic za odobritev finančnih prispevkov sofinancira Skupnost iz sredstev iz člena 68(
  1a
  ) v višini
  50
   % upravičenih zneskov zavarovalnih premij, določenih v skladu z odstavkom 2 tega člena.

Vendar se za nove države članice znesek iz prvega pododstavka poveča na 70 %.

Sprememba 139

Predlog uredbe

Člen 70 — naslov

Vzajemni skladi
  za bolezni živali in rastlin

Vzajemni skladi

Sprememba 140

Predlog uredbe

Člen 70 — odstavek 1

| 1. | Države članice lahko določijo, da se kmetom izplača finančno nadomestilo za gospodarske izgube, ki jih je povzročil izbruh bolezni živali ali rastlin, s pomočjo finančnih prispevkov v vzajemne sklade. |
| --- | --- |

1.

Države članice lahko določijo, da se kmetom izplača finančno nadomestilo za gospodarske izgube, ki jih je povzročil izbruh bolezni živali ali rastlin, s pomočjo finančnih prispevkov v vzajemne sklade.

| 1. | Države članice lahko določijo, da se s pomočjo finančnih prispevkov v vzajemne sklade kmetom izplača finančno nadomestilo za gospodarske izgube, ki so jih povzročile

  naravne nesreče, slabe vremenske razmere ali
  izbruh bolezni živali ali rastlin,
  če so bili izvedeni ustrezni preprečevalni ukrepi. Vzajemne sklade lahko upravljajo organizacije proizvajalcev in/ali medpanožne organizacije pod pogoji, določenimi v členih 122 in 123 Uredbe (ES) št. 1234/2007
  . |
| --- | --- |

1.

Države članice lahko določijo, da se s pomočjo finančnih prispevkov v vzajemne sklade kmetom izplača finančno nadomestilo za gospodarske izgube, ki so jih povzročile

  naravne nesreče, slabe vremenske razmere ali
  izbruh bolezni živali ali rastlin,
  če so bili izvedeni ustrezni preprečevalni ukrepi. Vzajemne sklade lahko upravljajo organizacije proizvajalcev in/ali medpanožne organizacije pod pogoji, določenimi v členih 122 in 123 Uredbe (ES) št. 1234/2007
  .

Ti skladi lahko dopolnjuje nacionalne sisteme zavarovanja kmetov.

Spremembi 141 in 205

Predlog uredbe

Člen 70 — odstavek 2 — točka a

| (a) | „vzajemni sklad“ pomeni sistem, ki ga je akreditirala država članica v skladu z nacionalno zakonodajo, v okviru katerega se povezani kmetje zavarujejo in iz katerega se dodelijo odškodnine kmetom, ki so jih prizadele ekonomske izgube zaradi izbruha bolezni živali ali rastlin; |
| --- | --- |

(a)

„vzajemni sklad“ pomeni sistem, ki ga je akreditirala država članica v skladu z nacionalno zakonodajo, v okviru katerega se povezani kmetje zavarujejo in iz katerega se dodelijo odškodnine kmetom, ki so jih prizadele ekonomske izgube zaradi izbruha bolezni živali ali rastlin;

| (a) | „vzajemni sklad“ pomeni sistem, ki ga je akreditirala država članica v skladu z nacionalno
  in evropsko
  zakonodajo, v okviru katerega se povezani kmetje zavarujejo in iz katerega se dodelijo odškodnine kmetom,
  katerih kmetije so utrpele
  ekonomske izgube zaradi
  naravne nesreče, slabih vremenskih razmer
  ali zaradi izbruha
  karantenskih
  bolezni živali ali rastlin,
  ali v okviru katerega se povezani kmetje zavarujejo in iz katerega se dodelijo odškodnine kmetom, ki so jih prizadele neposredne izgube zaradi izbruha karantenskih bolezni živali ali rastlin
  ; |
| --- | --- |

(a)

„vzajemni sklad“ pomeni sistem, ki ga je akreditirala država članica v skladu z nacionalno
  in evropsko
  zakonodajo, v okviru katerega se povezani kmetje zavarujejo in iz katerega se dodelijo odškodnine kmetom,
  katerih kmetije so utrpele
  ekonomske izgube zaradi
  naravne nesreče, slabih vremenskih razmer
  ali zaradi izbruha
  karantenskih
  bolezni živali ali rastlin,
  ali v okviru katerega se povezani kmetje zavarujejo in iz katerega se dodelijo odškodnine kmetom, ki so jih prizadele neposredne izgube zaradi izbruha karantenskih bolezni živali ali rastlin
  ;

Sprememba 142

Predlog uredbe

Člen 70 — odstavek 2 — točka b

| (b) | „ekonomske izgube“ pomeni kakršne koli dodatne stroške, ki nastanejo kmetu zaradi izrednih ukrepov, ki jih kmet sprejme z namenom zmanjšati ponudbo na zadevnem trgu, ali kakršno koli znatno izgubo proizvodnje. Stroški, za katere se sme nadomestilo odobriti v skladu z drugimi določbami Skupnosti, in stroški zaradi uporabe kakršnih koli drugih zdravstvenih in veterinarskih ali fitosanitarnih ukrepov ne štejejo za ekonomske izgube. |
| --- | --- |

(b)

„ekonomske izgube“ pomeni kakršne koli dodatne stroške, ki nastanejo kmetu zaradi izrednih ukrepov, ki jih kmet sprejme z namenom zmanjšati ponudbo na zadevnem trgu, ali kakršno koli znatno izgubo proizvodnje. Stroški, za katere se sme nadomestilo odobriti v skladu z drugimi določbami Skupnosti, in stroški zaradi uporabe kakršnih koli drugih zdravstvenih in veterinarskih ali fitosanitarnih ukrepov ne štejejo za ekonomske izgube.

| (b) | „ekonomske izgube“ pomeni kakršne koli dodatne stroške, ki nastanejo kmetu zaradi izrednih ukrepov, ki jih kmet sprejme z namenom zmanjšati ponudbo na zadevnem trgu,
  stroškov, ki nastanejo zaradi cepljenja v izrednih situacijah
  ali kakršno koli znatno izgubo proizvodnje. Stroški, za katere se sme nadomestilo odobriti v skladu z drugimi določbami Skupnosti, in stroški zaradi uporabe kakršnih koli drugih zdravstvenih in veterinarskih ali fitosanitarnih ukrepov ne štejejo za ekonomske izgube; |
| --- | --- |

(b)

„ekonomske izgube“ pomeni kakršne koli dodatne stroške, ki nastanejo kmetu zaradi izrednih ukrepov, ki jih kmet sprejme z namenom zmanjšati ponudbo na zadevnem trgu,
  stroškov, ki nastanejo zaradi cepljenja v izrednih situacijah
  ali kakršno koli znatno izgubo proizvodnje. Stroški, za katere se sme nadomestilo odobriti v skladu z drugimi določbami Skupnosti, in stroški zaradi uporabe kakršnih koli drugih zdravstvenih in veterinarskih ali fitosanitarnih ukrepov ne štejejo za ekonomske izgube;

Sprememba 143

Predlog uredbe

Člen 70 — odstavek 2 — točka b a (novo)

| (ba) | „slabe vremenske razmere“ pomenijo vremenske razmere, ki jih lahko enačimo z naravnimi nesrečami, kakršne so zmrzal, toča, led, dež, gozdni požari ali suša, in ki uničijo več kot 30 % povprečja letne proizvodnje danega kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja, ki temelji na predhodnem petletnem obdobju, pri čemer se izključita najvišja in najnižja vrednost; |
| --- | --- |

(ba)

Sprememba 144

Predlog uredbe

Člen 70 — odstavek 2 — točka b b (novo)

| (bb) | „ustrezni preprečevalni ukrepi“ so ukrepi, ki so najugodnejši za zdravje živali in rastlin; |
| --- | --- |

(bb)

Sprememba 206 in 145

Predlog uredbe

Člen 70 — odstavek 3 — pododstavek 1

| 3. | Vzajemni skladi izplačajo finančno nadomestilo neposredno povezanim kmetom, ki so jih ekonomske izgube prizadele. |
| --- | --- |

3.

Vzajemni skladi izplačajo finančno nadomestilo neposredno povezanim kmetom, ki so jih ekonomske izgube prizadele.

| 3. | Vzajemni skladi izplačajo finančno nadomestilo neposredno povezanim kmetom, ki so jih ekonomske
  ali neposredne
  izgube prizadele,
  če so bili izvedeni ustrezni preprečevalni ukrepi
  . |
| --- | --- |

3.

Vzajemni skladi izplačajo finančno nadomestilo neposredno povezanim kmetom, ki so jih ekonomske
  ali neposredne
  izgube prizadele,
  če so bili izvedeni ustrezni preprečevalni ukrepi
  .

Sprememba 146

Predlog uredbe

Člen 70 — odstavek 6 — pododstavek 1

| 6. | Izdatke držav članic za finančne prispevke sofinancira Skupnost iz skladov iz člena 68(
  1
  ) v višini
  40
   % zneskov, upravičenih po odstavku 4. |
| --- | --- |

6.

Izdatke držav članic za finančne prispevke sofinancira Skupnost iz skladov iz člena 68(
  1
  ) v višini
  40
   % zneskov, upravičenih po odstavku 4.

| 6. | Izdatke držav članic za finančne prispevke sofinancira Skupnost iz skladov iz člena 68(
  1a
  ) v višini
  50
   % zneskov, upravičenih po odstavku 4. |
| --- | --- |

6.

Izdatke držav članic za finančne prispevke sofinancira Skupnost iz skladov iz člena 68(
  1a
  ) v višini
  50
   % zneskov, upravičenih po odstavku 4.

Vendar se za nove države članice znesek iz prvega pododstavka poveča na 70 %.

Sprememba 147

Predlog uredbe

Člen 70 a (novo)

Člen 70a

Posebne pomoči za proizvajalce mleka

| 1. | Če za proračunsko leto glede na oceno odhodkov, izvedeno v skladu s sistemom opozarjanja iz Uredbe (ES) št. 1290/2005, ostane v razdelku 2 finančnega okvira vsaj 600 000 000 EUR, se ta znesek, od katerega se odšteje marža, da na voljo za posebne pomoči proizvajalcem mleka. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija skupaj s predhodnim predlogom proračuna za zadevno proračunsko leto predloži Evropskemu parlamentu in Svetu načrt sredstev za posebne pomoči proizvajalcem mleka. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Posebne pomoči proizvajalcem mleka se lahko uporabijo za naslednje vrste ukrepov: |
| --- | --- |

3.

| (a) | posebno pomoč v skladu s členom 68(1)(b) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | ukrepe v skladu s členom 20 in členom 36(a) Uredbe (ES) št. 1698/2005, če se ti uporabijo neposredno za pomoč kmetijskim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(b)

| 4. | Države članice na podlagi predhodnega predloga proračuna v skladu z odstavkom 2 najpozneje do 15. oktobra zadevnega leta obvestijo Komisijo, katere ukrepe bodo uporabile v skladu z odstavkom 3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Razdelitev sredstev, namenjenih posebni pomoči proizvajalcem mleka v različnih državah članicah, se izvrši na podlagi referenčnih količin mleka posameznih držav, kot je določeno v Prilogi I Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (4) |
| --- | --- |

5.

Sprememba 148

Predlog uredbe

Člen 71

Za leta 2009, 2010 in 2011

  se pomoč odobri proizvajalcem riža, ki spada pod oznako KN 1006 10, pod pogoji, opredeljenimi v tem oddelku.

Pomoč se odobri proizvajalcem riža, ki sodi v oznako KN 1006 10, pod pogoji, opredeljenimi v tem oddelku.

Sprememba 149

Predlog uredbe

Člen 72 — odstavek 2 — tabela

| EUR/ha |
| --- |
| | 2009 | 2010 in 2011 |
| Bolgarija | 345,255 | 172,627 |
| Grčija | 561,00 | 280,5 |
| Španija | 476,25 | 238,125 |
| Francija | 411,75 | 205,875 |
| Italija | 453,00 | 226,5 |
| Madžarska | 232,50 | 116,25 |
| Portugalska | 453,75 | 226,875 |
| Romunija | 126,075 | 63,037 |

EUR/ha

2009

2010 in 2011

Bolgarija

345,255

172,627

Grčija

561,00

280,5

Španija

476,25

238,125

Francija

411,75

205,875

Italija

453,00

226,5

Madžarska

232,50

116,25

Portugalska

453,75

226,875

Romunija

126,075

63,037

| EUR/ha |
| --- |
| | 2009 do 2013 |
| Bulgaria | 345,255 |
| Grčija | 561,00 |
| Španija | 476,25 |
| Francija | 411,75 |
| Italija | 453,00 |
| Madžarska | 232,50 |
| Portugalska | 453,75 |
| Romunija | 126,075 |

EUR/ha

2009 do 2013

Bulgaria

345,255

Grčija

561,00

Španija

476,25

Francija

411,75

Italija

453,00

Madžarska

232,50

Portugalska

453,75

Romunija

126,075

Sprememba 150

Predlog uredbe

Oddelek 1 a (novo)

ODDELEK 1 A

PREMIJE ZA STROČNICE

Člen 74a

Področje uporabe

Pomoč se odobri pridelovalcem stročnic pod pogoji, opredeljenimi v tem oddelku.

Stročnice zajemajo:

| (a) | grah iz oznake KN 0713 10; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | bob iz oznake KN 0713 50; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | sladke lupinarje iz oznake KN ex 1209 29 50. |
| --- | --- |

(c)

Člen 74b

Znesek in upravičenost do pomoči

Pomoč znaša 55,57 EUR na hektar stročnic, ki se poberejo po fazi mlečne zrelosti.

Vendar pa je do pomoči upravičen pridelek, ki se goji na površinah, ki so v celoti posejane in se obdelujejo v skladu z lokalnimi standardi, vendar ne doseže faze mlečne zrelosti zaradi izjemnih vremenskih pogojev, ki so jih zadevne države članice priznale, v kolikor se zadevne površine ne uporabljajo v noben drug namen do te faze rasti.

Člen 74c

Površina

| 1. | Določi se največja zajamčena površina v velikosti 1 400 000 ha, za katero se lahko odobri pomoč. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Če površina, za katero se zaprosi pomoč, presega največjo zajamčeno površino, se površina na kmeta, za katero se zaprosi pomoč, v tem letu sorazmerno zmanjša v skladu s postopkom iz člena 128(2). |
| --- | --- |

2.

Sprememba 151

Predlog uredbe

Člen 75 — točka a

| (a) | 66,32 EUR za tržni leti 2009/2010
  in
  2010/2011; |
| --- | --- |

(a)

66,32 EUR za tržni leti 2009/2010
  in
  2010/2011;

| — | 66,32 EUR za tržna leta 2009/2010, 2010/2011,
  2011/2012 in 2012/2013
  ; |
| --- | --- |

—

66,32 EUR za tržna leta 2009/2010, 2010/2011,
  2011/2012 in 2012/2013
  ;

Sprememba 152

Predlog uredbe

Člen 75 — točka b

| (b) | 33,16 EUR za tržni leti 2011/2012 in 2012/2013. |
| --- | --- |

(b)

črtano

Sprememba 153

Predlog uredbe

Oddelek 3 — členi 77 do 81

Oddelek 3 se črta.

Sprememba 154

Predlog uredbe

Člen 82 — odstavek 2

| 2. | Pomoč se odobri
  za največ pet zaporednih let od tržnega leta, v katerem je bil dosežen prag 50 % iz odstavka 1, vendar najpozneje za tržno leto
  2013/2014. |
| --- | --- |

2.

Pomoč se odobri
  za največ pet zaporednih let od tržnega leta, v katerem je bil dosežen prag 50 % iz odstavka 1, vendar najpozneje za tržno leto
  2013/2014.

| 2. | Pomoč se odobri
  do tržnega leta
  2013/2014. |
| --- | --- |

2.

Pomoč se odobri
  do tržnega leta
  2013/2014.

Spremembe 187, 198 in 209

Predlog uredbe

Oddelek 6 a (novo)

ODDELEK 6A

POMOČ ZA TOBAK

Člen 87a

Področje uporabe

Za proizvodna leta do leta 2010, 2011 in 2012 se lahko dodeli pomoč kmetom, ki pridelujejo surovi tobak v skladu z oznako KN 2401, pod pogoji, ki so navedeni v tem oddelku.

Člen 87b

Merila za upravičenost do pomoči

Pomoč se dodeli kmetom, ki jim je bila v koledarskih letih 2000, 2001 in 2002 izplačana premija za tobak v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2075/92 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za surovi tobak (5), ter kmetom, ki so dosegli kvote za proizvodnjo tobaka v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2005. Plačilo pomoči je pogojeno z naslednjim:

| (a) | tobak izvira iz proizvodnega območja iz priloge II Uredbe Komisije (ES) št. 2848/98 z dne 22. decembra 1998 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2075/92 glede sheme premij, proizvodnih kvot in posebne pomoči za skupine proizvajalcev v sektorju surovega tobaka (6); |
| --- | --- |

(a)

| (b) | izpolnjene so zahteve o kakovosti iz uredbe (ES) št. 2848/98; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | proizvajalec dostavi tobak v listih primarnemu predelovalcu na podlagi pogodbe o pridelavi; |
| --- | --- |

(c)

| (d) | plačilo je izvedeno ob zagotavljanju enake obravnave kmetov in/ali v skladu z objektivnimi meril, kot je položaj proizvajalcev tobaka v regiji, zajetih v cilju I, ali proizvodnja sort različne kakovosti. |
| --- | --- |

(d)

Na koncu obdobja uporabe sheme enotnega plačila na površino v skladu s členom 111 in ko se uporabi čle 87a, se proizvodne kvote za tobak v skladu s prvim odstavkom dodelijo najkasneje konec prvega leta uporabe sheme enotnega plačila.

Člen 87c

Zneski

Najvišji znesek skupne pomoči, ki vključuje tudi vrednosti, ki jih je treba prenesti iz sklada Skupnosti za tobak iz člena 87 d, se določijo kot sledi:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2010–2012 |
| Nemčija | 21 287 |
| Španija | 70 599 |
| Francija | 48 217 |
| Italija (razen Apulije) | 189 366 |
| Portugalska | 8 468 |

(V milijonih EUR)

2010–2012

Nemčija

21 287

Španija

70 599

Francija

48 217

Italija (razen Apulije)

189 366

Portugalska

8 468

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2009–2012 |
| Madžarska | pm |
| Bolgarija | pm |
| Romunija | pm |
| Poljska | pm |

(V milijonih EUR)

2009–2012

Madžarska

pm

Bolgarija

pm

Romunija

pm

Poljska

pm

Člen 87d

Prenos v sklad Skupnosti za tobak

Sprememba 155

Predlog uredbe

Člen 90 — odstavek 4

| 4. | Znesek premije na ovco je 21 EUR. Za kmete, ki tržijo ovčje mleko ali proizvode, ki temeljijo na ovčjem mleku, pa znaša premija na ovco
  6,8 EUR
  . |
| --- | --- |

4.

Znesek premije na ovco je 21 EUR. Za kmete, ki tržijo ovčje mleko ali proizvode, ki temeljijo na ovčjem mleku, pa znaša premija na ovco
  6,8 EUR
  .

| 4. | Znesek premije na ovco je 21 EUR. Za kmete, ki tržijo ovčje mleko ali proizvode, ki temeljijo na ovčjem mleku, pa znaša premija na ovco
  16,8 EUR
  . |
| --- | --- |

4.

Znesek premije na ovco je 21 EUR. Za kmete, ki tržijo ovčje mleko ali proizvode, ki temeljijo na ovčjem mleku, pa znaša premija na ovco
  16,8 EUR
  .

Sprememba 156

Predlog uredbe

Člen 90 — odstavek 5

| 5. | Znesek premije na kozo je
  6,8 EUR
  . |
| --- | --- |

5.

Znesek premije na kozo je
  6,8 EUR
  .

| 5. | Znesek premije na kozo je
  16,8 EUR
  . |
| --- | --- |

5.

Znesek premije na kozo je
  16,8 EUR
  .

Sprememba 157

Predlog uredbe

Člen 98 — točka a

| (a) | „regija“ pomeni državo članico ali regijo v državi članici, po izbiri zadevne države članice; |
| --- | --- |

(a)

črtano

Sprememba 158

Predlog uredbe

Člen 112 a (novo)

Člen 112a

Nacionalna rezerva

| 1. | Države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, vzpostavijo nacionalno rezervo, ki vključuje razliko med zgornjimi mejami iz Priloge VIIIa in skupno vrednostjo neposrednih plačil, ki so bila dejansko izplačana v danem letu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Države članice lahko uporabijo nacionalno rezervo za odobritev plačil, namenjenih izvajanju ukrepov iz člena 68, v skladu z objektivnimi merili in z zagotavljanjem enake obravnave kmetov ter brez kršitve tržnih načel in izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

2.

Sprememba 160

Predlog uredbe

Člen 113 — odstavek 4 — pododstavek 2 — točka b a (novo)

| (ba) | zahteve iz točke C Priloge II se uporabljajo z učinkom od 1. januarja 2013. |
| --- | --- |

(ba)

Sprememba 161

Predlog uredbe

Člen 123

Člen 123

črtano

Finančni transferji za prestrukturiranje v tobačnih regijah

Od proračunskega leta 2011 se da na voljo znesek 484 milijonov EUR kot dodatna podpora Skupnosti za ukrepe v regijah, v katerih se prideluje tobak, v okviru programov razvoja podeželja, ki jih financira EKSRP, za tiste države članice, v katerih so proizvajalci tobaka prejeli pomoč v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2075/92 v letih 2000, 2001 in 2002.

Sprememba 162

Predlog uredbe

Člen 129 — točka t

| (t) | glede bombaža podrobna pravila za: |
| --- | --- |

(t)

črtano

| (i) | izračun znižanja pomoči, predvidene v členu 80(3); |
| --- | --- |

(i)

| (ii) | odobrene medpanožne organizacije, zlasti njihovo financiranje in sistem kontrole in sankcij. |
| --- | --- |

(ii)

Sprememba 163

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 132 — točka 1 — točka b

Uredba (ES) št. 378/2007

Člen 1 — odstavek 5

| 5. | Stopnje, ki se uporabijo za določenega kmeta, izhajajoč iz uporabe člena 7 Uredbe (ES) št. XXX/2008 (ta uredba), minus 5 odstotne točke, se odštejejo od stopnje prostovoljne modulacije, ki jo države članice uporabijo pri uporabi odstavka 4 tega člena. Tako odstotek, ki ga je treba odšteti, kot končna stopnja prostovoljne modulacije je enaka ali višja od 0. |
| --- | --- |

5.

Stopnje, ki se uporabijo za določenega kmeta, izhajajoč iz uporabe člena 7 Uredbe (ES) št. XXX/2008 (ta uredba), minus 5 odstotne točke, se odštejejo od stopnje prostovoljne modulacije, ki jo države članice uporabijo pri uporabi odstavka 4 tega člena. Tako odstotek, ki ga je treba odšteti, kot končna stopnja prostovoljne modulacije je enaka ali višja od 0.

| 5. | Stopnje, ki se uporabijo za določenega kmeta, izhajajoč iz uporabe člena 7 Uredbe (ES) št. XXX/2008 (ta uredba), minus 5 odstotne točke, se odštejejo od stopnje prostovoljne modulacije, ki jo države članice uporabijo pri uporabi odstavka 4 tega člena. Tako odstotek, ki ga je treba odšteti, kot končna stopnja prostovoljne modulacije je enaka ali višja od 0.
  Vendar se zaradi nobene prilagoditve ne bi smela zmanjšati celotna količina sredstev EKSRP, ki so že bila dodeljena programom za razvoj podeželja, kot je določeno v uradni odločbi Komisije, s katero so bili odobreni
  . |
| --- | --- |

5.

Stopnje, ki se uporabijo za določenega kmeta, izhajajoč iz uporabe člena 7 Uredbe (ES) št. XXX/2008 (ta uredba), minus 5 odstotne točke, se odštejejo od stopnje prostovoljne modulacije, ki jo države članice uporabijo pri uporabi odstavka 4 tega člena. Tako odstotek, ki ga je treba odšteti, kot končna stopnja prostovoljne modulacije je enaka ali višja od 0.
  Vendar se zaradi nobene prilagoditve ne bi smela zmanjšati celotna količina sredstev EKSRP, ki so že bila dodeljena programom za razvoj podeželja, kot je določeno v uradni odločbi Komisije, s katero so bili odobreni
  .

Sprememba 164

Predlog uredbe

Člen 133 a (novo)

Člen 133a

Študija o stroških usklajevanja zakonodaje

Komisija izvede študijo, ki ocenjuje sedanje stroške kmetov, ki izhajajo iz usklajevanja z zakonodajo EU na področju okolja, dobrega počutja živali in varne hrane, ter ki presegajo standarde, določene za uvožene proizvode. Ta zakonodaja med drugim zadeva uredbe in direktive, navedene v Prilogi II, ki so osnova sistema navzkrižne skladnosti, ter standarde iz Priloge III, ki določajo dobre kmetijske in okoljske pogoje, ki so tudi del sistema.

Študija Komisije oceni stroške usklajevanja z omenjeno zakonodajo v vseh državah članicah. Ti stroški so lahko v državah ali celo regijah različni glede na njihove razlike s podnebnega, geološkega, gospodarskega in socialnega vidika ter glede na njihove proizvodne značilnosti.

Sprememba 165

Predlog uredbe

Priloga I — tretja vrstica — drugi stolpec

Naslov IV, poglavje 2 Uredbe (ES) št. 1782/2003

Naslov IV, poglavje 1 oddelek 1a te uredbe

Sprememba 166

Predlog uredbe

Priloga II — točka A — podtočka 4

| 4. | Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991
  o varstvu
  voda
  pred onesnaževanjem
  z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1) | | Člena 4 in 5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991
  o varstvu
  voda
  pred onesnaževanjem
  z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1)

Člena 4 in 5

| 4. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/118/ES z dne 12. decembra 2006
  o varstvu
  podzemne vode
  pred onesnaževanjem
  in poslabšanjem (UL L 372, 27. 12. 2006, str. 19) | | Člen 6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/118/ES z dne 12. decembra 2006
  o varstvu
  podzemne vode
  pred onesnaževanjem
  in poslabšanjem (UL L 372, 27. 12. 2006, str. 19)

Člen 6

Sprememba 167

Predlog uredbe

Priloga II — točka A a (novo)

| A a. | Varnost pri delu | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 8a | Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (UL L 183, 29.6.1989, str. 1). | | Člen 6 |
| 8b | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/54/ES z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (sedma posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 262, 17.10.2000, str. 21) | | Členi 3, 6, 8 in 9 |
| 8c | Direktiva Sveta 94/33/ES z dne 22. junija 1994 o varstvu mladih ljudi pri delu (UL L 216, 20.8.1994, str. 12) | | |
| 8d | Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS (UL L 158, 30. 4. 2004, str. 50) | | Člen 3 in členi 4 do 12 |

A a.

Varnost pri delu

8a

Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (UL L 183, 29.6.1989, str. 1).

Člen 6

8b

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/54/ES z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (sedma posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 262, 17.10.2000, str. 21)

Členi 3, 6, 8 in 9

8c

Direktiva Sveta 94/33/ES z dne 22. junija 1994 o varstvu mladih ljudi pri delu (UL L 216, 20.8.1994, str. 12)

8d

Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS (UL L 158, 30. 4. 2004, str. 50)

Člen 3 in členi 4 do 12

Sprememba 168

Predlog uredbe

Priloga III — drugi stolpec — naslov

Standardi

Primeri ustreznih zahtev

Sprememba 194

Predlog uredbe

Priloga III — četrta vrsta — drugi stolpec — druga alinea (novo)

| — | Po potrebi vzpostavljanje in/ali ohranjanje življenjskega prostora |
| --- | --- |

—

Sprememba 169

Predlog uredbe

Priloga III — četrta vrsta — drugi stolpec — tretja alinea

| — | Ohranjanje krajinskih značilnosti,
  vključno, če je potrebno, z živimi mejami, ribniki, jarki, drevesi (v vrsti, skupini ali posamično) in poljskimi mejnimi pasovi
  , |
| --- | --- |

—

Ohranjanje krajinskih značilnosti,
  vključno, če je potrebno, z živimi mejami, ribniki, jarki, drevesi (v vrsti, skupini ali posamično) in poljskimi mejnimi pasovi
  ,

| — | Ohranjanje krajinskih značilnosti |
| --- | --- |

—

Ohranjanje krajinskih značilnosti

Sprememba 171

Predlog uredbe

Priloga III — peta vrsta — drugi stolpec — prva alinea

| — | Vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov |
| --- | --- |

—

Vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov

| — | Vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov
  skladno z ustrezno skupno zakonodajo o varstvu površinskih voda |
| --- | --- |

—

Vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov
  skladno z ustrezno skupno zakonodajo o varstvu površinskih voda

Sprememba 172

Predlog uredbe

Priloga IV

| (v milijonih evrov) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgija | 583,2 | 570,9 | 563,1 | 553,9 |
| Češka | | | | 773,0 |
| Danska | 985,9 | 965,3 | 954,6 | 937,8 |
| Nemčija | 5 467,4 | 5 339,2 | 5 269,3 | 5 178,0 |
| Estonija | | | | 88,9 |
| Irska | 1 283,1 | 1 264,0 | 1 247,1 | 1 230,0 |
| Grčija | 2 567,3 | 2 365,5 | 2 348,9 | 2 324,1 |
| Španija | 5 171,3 | 5 043,4 | 5 019,1 | 4 953,5 |
| Francija | 8 218,5 | 8 021,2 | 7 930,7 | 7 796,2 |
| Italija | 4 323,6 | 4 103,7 | 4 073,2 | 4 023,3 |
| Ciper | | | | 48,2 |
| Latvija | | | | 130,5 |
| Litva | | | | 337,9 |
| Luksemburg | 35,2 | 34,5 | 34,0 | 33,4 |
| Madžarska | | | | 1 150,9 |
| Malta | | | | 4,6 |
| Nizozemska | 841,5 | 827,0 | 829,4 | 815,9 |
| Avstrija | 727,7 | 718,2 | 712,1 | 704,9 |
| Poljska | | | | 2 730,5 |
| Portugalska | 635,8 | 623,0 | 622,6 | 622,6 |
| Slovenija | | | | 129,4 |
| Slovaška | | | | 335,9 |
| Finska | 550,0 | 541,2 | 536,0 | 529,8 |
| Švedska | 731,7 | 719,9 | 710,6 | 699,8 |
| Združeno kraljestvo | 3 373,0 | 3 340,4 | 3 335,8 | 3 334,9 |

(v milijonih evrov)

Koledarsko leto

2009

2010

2011

2012

Belgija

583,2

570,9

563,1

553,9

Češka

773,0

Danska

985,9

965,3

954,6

937,8

Nemčija

5 467,4

5 339,2

5 269,3

5 178,0

Estonija

88,9

Irska

1 283,1

1 264,0

1 247,1

1 230,0

Grčija

2 567,3

2 365,5

2 348,9

2 324,1

Španija

5 171,3

5 043,4

5 019,1

4 953,5

Francija

8 218,5

8 021,2

7 930,7

7 796,2

Italija

4 323,6

4 103,7

4 073,2

4 023,3

Ciper

48,2

Latvija

130,5

Litva

337,9

Luksemburg

35,2

34,5

34,0

33,4

Madžarska

1 150,9

Malta

4,6

Nizozemska

841,5

827,0

829,4

815,9

Avstrija

727,7

718,2

712,1

704,9

Poljska

2 730,5

Portugalska

635,8

623,0

622,6

622,6

Slovenija

129,4

Slovaška

335,9

Finska

550,0

541,2

536,0

529,8

Švedska

731,7

719,9

710,6

699,8

Združeno kraljestvo

3 373,0

3 340,4

3 335,8

3 334,9

| (v milijonih evrov) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Češka | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Danska | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Nemčija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Estonija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Irska | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Grčija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Španija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Francija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Italija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Ciper | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Latvija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Litva | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Luksemburg | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Madžarska | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Malta | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Nizozemska | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Avstrija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Poljska | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Portugalska | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovenija | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovaška | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Finska | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Švedska | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Združeno kraljestvo | p.m | p.m | p.m | p.m |

(v milijonih evrov)

Koledarsko leto

2009

2010

2011

2012

Belgija

p.m

p.m

p.m

p.m

Češka

p.m

p.m

p.m

p.m

Danska

p.m

p.m

p.m

p.m

Nemčija

p.m

p.m

p.m

p.m

Estonija

p.m

p.m

p.m

p.m

Irska

p.m

p.m

p.m

p.m

Grčija

p.m

p.m

p.m

p.m

Španija

p.m

p.m

p.m

p.m

Francija

p.m

p.m

p.m

p.m

Italija

p.m

p.m

p.m

p.m

Ciper

p.m

p.m

p.m

p.m

Latvija

p.m

p.m

p.m

p.m

Litva

p.m

p.m

p.m

p.m

Luksemburg

p.m

p.m

p.m

p.m

Madžarska

p.m

p.m

p.m

p.m

Malta

p.m

p.m

p.m

p.m

Nizozemska

p.m

p.m

p.m

p.m

Avstrija

p.m

p.m

p.m

p.m

Poljska

p.m

p.m

p.m

p.m

Portugalska

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovenija

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovaška

p.m

p.m

p.m

p.m

Finska

p.m

p.m

p.m

p.m

Švedska

p.m

p.m

p.m

p.m

Združeno kraljestvo

p.m

p.m

p.m

p.m

Sprememba 173

Predlog uredbe

Priloga VIII — Preglednici 1 in 2

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

| (EUR '000) |
| --- |
| Preglednica 1 |
| Država članica | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 in naslednja leta |
| Belgija | 614 179 | 611 901 | 613 281 | 613 281 | 614 661 | 614 661 | 614 661 | 614 661 |
| Danska | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 043 421 | 1 043 421 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 |
| Nemčija | 5 770 254 | 5 781 666 | 5 826 537 | 5 826 537 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 |
| Irska | 1 342 268 | 1 340 737 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Grčija | 2 367 713 | 2 209 591 | 2 210 829 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 |
| Španija | 4 838 512 | 5 070 413 | 5 114 250 | 5 139 246 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 |
| Francija | 8 404 502 | 8 444 468 | 8 500 503 | 8 504 425 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 |
| Italija | 4 143 175 | 4 277 633 | 4 320 238 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 |
| Luksemburg | 37 051 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Nizozemska | 853 090 | 853 169 | 886 966 | 886 966 | 904 272 | 904 272 | 904 272 | 904 272 |
| Avstrija | 745 561 | 747 298 | 750 019 | 750 019 | 751 616 | 751 616 | 751 616 | 751 616 |
| Portugalska | 589 723 | 600 296 | 600 370 | 605 967 | 605 972 | 605 972 | 605 972 | 605 972 |
| Finska | 566 801 | 565 823 | 568 799 | 568 799 | 570 583 | 570 583 | 570 583 | 570 583 |
| Švedska | 763 082 | 765 229 | 768 853 | 768 853 | 770 916 | 770 916 | 770 916 | 770 916 |
| Združeno kraljestvo | 3 985 834 | 3 986 361 | 3 987 844 | 3 987 844 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 |

(EUR '000)

Preglednica 1

Država članica

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 in naslednja leta

Belgija

614 179

611 901

613 281

613 281

614 661

614 661

614 661

614 661

Danska

1 030 478

1 031 321

1 043 421

1 043 421

1 048 999

1 048 999

1 048 999

1 048 999

Nemčija

5 770 254

5 781 666

5 826 537

5 826 537

5 848 330

5 848 330

5 848 330

5 848 330

Irska

1 342 268

1 340 737

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Grčija

2 367 713

2 209 591

2 210 829

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

Španija

4 838 512

5 070 413

5 114 250

5 139 246

5 139 316

5 139 316

5 139 316

5 139 316

Francija

8 404 502

8 444 468

8 500 503

8 504 425

8 518 804

8 518 804

8 518 804

8 518 804

Italija

4 143 175

4 277 633

4 320 238

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

Luksemburg

37 051

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

Nizozemska

853 090

853 169

886 966

886 966

904 272

904 272

904 272

904 272

Avstrija

745 561

747 298

750 019

750 019

751 616

751 616

751 616

751 616

Portugalska

589 723

600 296

600 370

605 967

605 972

605 972

605 972

605 972

Finska

566 801

565 823

568 799

568 799

570 583

570 583

570 583

570 583

Švedska

763 082

765 229

768 853

768 853

770 916

770 916

770 916

770 916

Združeno kraljestvo

3 985 834

3 986 361

3 987 844

3 987 844

3 987 849

3 987 849

3 987 849

3 987 849

| (EUR '000) |
| --- |
| Preglednica 2 (7) |
| Država članica | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 in naslednja leta |
| Bolgarija | 287 399 | 328 997 | 409 587 | 490 705 | 571 467 | 652 228 | 732 986 | 813 746 |
| Češka | 559 622 | 647 080 | 735 801 | 821 779 | 909 164 | 909 164 | 909 164 | 909 164 |
| Estonija | 60 500 | 70 769 | 80 910 | 91 034 | 101 171 | 101 171 | 101 171 | 101 171 |
| Ciper | 31 670 | 38 845 | 43 730 | 48 615 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Latvija | 90 016 | 104 025 | 118 258 | 132 193 | 146 355 | 146 355 | 146 355 | 146 355 |
| Litva | 230 560 | 268 746 | 305 964 | 342 881 | 380 064 | 380 064 | 380 064 | 380 064 |
| Madžarska | 807 366 | 935 912 | 1 064 312 | 1 191 526 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 |
| Malta | 3 434 | 3 851 | 4 268 | 4 685 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Poljska | 1 877 107 | 2 164 285 | 2 456 894 | 2 742 771 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 |
| Romunija | 623 399 | 713 207 | 891 072 | 1 068 953 | 1 246 821 | 1 424 684 | 1 602 550 | 1 780 414 |
| Slovenija | 87 942 | 102 047 | 116 077 | 130 107 | 144 236 | 144 236 | 144 236 | 144 236 |
| Slovaška | 240 014 | 277 779 | 314 692 | 351 377 | 388 191 | 388 191 | 388 191 | 388 191 |

(EUR '000)

Preglednica 2 (7)

Država članica

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 in naslednja leta

Bolgarija

287 399

328 997

409 587

490 705

571 467

652 228

732 986

813 746

Češka

559 622

647 080

735 801

821 779

909 164

909 164

909 164

909 164

Estonija

60 500

70 769

80 910

91 034

101 171

101 171

101 171

101 171

Ciper

31 670

38 845

43 730

48 615

53 499

53 499

53 499

53 499

Latvija

90 016

104 025

118 258

132 193

146 355

146 355

146 355

146 355

Litva

230 560

268 746

305 964

342 881

380 064

380 064

380 064

380 064

Madžarska

807 366

935 912

1 064 312

1 191 526

1 318 542

1 318 542

1 318 542

1 318 542

Malta

3 434

3 851

4 268

4 685

5 102

5 102

5 102

5 102

Poljska

1 877 107

2 164 285

2 456 894

2 742 771

3 033 549

3 033 549

3 033 549

3 033 549

Romunija

623 399

713 207

891 072

1 068 953

1 246 821

1 424 684

1 602 550

1 780 414

Slovenija

87 942

102 047

116 077

130 107

144 236

144 236

144 236

144 236

Slovaška

240 014

277 779

314 692

351 377

388 191

388 191

388 191

388 191

SPREMEMBA

| (EUR '000) |
| --- |
| Preglednica 1 |
| Država članica | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 in naslednja leta |
| Belgija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Danska | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Nemčija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Irska | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Grčija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Španija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Francija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Italija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Luksemburg | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Nizozemska | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Avstrija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Portugalska | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Finska | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Švedska | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Združeno kraljestvo | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |

(EUR '000)

Preglednica 1

Država članica

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 in naslednja leta

Belgija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Danska

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Nemčija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Irska

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Grčija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Španija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Francija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Italija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Luksemburg

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Nizozemska

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Avstrija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Portugalska

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Finska

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Švedska

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Združeno kraljestvo

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

| (EUR '000) |
| --- |
| Preglednica 2 |
| Država članica | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 in naslednja leta |
| Bolgarija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Češka | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Estonija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Ciper | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Latvija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Litva | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Madžarska | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Malta | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Poljska | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Romunija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovenija | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovaška | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |

(EUR '000)

Preglednica 2

Država članica

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 in naslednja leta

Bolgarija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Češka

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Estonija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Ciper

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Latvija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Litva

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Madžarska

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Malta

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Poljska

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Romunija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovenija

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovaška

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Sprememba 174

Predlog uredbe

Priloga X — del I — druga alinea

| — | od leta 2010 premija za stročnice iz poglavja 2 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003; |
| --- | --- |

—

črtano

Sprememba 175

Predlog uredbe

Priloga X — del I — alinea 3

| — | od leta
  2010
  posebno plačilo za riž iz poglavja III naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in oddelka 1 poglavja 1 naslova IV te uredbe v skladu s časovnim razporedom iz člena 72(2) te uredbe; |
| --- | --- |

—

od leta
  2010
  posebno plačilo za riž iz poglavja III naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in oddelka 1 poglavja 1 naslova IV te uredbe v skladu s časovnim razporedom iz člena 72(2) te uredbe;

| — | od leta
  2013
  posebno plačilo za riž iz poglavja III naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in oddelka 1 poglavja 1 naslova IV te uredbe v skladu s časovnim razporedom iz člena 72(2) te uredbe; |
| --- | --- |

—

od leta
  2013
  posebno plačilo za riž iz poglavja III naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in oddelka 1 poglavja 1 naslova IV te uredbe v skladu s časovnim razporedom iz člena 72(2) te uredbe;

Sprememba 176

Predlog uredbe

Priloga X — del I — peta alinea

| — | od leta 2011 pomoč za predelavo posušene krme iz pododdelka I oddelka I poglavja IV naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

—

črtano

Sprememba 177

Predlog uredbe

Priloga X — del I — šesta alinea

| — | od leta
  2011
  pomoč za predelavo lanu, gojenega za vlakna, iz pododdelka II oddelka I poglavja IV naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 v skladu s časovnim razporedom iz navedenega pododdelka; |
| --- | --- |

—

od leta
  2011
  pomoč za predelavo lanu, gojenega za vlakna, iz pododdelka II oddelka I poglavja IV naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 v skladu s časovnim razporedom iz navedenega pododdelka;

| — | od leta
  2013
  pomoč za predelavo lanu, gojenega za vlakna, iz pododdelka II oddelka I poglavja IV naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 v skladu s časovnim razporedom iz navedenega pododdelka; |
| --- | --- |

—

od leta
  2013
  pomoč za predelavo lanu, gojenega za vlakna, iz pododdelka II oddelka I poglavja IV naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 v skladu s časovnim razporedom iz navedenega pododdelka;

Sprememba 178

Predlog uredbe

Priloga X — del I — sedma alinea

| — | od leta
  2011
  premija za krompirjev škrob iz člena [95a] Uredbe (ES) št. 1234/2007 in v skladu s časovnim razporedom iz člena 75 te uredbe, pomoč za škrobni krompir iz navedenega člena. |
| --- | --- |

—

od leta
  2011
  premija za krompirjev škrob iz člena [95a] Uredbe (ES) št. 1234/2007 in v skladu s časovnim razporedom iz člena 75 te uredbe, pomoč za škrobni krompir iz navedenega člena.

| — | od leta
  2013
  premija za krompirjev škrob iz člena [95a] Uredbe (ES) št. 1234/2007 in v skladu s časovnim razporedom iz člena 75 te uredbe, pomoč za škrobni krompir iz navedenega člena. |
| --- | --- |

—

od leta
  2013
  premija za krompirjev škrob iz člena [95a] Uredbe (ES) št. 1234/2007 in v skladu s časovnim razporedom iz člena 75 te uredbe, pomoč za škrobni krompir iz navedenega člena.

Sprememba 179

Predlog uredbe

Priloga X — del I a (novo)

Ia

Od leta 2010 za države članice, ki ne bodo pred tem sprejele odločitve iz člena 64 te uredbe:

| — | premija za stročnice iz poglavja 2 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003; |
| --- | --- |

—

| — | posebna pomoč za riž iz poglavja 3 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in oddelka 1 poglavja 1 naslova IV te uredbe v skladu s časovnim razporedom iz člena 72(2) te uredbe; |
| --- | --- |

—

| — | pomoč za predelavo posušene krme iz pododdelka 1 oddelka 1 poglavja IV naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

—

Sprememba 180

Predlog uredbe

Priloga XI — razpredelnica „Posušena krma“

Razpredelnica „Posušena krma“

se črta

Sprememba 181

Predlog uredbe

Priloga XI — razpredelnica „Stročnice“

Razpredelnica „Stročnice“

se črta

Sprememba 182

Predlog uredbe

Priloga XI — razpredelnica „Riž“

stolpec 2010

črtano

stolpec 2011

stolpec 2012

Sprememba 183

Predlog uredbe

Priloga XI — razpredelnica „Lan z dolgimi vlakni“

stolpec 2011

črtano

stolpec 2012

Sprememba 184

Predlog uredbe

Priloga XI — razpredelnica „Pomoč za predelavo krompirja v škrob“

stolpec 2011

črtano

stolpec 2012

Sprememba 185

Predlog uredbe

Priloga XI — razpredelnica „Pomoč za pridelovalce krompirjevega škroba“

stolpec 2011

črtano

stolpec 2012

---

(1)  

  UL L 141, 30.4.2004, str. 18.

(2)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0310.

(3)  

  UL L 336, 23.12.1994, str. 1.

(4)  

  UL L 270, 21.10.2003, str. 123.

(5)  

  UL L 215, 30.7.1992, str. 70.

(6)  

  UL L 358, 31.12.1998, str. 17.

(7)  Zgornje meje so izračunane ob upoštevanju razporeda povečanj iz člena 110.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/173

---

Spremembe skupne kmetijske politike *

P6_TA(2008)0550

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembah skupne kmetijske politike s spremembo uredb (ES) št. 320/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. [...]/2008 (KOM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS))

(2010/C 16 E/36)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0306),

| — | ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0241/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0241/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0401/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0401/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe o ES;

3.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1


  Predlog uredbe — akt o spremembi


  Uvodna izjava 3 |
| (3) | Za žita je treba sistem spremeniti, da se zagotovi konkurenčnost in tržna naravnanost sektorja ob hkratnem ohranjanju vloge intervencije kot varnostne mreže v primeru motenj na trgu in za olajšanje odziva kmetov na tržne pogoje. Sklepi Sveta o reformi sistema intervencije za koruzo so predvideli pregled celotnega sistema intervencij za žita v okviru pregleda stanja na podlagi analize, ki je pokazala določeno tveganje za dodatno intervencijo za ječmen, če bi bile cene nizke. Trenutni izgledi za žita pa so se od tedaj bistveno spremenili in je zanje značilno ugodno cenovno okolje na svetovnem trgu, ki je posledica naraščajočega povpraševanja v svetu in nizke svetovne zaloge žit. V tem okviru bi določitev intervencijskih ravni na nič za druga krmna žita v istem časovnem okviru kot reforma za koruzo omogočila intervencijo, ne da bi ta imela negativne posledice za trg za žita kot celoto. Napoved za sektor žit prav tako velja za trdo pšenico, kar pomeni, da bi lahko intervencijske odkupe odpravili, saj so izgubili svoj pomen, ker so tržne cene zmeraj znatno nad intervencijskimi cenami. Ker mora biti intervencija za žita bolj varnostna mreža
  kot pa element, ki vpliva na oblikovanje cen, razlike glede obdobij žetve v državah članicah, s katerimi se dejansko začnejo tržne akcije, niso več pomembne, ker sistem ne bo več določal cen, ki odražajo inervencijske ravni plus mesečna povečanja. Zaradi poenostavitve je treba datume za intervencije za žita uskladiti v celotni Skupnosti
  . |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 3

(3)

Za žita je treba sistem spremeniti, da se zagotovi konkurenčnost in tržna naravnanost sektorja ob hkratnem ohranjanju vloge intervencije kot varnostne mreže v primeru motenj na trgu in za olajšanje odziva kmetov na tržne pogoje. Sklepi Sveta o reformi sistema intervencije za koruzo so predvideli pregled celotnega sistema intervencij za žita v okviru pregleda stanja na podlagi analize, ki je pokazala določeno tveganje za dodatno intervencijo za ječmen, če bi bile cene nizke. Trenutni izgledi za žita pa so se od tedaj bistveno spremenili in je zanje značilno ugodno cenovno okolje na svetovnem trgu, ki je posledica naraščajočega povpraševanja v svetu in nizke svetovne zaloge žit. V tem okviru bi določitev intervencijskih ravni na nič za druga krmna žita v istem časovnem okviru kot reforma za koruzo omogočila intervencijo, ne da bi ta imela negativne posledice za trg za žita kot celoto. Napoved za sektor žit prav tako velja za trdo pšenico, kar pomeni, da bi lahko intervencijske odkupe odpravili, saj so izgubili svoj pomen, ker so tržne cene zmeraj znatno nad intervencijskimi cenami. Ker mora biti intervencija za žita bolj varnostna mreža
  kot pa element, ki vpliva na oblikovanje cen, razlike glede obdobij žetve v državah članicah, s katerimi se dejansko začnejo tržne akcije, niso več pomembne, ker sistem ne bo več določal cen, ki odražajo inervencijske ravni plus mesečna povečanja. Zaradi poenostavitve je treba datume za intervencije za žita uskladiti v celotni Skupnosti
  .

| (3) | Za žita je treba sistem spremeniti, da se zagotovi konkurenčnost in tržna naravnanost sektorja ob hkratnem ohranjanju vloge intervencije kot varnostne mreže v primeru motenj na trgu in za olajšanje odziva kmetov na tržne pogoje. Sklepi Sveta o reformi sistema intervencije za koruzo so predvideli pregled celotnega sistema intervencij za žita v okviru pregleda stanja na podlagi analize, ki je pokazala določeno tveganje za dodatno intervencijo za ječmen, če bi bile cene nizke. Trenutni izgledi za žita pa so se od tedaj bistveno spremenili in je zanje značilno ugodno cenovno okolje na svetovnem trgu, ki je posledica naraščajočega povpraševanja v svetu in nizke svetovne zaloge žit. V tem okviru bi določitev intervencijskih ravni na nič za druga krmna žita v istem časovnem okviru kot reforma za koruzo omogočila intervencijo, ne da bi ta imela negativne posledice za trg za žita kot celoto. Napoved za sektor žit prav tako velja za trdo pšenico, kar pomeni, da bi lahko intervencijske odkupe odpravili, saj so izgubili svoj pomen, ker so tržne cene zmeraj znatno nad intervencijskimi cenami. Ker mora biti intervencija za žita bolj varnostna mreža,
  jo je treba odpreti le v zadnjih treh mesecih tržnega leta
  . |
| --- | --- |

(3)

Za žita je treba sistem spremeniti, da se zagotovi konkurenčnost in tržna naravnanost sektorja ob hkratnem ohranjanju vloge intervencije kot varnostne mreže v primeru motenj na trgu in za olajšanje odziva kmetov na tržne pogoje. Sklepi Sveta o reformi sistema intervencije za koruzo so predvideli pregled celotnega sistema intervencij za žita v okviru pregleda stanja na podlagi analize, ki je pokazala določeno tveganje za dodatno intervencijo za ječmen, če bi bile cene nizke. Trenutni izgledi za žita pa so se od tedaj bistveno spremenili in je zanje značilno ugodno cenovno okolje na svetovnem trgu, ki je posledica naraščajočega povpraševanja v svetu in nizke svetovne zaloge žit. V tem okviru bi določitev intervencijskih ravni na nič za druga krmna žita v istem časovnem okviru kot reforma za koruzo omogočila intervencijo, ne da bi ta imela negativne posledice za trg za žita kot celoto. Napoved za sektor žit prav tako velja za trdo pšenico, kar pomeni, da bi lahko intervencijske odkupe odpravili, saj so izgubili svoj pomen, ker so tržne cene zmeraj znatno nad intervencijskimi cenami. Ker mora biti intervencija za žita bolj varnostna mreža,
  jo je treba odpreti le v zadnjih treh mesecih tržnega leta
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 4

| (4) | Od reforme iz leta 2003 se je konkurenčnost sektorja riža povečala s stabilno proizvodnjo, z zmanjševanjem zalog zaradi naraščajočega povpraševanja v Skupnosti in na svetovnem trgu, s pričakovanimi cenami znatno nad intervencijsko ceno.
  Zato določitev intervencijskega odkupa za riž ni več potrebna in jo je treba ukiniti
  . |
| --- | --- |

(4)

Od reforme iz leta 2003 se je konkurenčnost sektorja riža povečala s stabilno proizvodnjo, z zmanjševanjem zalog zaradi naraščajočega povpraševanja v Skupnosti in na svetovnem trgu, s pričakovanimi cenami znatno nad intervencijsko ceno.
  Zato določitev intervencijskega odkupa za riž ni več potrebna in jo je treba ukiniti
  .

| (4) | Od reforme iz leta 2003 se je konkurenčnost sektorja riža povečala s stabilno proizvodnjo, z zmanjševanjem zalog zaradi naraščajočega povpraševanja v Skupnosti in na svetovnem trgu, s pričakovanimi cenami znatno nad intervencijsko ceno.
  Intervencijo pa je vseeno treba ohraniti kot varnostno mrežo
  . |
| --- | --- |

(4)

Od reforme iz leta 2003 se je konkurenčnost sektorja riža povečala s stabilno proizvodnjo, z zmanjševanjem zalog zaradi naraščajočega povpraševanja v Skupnosti in na svetovnem trgu, s pričakovanimi cenami znatno nad intervencijsko ceno.
  Intervencijo pa je vseeno treba ohraniti kot varnostno mrežo
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 6

| (6) | Ukinitev intervencije za
  te proizvode
  se lahko varno izvede v letu 2009, ker sedanje razmere na trgu in obeti kažejo na to, da se zanje intervencija v letu 2009 v nobenem primeru ne bi uporabljala. |
| --- | --- |

(6)

Ukinitev intervencije za
  te proizvode
  se lahko varno izvede v letu 2009, ker sedanje razmere na trgu in obeti kažejo na to, da se zanje intervencija v letu 2009 v nobenem primeru ne bi uporabljala.

| (6) | Ukinitev intervencije za
  riž in svinjsko meso
  se lahko varno izvede v letu 2009, ker sedanje razmere na trgu in obeti kažejo na to, da se zanje intervencija v letu 2009 v nobenem primeru ne bi uporabljala. |
| --- | --- |

(6)

Ukinitev intervencije za
  riž in svinjsko meso
  se lahko varno izvede v letu 2009, ker sedanje razmere na trgu in obeti kažejo na to, da se zanje intervencija v letu 2009 v nobenem primeru ne bi uporabljala.

Sprememba 5

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 8 a (novo)

| (8a) | Podpora za naložbe proizvajalcev mleka se z učinkom od leta 2009 ne bi smela več omejevati z določeno kvoto, da bi proizvajalci lahko vlagali bolj glede na razmere na trgu. |
| --- | --- |

(8a)

Sprememba 6

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 10

| (10) | Pomoč za zasebno skladiščenje masla se ne uporablja na široko. Ne glede na to pa bo zaradi sezonskosti pridelave mleka v Skupnosti zmeraj obstajala sezonskost proizvodnje masla. Zaradi tega lahko pride do začasnega pritiska na trg z maslom, ki se ga lahko ublaži s sezonskim skladiščenjem. Odločitev pa mora sprejeti Komisija bolj na podlagi preudarne tržne analize kot pa obveznosti, da se vsako leto odpre shemo in bi morala shema postati neobvezna. |
| --- | --- |

(10)

črtano

Sprememba 7

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 12

| (12) | Pomoči za odkup masla za slaščice in sladoled in za neposredno porabo so bile zmanjšane v skladu z znižanjem intervencijske cene za maslo od leta 2004 in so tako bile enake nič, preden so bili razpisi začasno ustavljeni zaradi ugodnih razmer na trgu.
  Sheme za pomoč za odkup niso več potrebne kot podpora trgu na ravni intervencijskih cen in jih je treba zaradi tega ukiniti
  . |
| --- | --- |

(12)

Pomoči za odkup masla za slaščice in sladoled in za neposredno porabo so bile zmanjšane v skladu z znižanjem intervencijske cene za maslo od leta 2004 in so tako bile enake nič, preden so bili razpisi začasno ustavljeni zaradi ugodnih razmer na trgu.
  Sheme za pomoč za odkup niso več potrebne kot podpora trgu na ravni intervencijskih cen in jih je treba zaradi tega ukiniti
  .

| (12) | Pomoči za odkup masla za slaščice in sladoled in za neposredno porabo so bile zmanjšane v skladu z znižanjem intervencijske cene za maslo od leta 2004 in so tako bile enake nič, preden so bili razpisi začasno ustavljeni zaradi ugodnih razmer na trgu. |
| --- | --- |

(12)

Pomoči za odkup masla za slaščice in sladoled in za neposredno porabo so bile zmanjšane v skladu z znižanjem intervencijske cene za maslo od leta 2004 in so tako bile enake nič, preden so bili razpisi začasno ustavljeni zaradi ugodnih razmer na trgu.

Sprememba 8

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 13

| (13) | Kakor že pri reformi skupne kmetijske politike iz leta 2003, je za izboljšanje konkurenčnosti kmetijstva Skupnosti in za spodbujanje tržno naravnanega in trajnostnega kmetijstva treba nadaljevati s prehodom s proizvodne podpore na podporo proizvajalcem z ukinitvijo obstoječih pomoči v Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) za
  posušeno krmo
  , lan, konopljo in krompirjev škrob in z vključitvijo podpore za te proizvode v sistem nevezane dohodkovne podpore za vsako kmetijo. Kakor že pri reformi SKP iz leta 2003 bo, čeprav bo nevezana pomoč izplačana kmetom pustila dejansko izplačane zneske nespremenjene, znatno povečala učinkovitost dohodkovne pomoči. |
| --- | --- |

(13)

Kakor že pri reformi skupne kmetijske politike iz leta 2003, je za izboljšanje konkurenčnosti kmetijstva Skupnosti in za spodbujanje tržno naravnanega in trajnostnega kmetijstva treba nadaljevati s prehodom s proizvodne podpore na podporo proizvajalcem z ukinitvijo obstoječih pomoči v Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) za
  posušeno krmo
  , lan, konopljo in krompirjev škrob in z vključitvijo podpore za te proizvode v sistem nevezane dohodkovne podpore za vsako kmetijo. Kakor že pri reformi SKP iz leta 2003 bo, čeprav bo nevezana pomoč izplačana kmetom pustila dejansko izplačane zneske nespremenjene, znatno povečala učinkovitost dohodkovne pomoči.

| (13) | Kakor že pri reformi skupne kmetijske politike iz leta 2003, je za izboljšanje konkurenčnosti kmetijstva Skupnosti in za spodbujanje tržno naravnanega in trajnostnega kmetijstva treba nadaljevati s prehodom s proizvodne podpore na podporo proizvajalcem z ukinitvijo obstoječih pomoči v Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) za lan, konopljo in krompirjev škrob in z vključitvijo podpore za te proizvode v sistem nevezane dohodkovne podpore za vsako kmetijo. Kakor že pri reformi SKP iz leta 2003 bo, čeprav bo nevezana pomoč, izplačana kmetom, pustila dejansko izplačane zneske nespremenjene, znatno povečala učinkovitost dohodkovne pomoči. |
| --- | --- |

(13)

Kakor že pri reformi skupne kmetijske politike iz leta 2003, je za izboljšanje konkurenčnosti kmetijstva Skupnosti in za spodbujanje tržno naravnanega in trajnostnega kmetijstva treba nadaljevati s prehodom s proizvodne podpore na podporo proizvajalcem z ukinitvijo obstoječih pomoči v Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) za lan, konopljo in krompirjev škrob in z vključitvijo podpore za te proizvode v sistem nevezane dohodkovne podpore za vsako kmetijo. Kakor že pri reformi SKP iz leta 2003 bo, čeprav bo nevezana pomoč, izplačana kmetom, pustila dejansko izplačane zneske nespremenjene, znatno povečala učinkovitost dohodkovne pomoči.

Sprememba 9

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 14

| (14) | Svet se je leta 2000 odločil za postopno ukinjanje pomoči za kratka lanena vlakna in vlakna konoplje. Ta odločitev se bo izvajala od tržnega leta 2009/2010 s spremembami enotne SUT z Uredbo (ES) št. 247/2008, enako kot ukinitev dodatne pomoči za predelovalce lana na tradicionalnih območjih. Pomoč za dolga lanena vlakna je treba ločiti od proizvodnje. Vendar, da se omogoči industriji, da se prilagodi, mora

  polovica prehoda
  na shemo enotnega plačila potekati

  v letu 2011, preostali del v letu
  2013. |
| --- | --- |

(14)

Svet se je leta 2000 odločil za postopno ukinjanje pomoči za kratka lanena vlakna in vlakna konoplje. Ta odločitev se bo izvajala od tržnega leta 2009/2010 s spremembami enotne SUT z Uredbo (ES) št. 247/2008, enako kot ukinitev dodatne pomoči za predelovalce lana na tradicionalnih območjih. Pomoč za dolga lanena vlakna je treba ločiti od proizvodnje. Vendar, da se omogoči industriji, da se prilagodi, mora

  polovica prehoda
  na shemo enotnega plačila potekati

  v letu 2011, preostali del v letu
  2013.

| (14) | Svet se je leta 2000 odločil za postopno ukinjanje pomoči za kratka lanena vlakna in vlakna konoplje. Ta odločitev se bo izvajala od tržnega leta 2009/2010 s spremembami uredbe o enotni SUT z Uredbo (ES) št. 247/2008, enako kot postopna ukinitev dodatne pomoči za predelovalce lana na tradicionalnih območjih. Pomoč za dolga lanena vlakna je treba ločiti od proizvodnje. Vendar, da se omogoči industriji, da se prilagodi, je treba

  prehod
  na shemo enotnega plačila izvesti

  najpozneje do leta
  2013. |
| --- | --- |

(14)

Svet se je leta 2000 odločil za postopno ukinjanje pomoči za kratka lanena vlakna in vlakna konoplje. Ta odločitev se bo izvajala od tržnega leta 2009/2010 s spremembami uredbe o enotni SUT z Uredbo (ES) št. 247/2008, enako kot postopna ukinitev dodatne pomoči za predelovalce lana na tradicionalnih območjih. Pomoč za dolga lanena vlakna je treba ločiti od proizvodnje. Vendar, da se omogoči industriji, da se prilagodi, je treba

  prehod
  na shemo enotnega plačila izvesti

  najpozneje do leta
  2013.

Sprememba 10

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 15

| (15) | Sistem za posušeno krmo je bil reformiran v letu 2003, ko je bil del pomoči dan pridelovalcem in ločen od proizvodnje. Ob tem ozadju splošne usmeritve pregleda stanja v smeri večje tržne naravnanosti in sedanjih izgledov na trgih za krmo je treba prehod na popolno proizvodno nevezanost za celoten sektor zato dokončati z ločevanjem preostale pomoči od dejavnosti. |
| --- | --- |

(15)

Sistem za posušeno krmo je bil reformiran v letu 2003, ko je bil del pomoči dan pridelovalcem in ločen od proizvodnje. Ob tem ozadju splošne usmeritve pregleda stanja v smeri večje tržne naravnanosti in sedanjih izgledov na trgih za krmo je treba prehod na popolno proizvodno nevezanost za celoten sektor zato dokončati z ločevanjem preostale pomoči od dejavnosti.

| (15) | Sistem za posušeno krmo je bil reformiran v letu 2003, ko je bil del pomoči ločen od proizvodnje in dan pridelovalcem. Ob tem ozadju splošne usmeritve pregleda stanja v smeri večje tržne naravnanosti in sedanjih razmer na trgih za krmo je treba prehod na popolno proizvodno nevezanost za celotno pomoč v sektorju zato dokončati z ločevanjem preostale pomoči od dejavnosti
  najpozneje do leta 2013
  . |
| --- | --- |

(15)

Sistem za posušeno krmo je bil reformiran v letu 2003, ko je bil del pomoči ločen od proizvodnje in dan pridelovalcem. Ob tem ozadju splošne usmeritve pregleda stanja v smeri večje tržne naravnanosti in sedanjih razmer na trgih za krmo je treba prehod na popolno proizvodno nevezanost za celotno pomoč v sektorju zato dokončati z ločevanjem preostale pomoči od dejavnosti
  najpozneje do leta 2013
  .

Možno bi moralo biti ublažiti učinke prenehanja izplačevanja pomoči predelovalcem z ustreznimi prilagoditvami pri ceni, plačani proizvajalcem surovin, ki bodo sami prejemali povečane pravice do neposrednih plači zaradi ločitve pomoči od proizvodnje. Prenehanje izplačevanje pomoči predelovalcem je prav tako utemeljena glede na stanje na trgu in obete za stročnice kot celoto. Ob upoštevanju dejstva, da se sektor že prestrukturira od reforme iz leta 2003, in posebnega negativnega vpliva na okolje, ki ga po nedavnih ugotovitvah ustvarja proizvodnja dehidrirane krme, je treba pomoč ločiti od proizvodnje, čeprav je treba predvideti kratko prehodno obdobje dveh let, da se sektorju omogoči, da se prilagodi.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| (17) | Razvoj na domačih in mednarodnih trgih za žita in škrob je privedel do tega, da nadomestilo za proizvodnjo škroba ne ustreza več glede na svoje prvotne cilje in ga je treba zato ukiniti. Razmere na trgu in obeti so taki, da je pomoč že nekaj časa enaka nič in pričakuje se, da se bo to nadaljevalo, tako da se lahko izvede hitra ukinitev brez negativnih posledic za sektor. |
| --- | --- |

(17)

črtano

Sprememba 12

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 18

| (18) | Določbe o izrednih ukrepih za podporo trga (subvencioniranje trga), povezanih z boleznimi živali, morajo biti obravnavane s horizontalno določbo o obvladovanju tveganja in jih je treba zato črtati iz Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(18)

črtano

Sprememba 13

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 19

| (19) | Organizacije proizvajalcev imajo lahko
  koristno
  vlogo pri združevanju ponudbe v sektorjih, v katerih obstaja neravnovesje v koncentraciji proizvajalcev in kupcev. Države članice morajo biti zato sposobne priznavati organizacije proizvajalcev v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(19)

Organizacije proizvajalcev imajo lahko
  koristno
  vlogo pri združevanju ponudbe v sektorjih, v katerih obstaja neravnovesje v koncentraciji proizvajalcev in kupcev. Države članice morajo biti zato sposobne priznavati organizacije proizvajalcev v vseh sektorjih.

| (19) | Če zavarovanje letine ali vzajemni skladi lahko prispevajo h kurativnemu obvladovanju tveganj, so lahko ekonomsko in socialno zelo dragi, zato je treba hkrati spodbujati razvoj instrumentov, ki omogočajo preventivno obvladovanje tveganj
  . Organizacije proizvajalcev,
  kot so medpanožne organizacije
  , imajo lahko
  pomembno
  vlogo
  pri preventivnem obvladovanju tveganj, zlasti
  pri združevanju ponudbe v sektorjih, v katerih obstaja neravnovesje v koncentraciji proizvajalcev in kupcev,
  ali pri izboljšanju poznavanja trgov
  . Države članice morajo biti zato sposobne priznavati organizacije proizvajalcev
  in panožne organizacije
  v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(19)

Če zavarovanje letine ali vzajemni skladi lahko prispevajo h kurativnemu obvladovanju tveganj, so lahko ekonomsko in socialno zelo dragi, zato je treba hkrati spodbujati razvoj instrumentov, ki omogočajo preventivno obvladovanje tveganj
  . Organizacije proizvajalcev,
  kot so medpanožne organizacije
  , imajo lahko
  pomembno
  vlogo
  pri preventivnem obvladovanju tveganj, zlasti
  pri združevanju ponudbe v sektorjih, v katerih obstaja neravnovesje v koncentraciji proizvajalcev in kupcev,
  ali pri izboljšanju poznavanja trgov
  . Države članice morajo biti zato sposobne priznavati organizacije proizvajalcev
  in panožne organizacije
  v vseh sektorjih.

Sprememba 42

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka –1 (novo)

Uredba (ES) št. 247/2006

Člen 4 — odstavek 3

| (–1) | Člen 4(3) Uredbe (ES) št. 247/2006 se nadomesti z: |
| --- | --- |

(–1)

| 3. | Z odstopanjem od odstavka 2(a) se smejo z Azorov v druge dele Skupnosti po navedenih letih odposlati naslednje največje količine sladkorja (oznaka KN 1701): |
| --- | --- |

3.

| — | v letu

  2008
  : 3 000 ton, |
| --- | --- |

—

v letu

  2008
  : 3 000 ton,

| — | v letu

  2009
  : 2 285 ton, |
| --- | --- |

—

v letu

  2009
  : 2 285 ton,

| — | v letu

  2010
  : 1 570 ton, |
| --- | --- |

—

v letu

  2010
  : 1 570 ton,

| — | v letu

  2011
  : 855 ton. |
| --- | --- |

—

v letu

  2011
  : 855 ton.

Sprememba 44

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka –1 a (novo)

Uredba (ES) št. 247/2006

Člen 5 — odstavek 1

| (–1a) | Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 247/2006 se nadomesti z: |
| --- | --- |

(–1a)

| 1. | V obdobju iz člena 10(1) Uredbe (ES) št. 1260/2001 velja za sladkor C iz člena 13 navedene uredbe, ki se izvaža v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2670/81 z dne 14. septembra 1981 o podrobnih izvedbenih pravilih glede proizvodnje sladkorja, ki presega kvoto, in ki se pripelje za tamkajšnjo porabo na Madeiro in Kanarske otoke v obliki belega sladkorja iz oznake KN 1701 ter za rafiniranje in porabo na Azore v obliki surovega sladkorja iz oznake KN 1701 12 10

  in/ali KN 1701 11 10, sistem oprostitve uvoznih dajatev, pod pogoji iz te uredbe in v mejah iz predhodnih bilanc preskrbe iz člena 2 te uredbe. |
| --- | --- |

1.

V obdobju iz člena 10(1) Uredbe (ES) št. 1260/2001 velja za sladkor C iz člena 13 navedene uredbe, ki se izvaža v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2670/81 z dne 14. septembra 1981 o podrobnih izvedbenih pravilih glede proizvodnje sladkorja, ki presega kvoto, in ki se pripelje za tamkajšnjo porabo na Madeiro in Kanarske otoke v obliki belega sladkorja iz oznake KN 1701 ter za rafiniranje in porabo na Azore v obliki surovega sladkorja iz oznake KN 1701 12 10

  in/ali KN 1701 11 10, sistem oprostitve uvoznih dajatev, pod pogoji iz te uredbe in v mejah iz predhodnih bilanc preskrbe iz člena 2 te uredbe.

Sprememba 66

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 1

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 8 — odstavek 1 — točka (b)

| (1) | Točka (b) člena 8(1) se črta. |
| --- | --- |

(1)

črtano

Sprememba 14

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 2

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 10

| (2) | Člen 10 se spremeni: |
| --- | --- |

(2)

črtano

| (a) | Odstavek 1 se spremeni: |
| --- | --- |

(a)

| (i) | točka (a) se nadomesti z: naslednjim: |
| --- | --- |

(i)

| (a) | „navadna pšenica, ječmen, koruza in sirek;“ |
| --- | --- |

(a)

| (ii) | točka (b) se črta; |
| --- | --- |

(ii)

| (b) | Odstavek 2 se črta. |
| --- | --- |

(b)

Sprememba 15

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 3

Uredba (ES) št. 1234/2007

Del II — točka a

| (a) | za žita od
  1. novembra
  do 31. maja; |
| --- | --- |

(a)

za žita od
  1. novembra
  do 31. maja;

| (a) | za žita od
  1. marca
  do 31. maja; |
| --- | --- |

(a)

za žita od
  1. marca
  do 31. maja;

Sprememba 16

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 3

Uredba (ES) št. 1234/2007

Del II — a (novo)

| (da) | za svinjsko meso, celotno katero koli tržno leto; |
| --- | --- |

(da)

Sprememba 17

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 3

Uredba (ES) št. 1234/2007

Del II — a (novo)

| (ba) | je odprta za svinjsko meso s strani Komisije brez pomoči odbora iz člena 195(1), če v reprezentativnem obdobju povprečna tržna cena mesa prašičjih trupov, kakor je ugotovljena glede na cene, zabeležene v vsaki državi članici na reprezentativnih trgih Skupnosti in ovrednotene s koeficienti, ki odsevajo relativno velikost prašičje črede v vsaki državi članici, je in bo verjetno še naprej nižja od 103 % referenčne cene. |
| --- | --- |

(ba)

Sprememba 18

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 3

Uredba (ES) št. 1234/2007

Del II — odstavek 2

| 2. | Komisija lahko prekine izvajanje javne intervencije za navadno pšenico
  brez pomoči odbora iz člena 195(1)
  , če je cena za pšenico z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 11 % „Rouen delivered“ višja od referenčne cene. |
| --- | --- |

2.

Komisija lahko prekine izvajanje javne intervencije za navadno pšenico
  brez pomoči odbora iz člena 195(1)
  , če je cena za pšenico z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 11 % „Rouen delivered“ višja od referenčne cene.

| 2. | Komisija lahko prekine izvajanje javne intervencije za navadno pšenico, če je cena za pšenico z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 11 % „Rouen delivered“ višja od referenčne cene. |
| --- | --- |

2.

Komisija lahko prekine izvajanje javne intervencije za navadno pšenico, če je cena za pšenico z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 11 % „Rouen delivered“ višja od referenčne cene.

Komisija jo lahko ponovno začne
  brez pomoči odbora iz člena 195(1)
  , če pogoji iz prvega pododstavka tega odstavka ne veljajo več.

Komisija jo lahko ponovno začne, če pogoji iz prvega pododstavka tega odstavka ne veljajo več.

Sprememba 67

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 4

Uredba (ES) št. 1234/2007

Pododdelek III — člen 18

| (4) | Pododdelek III oddelka II poglavja I naslova I dela II se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(4)

črtano

Pododdelek III

Intervencijske cene

Člen 18

Intervencijske cene

| 1. | Intervencijske cene in količine, sprejete za intervencijo za proizvode iz člena 10(a), (d), (e) in (f), določi Komisija z razpisnimi postopki. V posebnih okoliščinah so lahko razpisni postopki omejeni na, oziroma se lahko intervencijske cene in količine, sprejete za intervencijo, določijo za državo članico ali za regijo države članice na podlagi evidentiranih povprečnih tržnih cen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Intervencijska cena, določena v skladu z odstavkom 1, ne sme biti višja: |
| --- | --- |

2.

| (a) | za žita, od ustrezne referenčne cene; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | za govedino. od povprečne tržne cene, evidentirane v državi članici ali regiji države članice, povečane za znesek, ki ga določi Komisija na podlagi objektivnih meril; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | za maslo, od 90 % referenčne cene; |
| --- | --- |

(c)

| (d) | za posneto mleko v prahu, od referenčne cene. |
| --- | --- |

(d)

| 3. | Intervencijska cena za sladkor znaša 80 % referenčne cene, določene za tržno leto, ki sledi tržnemu letu, v katerem je bila ponudba predložena. Vendar, če se kakovost sladkorja, ponujenega plačilni agenciji razlikuje od standardne kakovosti, opredeljene v točki B Priloge IV, za katero je referenčna cena določena, se intervencijska cena ustrezno zviša ali zniža. |
| --- | --- |

3.

Sprememba 43

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 4 a (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 26 — odstavek 2 — točka (a) — točka (ii a) (novo)

| (4a) | V členu 26(2)(a) se vstavi naslednja točka: |
| --- | --- |

(4a)

| (iia) | za uporabo v skladu s posebnim režimom preskrbe iz člena 5 Uredbe (ES) št. 247/2006 |
| --- | --- |

(iia)

Sprememba 19

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 5

Uredba (ES) št. 1234/2007

Del II — naslov I — poglavje I — oddelek III — pododdelek I

| (5) | Pododdelek I oddelka III poglavja I Naslova I dela II se črta. |
| --- | --- |

(5)

črtano

Sprememba 20

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 6

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 31

| (6) | Člen 31 se spremeni: |
| --- | --- |

(6)

črtano

| (a) | Odstavek 1 se spremeni: |
| --- | --- |

(a)

| (i) | za točko (c) se vstavijo naslednje točke: |
| --- | --- |

(i)

| (ca) | nesoljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo 82 mas. % maslene maščobe, največjo vsebnostjo suhe snovi mleka brez maščobe 2 mas. %, in z največjo vsebnostjo vode 16 mas. %; |
| --- | --- |

(ca)

| (cb) | slano maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 80 mas. %, največjo vsebnostjo suhe snovi mleka brez maščobe 2 mas. %, največjo vsebnostjo vode 16 mas. % in največjo vsebnostjo soli 2 mas. %; |
| --- | --- |

(cb)

| (ii) | točka (e) se črta; |
| --- | --- |

(ii)

| (b) | V odstavku 2 se črta drugi pododstavek. |
| --- | --- |

(b)

Sprememba 21

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 7

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 34 a (novo)

| (7) | Vstavi se naslednji člen 34a: |
| --- | --- |

(7)

črtano

Člen 34a

Pogoji za dodelitev pomoči za maslo

| 1. | Komisija se lahko odloči, da dodeli pomoč za zasebno skladiščenje za maslo zlasti, če gibanje cen in zalog proizvodov kažeta na resno neravnotežje na trgu, ki bi se lahko preprečilo ali zmanjšalo s sezonskim skladiščenjem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Znesek pomoči določi Komisija ob upoštevanju stroškov skladiščenja in verjetnega gibanja cen za maslo. |
| --- | --- |

2.

Sprememba 22

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 8

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 36

| (8) | Člen 36 se črta. |
| --- | --- |

(8)

črtano

Sprememba 23

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 11

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 44

| (11) | Člen 44 se črta. |
| --- | --- |

(11)

črtano

Sprememba 24

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 12 — točka a

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 46 — odstavek 1

| (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(a)

črtano

| 1. | Za izredne ukrepe za podporo trga iz člena 45 Skupnost zagotovi delno financiranje, enako 50 % stroškov, ki jih krijejo države članice. |
| --- | --- |

1.

Sprememba 25

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 14 a (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 66 — odstavek 5 a (novo)

| (14a) | V členu 66 se doda naslednji odstavek: |
| --- | --- |

(14a)

| 5a. | Države članice lahko zaprosijo za začasno povišanje kvote na podlagi neporabljenih mlečnih kvot v drugih državah članicah, če lahko dokažejo, da delovanje njihovega trga z mlekom in mlečnimi izdelki pod osnovnimi pogoji ne bo uspešno. Zato Komisija vsako leto izračuna neporabljene mlečne kvote. Oceni tudi morebitne prošnje držav članic za dodatno povišanje kvot in predloži predlog za začasno dodelitev proizvodne kvote na začetku vsakega tržnega leta. Te začasne kvote so v danem tržnem letu vedno nižje od višine neporabljenih kvot v tržnem letu pred njim. Komisiji lahko pomaga odbor iz člena 195(1). |
| --- | --- |

5a.

Sprememba 26

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 14 b (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 78 — odstavek 3 a (novo)

| (14b) | V členu 78 se vstavi naslednji odstavek: |
| --- | --- |

(14b)

| 3a. | Vsi prihodki iz plačil dodatnega davka, izplačanih Uniji, ter prihranki v proračunu za kmetijstvo bi morali biti namenjeni skladu za mlečni sektor, da bi se lahko uvedli spremljevalni ukrepi v sektorju mleka. |
| --- | --- |

3a.

Ukrepi iz člena 68 [Splošna pravila] Uredbe (ES) št. [...]/2008 [nova uredba o neposrednih plačilih] se ne smejo financirati po tej shemi.

Sprememba 27

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 17

Uredba (ES) št. 1234/2007

Del II — naslov I — poglavje IV — oddelek I — pododdelek I

| (17) | Pododdelek I oddelka I poglavja IV naslova I dela II se črta. |
| --- | --- |

(17)

črtano

Sprememba 28

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 18 a (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 91 — odstavek 1 — pododstavek 2

| (18a) | V členu 91(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom: |
| --- | --- |

(18a)

V tržnih letih

  od 2009/2010 do 2012/2013

  se pomoč pod istimi pogoji dodeli tudi za predelavo slame iz lanu in predelavo konoplje, gojenih za proizvodnjo kratkih vlaken.

Sprememba 29

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 19

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 92 — odstavek 1

| 1. | Znesek pomoči za predelavo iz člena 91 za dolga lanena vlakna znaša: |
| --- | --- |

1.

Znesek pomoči za predelavo iz člena 91 za dolga lanena vlakna znaša:

| 1. | Znesek pomoči za predelavo iz člena 91 za dolga lanena vlakna znaša: |
| --- | --- |

1.

Znesek pomoči za predelavo iz člena 91 za dolga lanena vlakna znaša:

| (a) | 200 EUR
  za
  tržni leti
  2009/2010
  in 2010/2011
  ;
  in |
| --- | --- |

(a)

200 EUR
  za
  tržni leti
  2009/2010
  in 2010/2011
  ;
  in

| (a) | za dolga lanena vlakna 160 EUR za tržna leta od 2009/2010
  do 2012/2013
  ; |
| --- | --- |

(a)

za dolga lanena vlakna 160 EUR za tržna leta od 2009/2010
  do 2012/2013
  ;

| (b) | 100 EUR
  za
  tržni leti 2011/2012 in
  2012/2013. |
| --- | --- |

(b)

100 EUR
  za
  tržni leti 2011/2012 in
  2012/2013.

| (b) | za kratka lanena in konopljena vlakna, ki vsebujejo največ 7,5 % nečistoč in pezdirja, 90 EUR za tržna leta

  od 2009/2010 do
  2012/2013. |
| --- | --- |

(b)

za kratka lanena in konopljena vlakna, ki vsebujejo največ 7,5 % nečistoč in pezdirja, 90 EUR za tržna leta

  od 2009/2010 do
  2012/2013.

Vendar se lahko države članice ob upoštevanju tradicionalnih trgov odločijo, da dodelijo pomoč tudi:

| (a) | za kratka lanena vlakna, katerih odstotek nečistoč in pezdirja je med 7,5 % in 15 %; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | za konopljena vlakna, katerih odstotek nečistoč in pezdirja je med 7,5 % in 25 %. |
| --- | --- |

(b)

V primerih iz drugega pododstavka država članica dodeli pomoč za količino, ki ni večja od proizvedene količine, na podlagi 7,5 % nečistoč in pezdirja.

Sprememba 30

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 20 a (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 94 — odstavek 1 a

| (20a) | V členu 94 se odstavek 1a nadomesti z: |
| --- | --- |

(20a)

| 1a. | Za kratka lanena vlakna in konopljena vlakna, za katera se lahko dodeli pomoč, se določi maksimalna zajamčena količina 147 265 ton

  za vsako

  tržno leto

  od 2009/2010 do 2012/2013. Navedena količina se razdeli med nekatere države članice

  v obliki nacionalnih zajamčenih količin

  v skladu s točko A. II. Priloge XI |
| --- | --- |

1a.

Sprememba 31

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 20 b (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 94 a

| (20b) | Člen 94a se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(20b)

Člen 94a

Dodatna pomoč

V tržnih

  letih

  od 2009/2010 do 2012/2013 se dodatna pomoč dodeli odobrenemu primarnemu predelovalcu za površine za pridelovanje lanu v conah I in II, kot so navedene v točki A. III Priloge XI, in katerih proizvodnja slame je predmet:

| (a) | kupoprodajne pogodbe ali obveznosti iz člena 91(1) in |
| --- | --- |

(a)

| (b) | pomoči za predelavo v dolga vlakna. |
| --- | --- |

(b)

Znesek dodatne pomoči je 120 EUR na hektar za cono I in 50 EUR na hektar za cono II.

Sprememba 32

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 21

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 95 a — odstavek 1

| 1. | Premija v višini 22,25 EUR na tono proizvedenega škroba se izplačuje za
  tržni leti
  2009/2010
  in 2010/2011
  podjetjem za proizvodnjo krompirjevega škroba za količino krompirjevega škroba do višine kvote iz člena 84a(2), pod pogojem, da so le-ta plačala pridelovalcem krompirja najnižjo ceno za ves krompir, ki je potreben za proizvodnjo krompirja do višine kvote. |
| --- | --- |

1.

Premija v višini 22,25 EUR na tono proizvedenega škroba se izplačuje za
  tržni leti
  2009/2010
  in 2010/2011
  podjetjem za proizvodnjo krompirjevega škroba za količino krompirjevega škroba do višine kvote iz člena 84a(2), pod pogojem, da so le-ta plačala pridelovalcem krompirja najnižjo ceno za ves krompir, ki je potreben za proizvodnjo krompirja do višine kvote.

| 1. | Premija v višini 22,25 EUR na tono proizvedenega škroba se izplačuje za
  tržna leta
  2009/2010
  do 2012/2013
  podjetjem za proizvodnjo krompirjevega škroba za količino krompirjevega škroba do višine kvote iz člena 84a(2), pod pogojem, da so le-ta plačala pridelovalcem krompirja najnižjo ceno za ves krompir, ki je potreben za proizvodnjo krompirjevega škroba do višine kvote. |
| --- | --- |

1.

Premija v višini 22,25 EUR na tono proizvedenega škroba se izplačuje za
  tržna leta
  2009/2010
  do 2012/2013
  podjetjem za proizvodnjo krompirjevega škroba za količino krompirjevega škroba do višine kvote iz člena 84a(2), pod pogojem, da so le-ta plačala pridelovalcem krompirja najnižjo ceno za ves krompir, ki je potreben za proizvodnjo krompirjevega škroba do višine kvote.

Sprememba 33

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 22

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 96

| (22) | Člen 96 se razveljavi. |
| --- | --- |

(22)

črtano

Sprememba 35

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 29 a (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 122 — pododstavek 1 b (novo)

| (29a) | Členu 122 se doda naslednji pododstavek: |
| --- | --- |

(29a)

Države članice lahko za organizacije proizvajalcev med drugim priznajo skupine vložnikov v smislu člena 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1). V tem primeru se uporabljajo določbe iz točke (c)(i) iz prvega pododstavka tega člena.

Sprememba 36

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 30

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 124 — odstavek 1 — pododstavek 1a (novo)

Delovanje teh medpanožnih organizacij lahko vključuje zlasti preventivno upravljanje tveganj, raziskave in razvoj, pridobivanje informacij ter spodbujanje proizvodov in sektorjev, analize in informacije o trgih ter postopke sklepanja pogodb.

Sprememba 37

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 30 a (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 162 — odstavek 1 — točka a — podtočka i

| (30a) | Podtočka (i) člena 162(1)(a) se črta

   (2). |
| --- | --- |

(30a)

Podtočka (i) člena 162(1)(a) se črta

   (2).

Sprememba 38

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 30 b (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 162 — odstavek 1 — točka a — podtočka ii

| (30b) | Podtočka (ii) člena 162(1)(a) se črta

   (2). |
| --- | --- |

(30b)

Podtočka (ii) člena 162(1)(a) se črta

   (2).

Sprememba 39

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 4 — točka 31 a (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 182 — odstavek 3

| (31a) | Člen 182(3) se nadomesti z: |
| --- | --- |

(31a)

| 3. | Države članice, ki svojo kvoto za sladkor zmanjšajo za več kakor 50 % kvote za sladkor, določene 20. februarja 2006 v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 318/2006, lahko odobrijo začasne državne pomoči

  do tržnega leta 2013/2014 |
| --- | --- |

3.

Komisija na podlagi zahtevka zadevne države članice določi skupni znesek državne pomoči, ki je razpoložljiva za ta ukrep.

Za Italijo začasna pomoč iz prvega pododstavka, ki

  se dodeli

  pridelovalcem sladkorne pese in za prevoz sladkorne pese, ne presega skupno 11 EUR na tono sladkorne pese za tržno leto.

Finska lahko

  pridelovalcem sladkorne pese

  odobri pomoč v znesku do 350 EUR na hektar za tržno leto.

Zadevne države članice

  v tridesetih dneh po koncu vsakega tržnega leta

  obvestijo Komisijo o znesku pomoči, ki je bila dejansko dodeljena

  v tistem

  tržnem letu.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 4 — točka 32

Uredba (ES) št. 1234/2007

Člen 184, točka 5

| (5) | pred
  30. junijem 2011
  Evropskemu parlamentu in Svetu po

  pogojih za nemoteno postopno odpravljanje sistema mlečnih kvot, vključno zlasti z morebitnimi nadaljnjimi povečanji kvot ali morebitnimi zmanjšanji superprelevmanov
  . |
| --- | --- |

(5)

pred
  30. junijem 2011
  Evropskemu parlamentu in Svetu po

  pogojih za nemoteno postopno odpravljanje sistema mlečnih kvot, vključno zlasti z morebitnimi nadaljnjimi povečanji kvot ali morebitnimi zmanjšanji superprelevmanov
  .

| (5) | pred 31. decembrom 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu o

  razmerah na trgu mleka. V tem poročilu se preuči tudi učinkovitost sistemov upravljanja držav članic v okviru liberalizacije sistema kvot. Poročilo po potrebi vsebuje ustrezne predloge
  . |
| --- | --- |

(5)

pred 31. decembrom 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu o

  razmerah na trgu mleka. V tem poročilu se preuči tudi učinkovitost sistemov upravljanja držav članic v okviru liberalizacije sistema kvot. Poročilo po potrebi vsebuje ustrezne predloge
  .

---

(1)  

  UL L 93, 31.3.2006, str. 12

  .

(2)  
  Člene in priloge Uredbe (ES) št. 1234/2007 je treba ustrezno prilagoditi.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/189 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/189

---

Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja *

P6_TA(2008)0551

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (KOM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS))

(2010/C 16 E/37)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0306),

| — | ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0242/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0242/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A6-0390/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A6-0390/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

3.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1


  Predlog uredbe — akt o spremembi


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | V okviru ocene izvajanja reforme skupne kmetijske politike (SKP) iz leta 2003 so bili kot bistveni novi izzivi za evropsko kmetijstvo opredeljeni podnebne spremembe, energija iz obnovljivih virov, upravljanje z vodami in biotska raznovrstnost. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 1

(1)

V okviru ocene izvajanja reforme skupne kmetijske politike (SKP) iz leta 2003 so bili kot bistveni novi izzivi za evropsko kmetijstvo opredeljeni podnebne spremembe, energija iz obnovljivih virov, upravljanje z vodami in biotska raznovrstnost.

| (1) | V okviru ocene izvajanja reforme skupne kmetijske politike (SKP) iz leta 2003 so bili kot bistveni novi izzivi za evropsko kmetijstvo opredeljeni podnebne spremembe, energija iz obnovljivih virov, upravljanje z vodami, biotska raznovrstnost
  in opustitev mlečnih kvot
  . |
| --- | --- |

(1)

V okviru ocene izvajanja reforme skupne kmetijske politike (SKP) iz leta 2003 so bili kot bistveni novi izzivi za evropsko kmetijstvo opredeljeni podnebne spremembe, energija iz obnovljivih virov, upravljanje z vodami, biotska raznovrstnost
  in opustitev mlečnih kvot
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 5

| (5) | Pomembno je dodatno okrepiti dejavnosti, povezane s temi prednostnimi nalogami, v programih razvoja podeželja, odobrenimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

Pomembno je dodatno okrepiti dejavnosti, povezane s temi prednostnimi nalogami, v programih razvoja podeželja, odobrenimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005.

| (5) | Kadar obstoječi programi za razvoj podeželja v državah članicah ne vključujejo zadostnih in ustreznih ukrepov, opredeljenih v Prilogi II
  , je pomembno dodatno okrepiti dejavnosti, povezane s temi prednostnimi nalogami, v programih razvoja podeželja, odobrenimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

Kadar obstoječi programi za razvoj podeželja v državah članicah ne vključujejo zadostnih in ustreznih ukrepov, opredeljenih v Prilogi II
  , je pomembno dodatno okrepiti dejavnosti, povezane s temi prednostnimi nalogami, v programih razvoja podeželja, odobrenimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005.

Sprememba 3

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Raziskava Eurobarometra iz leta 2007 z naslovom „Odnos državljanov EU do dobrega počutja živali“ je pokazala, da velika večina (72 %) državljanov EU meni, da bi bilo treba kmetom povrniti povečane stroške, ki lahko nastanejo zaradi višjih standardov za dobro počutje živali. Poleg tega Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti z Amsterdamsko pogodbo, zahteva, da morajo Skupnost in države članice pri oblikovanju in izvajanju politike na področju kmetijstva v celoti upoštevati potrebe po dobrem počutju živali. |
| --- | --- |

(5a)

Sprememba 4

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 6

| (6) | Zaradi pomembnosti teh prednostnih nalog Skupnosti
  je treba določiti obveznost
  za države članice, da v programih razvoja podeželja predvidijo dejavnosti, povezane z novimi izzivi. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi pomembnosti teh prednostnih nalog Skupnosti
  je treba določiti obveznost
  za države članice, da v programih razvoja podeželja predvidijo dejavnosti, povezane z novimi izzivi.

| (6) | Zaradi pomembnosti teh prednostnih nalog Skupnosti
  bi morale
  države članice
  zagotoviti
  , da v programih razvoja podeželja predvidijo
  večji del
  dejavnosti, povezanih z novimi izzivi,
  vendar le, če države članice tem prednostnim nalogam Skupnosti še niso pripisale dovolj velikega pomena
  . |
| --- | --- |

(6)

Zaradi pomembnosti teh prednostnih nalog Skupnosti
  bi morale
  države članice
  zagotoviti
  , da v programih razvoja podeželja predvidijo
  večji del
  dejavnosti, povezanih z novimi izzivi,
  vendar le, če države članice tem prednostnim nalogam Skupnosti še niso pripisale dovolj velikega pomena
  .

Sprememba 5

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 7

| (7) | Člen 10 Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa da, se lahko zlasti zaradi upoštevanja večjih sprememb pri prednostnih nalogah Skupnosti strateške smernice za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007 2013), sprejete s Sklepom Sveta 2006/144/ES, revidirajo. Zaradi tega je treba
  določiti splošno obveznost za
  države članice, da revidirajo nacionalne strateške načrte po reviziji strateških smernic Skupnosti, da se uredi okvir za spremembo programov. |
| --- | --- |

(7)

Člen 10 Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa da, se lahko zlasti zaradi upoštevanja večjih sprememb pri prednostnih nalogah Skupnosti strateške smernice za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007 2013), sprejete s Sklepom Sveta 2006/144/ES, revidirajo. Zaradi tega je treba
  določiti splošno obveznost za
  države članice, da revidirajo nacionalne strateške načrte po reviziji strateških smernic Skupnosti, da se uredi okvir za spremembo programov.

| (7) | Člen 10 Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa da, se lahko zlasti zaradi upoštevanja večjih sprememb pri prednostnih nalogah Skupnosti strateške smernice za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007 2013), sprejete s Sklepom Sveta 2006/144/ES, revidirajo. Zaradi tega bi bilo treba
  spodbuditi
  države članice,
  ki še niso sprejele ustreznih ukrepov
  , da revidirajo nacionalne strateške načrte po reviziji strateških smernic Skupnosti, da se uredi okvir za spremembo programov. |
| --- | --- |

(7)

Člen 10 Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa da, se lahko zlasti zaradi upoštevanja večjih sprememb pri prednostnih nalogah Skupnosti strateške smernice za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007 2013), sprejete s Sklepom Sveta 2006/144/ES, revidirajo. Zaradi tega bi bilo treba
  spodbuditi
  države članice,
  ki še niso sprejele ustreznih ukrepov
  , da revidirajo nacionalne strateške načrte po reviziji strateških smernic Skupnosti, da se uredi okvir za spremembo programov.

Sprememba 6

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 9

| (9) | Zaradi novih obveznosti je treba prilagoditi vsebinske zahteve za programe razvoja podeželja. Predvideti je treba neizčrpen seznam vrst dejavnosti, da bi državam članicam pomagali opredeliti ustrezne dejavnosti, povezane z novimi izzivi na področju pravnega okvira za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi novih obveznosti je treba prilagoditi vsebinske zahteve za programe razvoja podeželja. Predvideti je treba neizčrpen seznam vrst dejavnosti, da bi državam članicam pomagali opredeliti ustrezne dejavnosti, povezane z novimi izzivi na področju pravnega okvira za razvoj podeželja.

| (9) | Zaradi novih obveznosti je treba
  po potrebi
  prilagoditi vsebinske zahteve za programe razvoja podeželja. Predvideti je treba neizčrpen seznam vrst dejavnosti,
  ki se lahko naknadno podaljša glede na potrebe držav članic
  , da bi državam članicam pomagali opredeliti ustrezne dejavnosti, povezane z novimi izzivi na področju pravnega okvira za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi novih obveznosti je treba
  po potrebi
  prilagoditi vsebinske zahteve za programe razvoja podeželja. Predvideti je treba neizčrpen seznam vrst dejavnosti,
  ki se lahko naknadno podaljša glede na potrebe držav članic
  , da bi državam članicam pomagali opredeliti ustrezne dejavnosti, povezane z novimi izzivi na področju pravnega okvira za razvoj podeželja.

Sprememba 7

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 9 a (novo)

| (9a) | Prav tako bi bilo treba prilagoditi Uredbo (ES) što 1698/2005 glede plačil zaradi omejenih možnosti na gorskih območjih in plačil v drugih prikrajšanih območjih. Sedanjo ureditev, ki temelji na Uredbi Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (1), katere veljavnost je bila podaljšana do leta 2009, bo bilo treba podaljšati do konca sedanjega programskega obdobja. |
| --- | --- |

(9a)

Sprememba 8

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 10

| (10) | Da bi zagotovili dodatne spodbude za upravičence za uvedbo dejavnosti, povezanih z novimi prednostnimi nalogami, je treba dati možnost za določitev
  višjih zneskov in stopenj
  podpore za take dejavnosti. |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili dodatne spodbude za upravičence za uvedbo dejavnosti, povezanih z novimi prednostnimi nalogami, je treba dati možnost za določitev
  višjih zneskov in stopenj
  podpore za take dejavnosti.

| (10) | Da bi zagotovili dodatne spodbude za upravičence za uvedbo dejavnosti, povezanih z novimi prednostnimi nalogami, je treba dati možnost za določitev podpore za take dejavnosti
  brez dodatnega nacionalnega sofinanciranja. Enako možnost bi morale imeti države članice za prenos inovacij, ki so rezultat aplikativnih raziskav
  . |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili dodatne spodbude za upravičence za uvedbo dejavnosti, povezanih z novimi prednostnimi nalogami, je treba dati možnost za določitev podpore za take dejavnosti
  brez dodatnega nacionalnega sofinanciranja. Enako možnost bi morale imeti države članice za prenos inovacij, ki so rezultat aplikativnih raziskav
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 11

| (11) | V skladu s členom 9(4) in členom 10(4) Uredbe Sveta (ES) št. XXXX/XXXX z dne XX/XX/2008 [o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete] se finančna sredstva, zbrana s pomočjo dodatne modulacije, uporabijo za podporo za razvoj podeželja. Primerno je zagotoviti, da se znesek, ki je enak zneskom navedenih finančnih sredstev, uporabi za podporo dejavnosti, povezanih z novimi izzivi. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 9(4) in členom 10(4) Uredbe Sveta (ES) št. XXXX/XXXX z dne XX/XX/2008 [o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete] se finančna sredstva, zbrana s pomočjo dodatne modulacije, uporabijo za podporo za razvoj podeželja. Primerno je zagotoviti, da se znesek, ki je enak zneskom navedenih finančnih sredstev, uporabi za podporo dejavnosti, povezanih z novimi izzivi.

| (11) | V skladu s členom 9(4) in členom 10(4) Uredbe Sveta (ES) št. XXXX/XXXX z dne XX/XX/20071 [o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete] se finančna sredstva, zbrana s pomočjo dodatne modulacije,
  kadar jih ne zagotavljajo že tiste države članice, ki uporabljajo nacionalno prostovoljno modulacijo v okviru Uredbe Sveta (ES) 378/2007

   (2) uporabijo za podporo za razvoj podeželja. Primerno je zagotoviti, da se znesek, ki je enak zneskom navedenih finančnih sredstev, uporabi za podporo
  obstoječim ter novim
  dejavnostim, povezanih z novimi izzivi
  v skladu z odločitvami vsake države članice. Vendar je treba paziti, da se kmetijske proizvodnje ne ovira tam, kjer je njen prispevek za razvoj podeželja bistven. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 9(4) in členom 10(4) Uredbe Sveta (ES) št. XXXX/XXXX z dne XX/XX/20071 [o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete] se finančna sredstva, zbrana s pomočjo dodatne modulacije,
  kadar jih ne zagotavljajo že tiste države članice, ki uporabljajo nacionalno prostovoljno modulacijo v okviru Uredbe Sveta (ES) 378/2007

   (2) uporabijo za podporo za razvoj podeželja. Primerno je zagotoviti, da se znesek, ki je enak zneskom navedenih finančnih sredstev, uporabi za podporo
  obstoječim ter novim
  dejavnostim, povezanih z novimi izzivi
  v skladu z odločitvami vsake države članice. Vendar je treba paziti, da se kmetijske proizvodnje ne ovira tam, kjer je njen prispevek za razvoj podeželja bistven.

Sprememba 10

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 11 a (novo)

| (11a) | Te dejavnosti bi morale biti usklajene s tistimi, ki se financirajo iz drugih pomoči Skupnosti, zlasti iz strukturnih skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad). |
| --- | --- |

(11a)

Sprememba 11

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 12

| (12) | Glede na dodatno, posebno in
  zavezujočo
  uporabo teh zneskov,
  ki so enaki navedenim finančnim sredstvom
  , ne sme biti prizadeto vzpostavljeno ravnotežje med cilji podpore za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(12)

Glede na dodatno, posebno in
  zavezujočo
  uporabo teh zneskov,
  ki so enaki navedenim finančnim sredstvom
  , ne sme biti prizadeto vzpostavljeno ravnotežje med cilji podpore za razvoj podeželja.

| (12) | Glede na dodatno
  in
  posebno uporabo teh
  enakih
  zneskov ne sme biti prizadeto vzpostavljeno ravnotežje med cilji podpore za razvoj podeželja.
  Tudi pri uporabi sredstev, namenjenih za nove prednostne naloge, bi moralo zato biti zagotovljeno ravnotežje med cilji iz člena 17 Uredbe (ES) št. 1698/2005
  . |
| --- | --- |

(12)

Glede na dodatno
  in
  posebno uporabo teh
  enakih
  zneskov ne sme biti prizadeto vzpostavljeno ravnotežje med cilji podpore za razvoj podeželja.
  Tudi pri uporabi sredstev, namenjenih za nove prednostne naloge, bi moralo zato biti zagotovljeno ravnotežje med cilji iz člena 17 Uredbe (ES) št. 1698/2005
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 12 a (novo)

| (12a) | Da bi zagotovili ustrezna sredstva za programe za razvoj podeželja, bi bilo treba vpeljati večjo prožnost, s čimer bi omogočili tudi, da bi se v ta namen v državi članici uporabila neporabljena sredstva iz strukturnih skladov (razdelek 1b). |
| --- | --- |

(12a)

Sprememba 28

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka –1 (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 5 — odstavek 7

| (–1) | V členu 5 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(–1)

| 7. | Države članice zagotovijo, da so dejavnosti, ki jih financira EKSRP, skladne s Pogodbo in z vsemi akti, ki so bili sprejeti na njeni podlagi. V ta namen so vse dejavnosti, ki jih financira EKSRP, namenjene neposredno kmetom. |
| --- | --- |

7.

Sprememba 13

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 2

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 12 a — odstavek 1

| 1. | Vsaka država članica revidira v skladu s postopkom iz člena 12(1) svoj nacionalni strateški načrt po reviziji strateških smernic Skupnosti, kakor je navedeno v členu 10. |
| --- | --- |

1.

Vsaka država članica revidira v skladu s postopkom iz člena 12(1) svoj nacionalni strateški načrt po reviziji strateških smernic Skupnosti, kakor je navedeno v členu 10.

| 1. | Vsaka država članica
  je po posvetovanju z regionalnimi in lokalnimi organi
  in v skladu s postopkom iz člena 12(1)
  pozvana, naj
  revidira svoj nacionalni strateški načrt po reviziji strateških smernic Skupnosti, kakor je navedeno v členu 10. |
| --- | --- |

1.

Vsaka država članica
  je po posvetovanju z regionalnimi in lokalnimi organi
  in v skladu s postopkom iz člena 12(1)
  pozvana, naj
  revidira svoj nacionalni strateški načrt po reviziji strateških smernic Skupnosti, kakor je navedeno v členu 10.

Sprememba 14

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 3

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16 a — odstavek 1 — pododstavek 1 — uvodni del

| 1. | Od 1. januarja 2010
  države članice v svojih programih za razvoj podeželja v skladu s svojimi posebnimi potrebami
  določijo
  vrste dejavnosti z naslednjimi prioritetami, kakor je opisano v strateških smernicah Skupnosti in podrobneje določeno v nacionalnem strateškem načrtu: |
| --- | --- |

1.

Od 1. januarja 2010
  države članice v svojih programih za razvoj podeželja v skladu s svojimi posebnimi potrebami
  določijo
  vrste dejavnosti z naslednjimi prioritetami, kakor je opisano v strateških smernicah Skupnosti in podrobneje določeno v nacionalnem strateškem načrtu:

| 1. | Kadar to ni že prej zagotovljeno
  , države članice
  od 1. januarja 2010
  v svojih programih za razvoj podeželja v skladu s svojimi posebnimi potrebami
  predstavijo
  vrste dejavnosti z naslednjimi prednostnimi nalogami, ki so opisane v strateških smernicah Skupnosti in podrobneje določene v nacionalnem strateškem načrtu: |
| --- | --- |

1.

Kadar to ni že prej zagotovljeno
  , države članice
  od 1. januarja 2010
  v svojih programih za razvoj podeželja v skladu s svojimi posebnimi potrebami
  predstavijo
  vrste dejavnosti z naslednjimi prednostnimi nalogami, ki so opisane v strateških smernicah Skupnosti in podrobneje določene v nacionalnem strateškem načrtu:

Sprememba 15

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 3

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16 a — odstavek 1 — pododstavek 1 — točka (d)

| (d) | biotska raznovrstnost. |
| --- | --- |

(d)

biotska raznovrstnost.

| (d) | ohranitev in trajnostna uporaba

  biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(d)

ohranitev in trajnostna uporaba

  biotske raznovrstnosti.

Sprememba 29

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 3

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16 a — odstavek 1 — pododstavek 1 a (novo)

Vse dejavnosti so namenjene neposredno kmetom.

Sprememba 16

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 3

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16 a — odstavek 1 — pododstavek 2

Države članice lahko temeljijo svojo odločitev na okvirnem seznamu vrst dejavnosti, določenih v Prilogi II k tej uredbi in/ali katerih koli drugih vrstah dejavnosti, pod pogojem, da so te dejavnosti povezane s prednostnimi nalogami iz prvega podstavka in je njihov cilj doseči potencialne učinke, navedene v Prilogi II.

Po posvetovanju z regionalnimi in lokalnimi organi
  države članice lahko temeljijo svojo odločitev na okvirnem seznamu vrst dejavnosti, določenih v Prilogi II k tej uredbi, in/ali katerih koli drugih vrstah dejavnosti,
  vključno z dejavnostmi na področju ribolova v celinskih vodah
  , pod pogojem, da so te dejavnosti povezane s prednostnimi nalogami iz prvega pododstavka in je njihov cilj doseči potencialne učinke, navedene v Prilogi II.

Sprememba 17

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 3

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16 a — odstavek 1 — pododstavek 2 a (novo)

Države članice zagotovijo, da se sinergije dosežejo s podobnimi dejavnostmi, ki se financirajo iz drugih virov Skupnosti, zlasti iz strukturnih skladov, in po potrebi razvijejo celostne pristope za strategije, ukrepe in financiranje.

Sprememba 18

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 3 a (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16 b (novo)

| (3a) | Vstavi se naslednji člen: |
| --- | --- |

(3a)

Člen 16b

Inovacije in prenos znanja iz aplikativnih raziskav

| 1. | Od 1. januarja 2010 države članice v svojih programih za razvoj podeželja v skladu s svojimi posebnimi potrebami določijo vrste dejavnosti za prenos inovacij iz aplikativnih raziskav na kmetijsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Od 1. januarja 2010 se za vrste dejavnosti iz odstavka 1 lahko stopnje intenzitete pomoči iz priloge I povečajo za 10 odstotnih točk. |
| --- | --- |

2.

Sprememba 19

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 4 a (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 30

| (4a) | Člen 30 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(4a)

Člen 30

Infrastrukture, vezane na razvoj in prilagajanje kmetijstva in gozdarstva

Pomoč iz člena 20(b)(v) lahko krije operacije, vezane na dostop do kmetijskih in gozdnih površin, komasacijo in izboljšavo zemljišč, dobavo energije, dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter upravljanje vode.

Sprememba 20

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 4 b (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 36 — točka (a) — uvodni del

| (4b) | V členu 36(a) se uvodni del nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(4b)

| (a) | ukrepe, ki so namenjeni trajnostni rabi kmetijskih zemljišč, vključno s površinami za ribolov v celinskih vodah, in vključujejo: |
| --- | --- |

(a)

Sprememba 30

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 4 c (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 39 — odstavek 5 a (novo)

| (4c) | V členu 39 se doda naslednji odstavek 5a: |
| --- | --- |

(4c)

| (5a) | Zagotovi se lahko tudi podpora za ohranjanje kmetijskih pridelkov in živali, ki so dragocene s kulturno-zgodovinskega vidika za dejavnosti, ki jih ne zajemajo določbe v odstavkih od 1 do 4. |
| --- | --- |

(5a)

Sprememba 21

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 7

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 69 — odstavek 5 a

| (5a) | Znesek, ki je enak zneskom, ki so posledica uporabe obvezne modulacije po členih 9(4) in 10(4) Uredbe (ES) [št. XXXX/2008 (nova uredba o shemi neposredne podpore)], države članice
  porabijo
  v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2015 kot podporo Skupnosti v okviru tekočih programov razvoja podeželja
  za dejavnosti vrst iz člena 16a te uredbe, odobrenih po 1. januarju 2010
  . |
| --- | --- |

(5a)

Znesek, ki je enak zneskom, ki so posledica uporabe obvezne modulacije po členih 9(4) in 10(4) Uredbe (ES) [št. XXXX/2008 (nova uredba o shemi neposredne podpore)], države članice
  porabijo
  v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2015 kot podporo Skupnosti v okviru tekočih programov razvoja podeželja
  za dejavnosti vrst iz člena 16a te uredbe, odobrenih po 1. januarju 2010
  .

| (5a) | Znesek, ki je enak zneskom, ki so posledica uporabe obvezne modulacije po členih 9(4) in 10(4) Uredbe (ES) [št. XXXX/2008 (nova uredba o shemi neposredne podpore)], države članice v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2015
  namenijo
  kot podporo Skupnosti v okviru tekočih programov razvoja podeželja za
  obstoječe in nove
  dejavnosti,
  povezane z novimi prednostnimi nalogami v skladu z odločitvijo posamezne države članic
  e. |
| --- | --- |

(5a)

Znesek, ki je enak zneskom, ki so posledica uporabe obvezne modulacije po členih 9(4) in 10(4) Uredbe (ES) [št. XXXX/2008 (nova uredba o shemi neposredne podpore)], države članice v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2015
  namenijo
  kot podporo Skupnosti v okviru tekočih programov razvoja podeželja za
  obstoječe in nove
  dejavnosti,
  povezane z novimi prednostnimi nalogami v skladu z odločitvijo posamezne države članic
  e.

Sprememba 32

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 7

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 69 — odstavek 5b

| (5b) | Če je ob zaključku programa skupni znesek, porabljen za dejavnosti iz odstavka 5a tega člena, nižji od zneska iz člena 16a(3)(b), država članica povrne v proračun Skupnosti razliko do zneska, za katerega so bila presežena skupna dodeljena sredstva na voljo za dejavnosti, razen za dejavnosti iz člena 16a. |
| --- | --- |

(5b)

črtano

Sprememba 22

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 7 a (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 70 — odstavek 4 b (novo)

| (7a) | V členu 70 se vstavi naslednji odstavek (4b): |
| --- | --- |

(7a)

| (4b) | Ne glede na zgornje meje, določene v odstavku 3, se znesek, ki je enak zneskom, ki so posledica uporabe obvezne modulacije na podlagi členov 9(4) in 10(4) Uredbe (ES) [št. XXXX/2008 (nova uredba o shemi neposredne podpore)] lahko uporabi brez dodatnega nacionalnega sofinanciranja. |
| --- | --- |

(4b)

Sprememba 23

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 9 a (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 93

| (9a) | Člen 93 se nadomesti z naslednjim besedilom: |
| --- | --- |

(9a)

Člen 93

Razveljavitev

[...] Uredba (ES) št 1257/1999 se razveljavi z veljavnostjo od 1. januarja 2007, razen členov 13(a) in 14(1) ter prvih dveh alinej člena 14(2), člena 15, členov 17 do 20, 51(3) in 55(4) ter dela Priloge I, kjer so določeni zneski na podlagi člena 15(3) [...]

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Uredba (ES) št 1257/1999 se še naprej uporablja za ukrepe, ki jih pred 1. januarjem 2007 odobri Komisija v okviru navedene uredbe.[...]

Sprememba 24

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — točka 10 — točka a a (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Priloga — Preglednica 1 — vrstica 1

| (aa) | Vrstica 1 se nadomesti z naslednjim besedilom: |
| --- | --- |

(aa)

| 22, odstavek 2 | Pomoč za nastanitev
   (3) | 75 000 |
| --- | --- | --- |

22, odstavek 2

Pomoč za nastanitev
   (3)

75 000

Sprememba 25

Predlog uredbe — akt o spremembi

Priloga

Uredba (ES) št. 1698/2005

Priloga II — Prednostna naloga: obnovljivi viri energije — vrstica 4 a (novo)

| Proizvodnja in uporaba sončne, vetrne, geotermične energije ter soproizvodnja toplote | Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev




  Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti




  Člen 54: podpora ustanavljanju in razvoju podjetij




  Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo | Nadomestitev fosilnih goriv |
| --- | --- | --- |

Proizvodnja in uporaba sončne, vetrne, geotermične energije ter soproizvodnja toplote

Člen 26: posodabljanje kmetijskih gospodarstev

Člen 53: diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti

Člen 54: podpora ustanavljanju in razvoju podjetij

Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo

Nadomestitev fosilnih goriv

Sprememba 26

Predlog uredbe — akt o spremembi

Priloga

Uredba (ES) št. 1698/2005

Priloga II — Prednostna naloga: upravljanje z vodo — vrstica 1 a (novo)

| Obvladovanje poplavne ogroženosti | Člen 39: kmetijsko okoljska plačila




  Člen 41: neproizvodne naložbe | Izboljšanje zmožnosti za upravljanje voda v primeru poplav |
| --- | --- | --- |

Obvladovanje poplavne ogroženosti

Člen 39: kmetijsko okoljska plačila

Člen 41: neproizvodne naložbe

Izboljšanje zmožnosti za upravljanje voda v primeru poplav

Sprememba 27

Predlog uredbe — akt o spremembi

Priloga

Uredba (ES) št. 1698/2005

Priloga II — Nova prednostna naloga

| Priority: Discontinuation of milk quotas |
| --- |
| Vrsta dejavnosti | Ukrepi | Možni učinki |
| Posodobitev in tržno usmerjena proizvodnja | Večletni programi za opustitev mlečnih kvot | Krepitev konkurenčnosti |

Priority: Discontinuation of milk quotas

Vrsta dejavnosti

Ukrepi

Možni učinki

Posodobitev in tržno usmerjena proizvodnja

Večletni programi za opustitev mlečnih kvot

Krepitev konkurenčnosti

---

(1)  

  UL L 160, 26.6.1999, str. 80

  .

(2)  
  Uredba Sveta (ES) št. 378/2007 z dne 27. marca 2007 o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (UL L 95, 5.4.2007, str. 1).

(3)  Pomoč za nastanitev je lahko dodeljena v obliki enkratne premije v znesku, ki ne presega 50 000 EUR, ali v obliki subvencioniranja obresti, katerih kapitalizirana vrednost ne presega 50 000 EUR. Ko se obe obliki pomoči kombinirata, skupni znesek ne presega 75 000 EUR.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/199 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/199

---

Strateške smernice Skupnosti za razvoj podeželja (2007–2013) *

P6_TA(2008)0552

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 2008 o predlogu Sklepa Sveta o spremembah Sklepa 2006/144/ES o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007-2013) (KOM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS))

(2010/C 16 E/38)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0306),

| — | ob upoštevanju Pogodbe ES, v skladu s katero se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0239/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe ES, v skladu s katero se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0239/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A6-0377/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A6-0377/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES ustrezno spremeni svoj predlog;

3.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1


  Predlog sklepa — akt o spremembi


  Priloga — točka 2


  Sklep 2006/144/ES


  Priloga — del 3 — točka 3.4 a — točka i |
| i) | Zlasti se lahko podpora za naložbe v okviru osi 1 nameni za stroje in opremo, ki varčujejo z energijo, vodo in z drugimi vložki, kakor tudi za proizvodnjo obnovljive energije za uporabo na kmetiji. V agroživilski verigi in gozdarskem sektorju bi naj podpora za naložbe pomagala razvijati inovativne in bolj trajnostne načine
  predelave biogoriv
  . |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog sklepa — akt o spremembi

Priloga — točka 2

Sklep 2006/144/ES

Priloga — del 3 — točka 3.4 a — točka i

i)

Zlasti se lahko podpora za naložbe v okviru osi 1 nameni za stroje in opremo, ki varčujejo z energijo, vodo in z drugimi vložki, kakor tudi za proizvodnjo obnovljive energije za uporabo na kmetiji. V agroživilski verigi in gozdarskem sektorju bi naj podpora za naložbe pomagala razvijati inovativne in bolj trajnostne načine
  predelave biogoriv
  .

| i) | Zlasti se lahko podpora za naložbe v okviru osi 1 nameni za stroje in opremo, ki varčujejo z energijo, vodo in z drugimi vložki, kakor tudi za proizvodnjo obnovljive energije za uporabo na kmetiji. V agroživilski verigi in gozdarskem sektorju naj bi podpora za naložbe pomagala razvijati inovativne in bolj trajnostne načine
  za nadomestitev fosilnih goriv in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vključno z agrogorivi druge generacije, pri čemer je treba zagotoviti, da se posledično ne zmanjša pridelava hrane ter da se v celoti izboljša energetska bilanca zadevne kmetije
  . |
| --- | --- |

i)

Zlasti se lahko podpora za naložbe v okviru osi 1 nameni za stroje in opremo, ki varčujejo z energijo, vodo in z drugimi vložki, kakor tudi za proizvodnjo obnovljive energije za uporabo na kmetiji. V agroživilski verigi in gozdarskem sektorju naj bi podpora za naložbe pomagala razvijati inovativne in bolj trajnostne načine
  za nadomestitev fosilnih goriv in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vključno z agrogorivi druge generacije, pri čemer je treba zagotoviti, da se posledično ne zmanjša pridelava hrane ter da se v celoti izboljša energetska bilanca zadevne kmetije
  .

---

Četrtek, 20. november 2008

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/201 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/201

---

Preiskave, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ***I

P6_TA(2008)0553

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (KOM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD))

(2010/C 16 E/39)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0244),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 280(4) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0228/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 280(4) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0228/2006),

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 7/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 7/2006 (1),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0394/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0394/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

3.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 8, 12.1.2007, str. 1.

---

P6_TC1-COD(2006)0084

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 20. novembra 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št ..../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 ║o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 280 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (1),

║

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski parlament je pozval Komisijo, da čim prej začne s konsolidacijo pravnih besedil v zvezi z upravnimi preiskavami Skupnosti. Namen te konsolidacije je okrepiti učinkovitost Evropskega urada za boj proti goljufijam („Urad“) in določiti pravni okvir njegovih nalog. |
| --- | --- |

(1)

Evropski parlament je pozval Komisijo, da čim prej začne s konsolidacijo pravnih besedil v zvezi z upravnimi preiskavami Skupnosti. Namen te konsolidacije je okrepiti učinkovitost Evropskega urada za boj proti goljufijam („Urad“) in določiti pravni okvir njegovih nalog.

| (2) | Treba je zagotoviti, da osebje Urada svoje naloge lahko izvaja povsem neodvisno. Zato je treba zagotoviti upravljanje s človeškimi viri, ki bo bolj prilagojeno operativnim potrebam Urada, zlasti z iskanjem najboljšega ravnovesja med začasno in stalno zaposlenim osebjem. |
| --- | --- |

(2)

Treba je zagotoviti, da osebje Urada svoje naloge lahko izvaja povsem neodvisno. Zato je treba zagotoviti upravljanje s človeškimi viri, ki bo bolj prilagojeno operativnim potrebam Urada, zlasti z iskanjem najboljšega ravnovesja med začasno in stalno zaposlenim osebjem.

| (3) | Ob upoštevanju odgovornosti vsake službe Komisije in drugih institucij, organov, uradov in agencij Evropske unije in Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „institucije, organi, uradi in agencije“) pri zaščiti finančnih interesov Skupnosti in ob priznavanju pomembnosti preventivnih vidikov pri določanju evropske politike na tem področju, vključno z bojem proti goljufijam in korupciji, je treba razširiti naloge Urada, z namenom vključitve tudi teh vidikov. Oblikovanje zakonodajnih in upravnih ukrepov na evropski ravni mora temeljiti na operativni praksi, ki jo ima Urad na tem področju. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju odgovornosti vsake službe Komisije in drugih institucij, organov, uradov in agencij Evropske unije in Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „institucije, organi, uradi in agencije“) pri zaščiti finančnih interesov Skupnosti in ob priznavanju pomembnosti preventivnih vidikov pri določanju evropske politike na tem področju, vključno z bojem proti goljufijam in korupciji, je treba razširiti naloge Urada, z namenom vključitve tudi teh vidikov. Oblikovanje zakonodajnih in upravnih ukrepov na evropski ravni mora temeljiti na operativni praksi, ki jo ima Urad na tem področju.

| (4) | Glede na pomembnost količine sredstev Skupnosti, ki so dodeljena sektorju zunanje pomoči, števila preiskav Urada na tem področju in mednarodnega sodelovanja v okviru preiskav, bi bilo treba vzpostaviti pravno podlago, ki bo Komisiji omogočila, da zagotovi sodelovanje pristojnih organov iz tretjih držav in mednarodnih organizacij pri preiskavah Urada. |
| --- | --- |

(4)

Glede na pomembnost količine sredstev Skupnosti, ki so dodeljena sektorju zunanje pomoči, števila preiskav Urada na tem področju in mednarodnega sodelovanja v okviru preiskav, bi bilo treba vzpostaviti pravno podlago, ki bo Komisiji omogočila, da zagotovi sodelovanje pristojnih organov iz tretjih držav in mednarodnih organizacij pri preiskavah Urada.

| (5) | Treba bi bilo določiti jasna pravila, ki bodo potrdila prednost, ki jo ima║ Urad║ pri opravljanju notranjih preiskav, hkrati pa bodo določila mehanizme, ki bodo institucijam, organom, uradom in agencijam omogočili hiter prevzem preiskave v primerih, ko se Urad odloči, da ne bo posegal. |
| --- | --- |

(5)

Treba bi bilo določiti jasna pravila, ki bodo potrdila prednost, ki jo ima║ Urad║ pri opravljanju notranjih preiskav, hkrati pa bodo določila mehanizme, ki bodo institucijam, organom, uradom in agencijam omogočili hiter prevzem preiskave v primerih, ko se Urad odloči, da ne bo posegal.

| (6) | Treba je pojasniti, da o začetku preiskave odloča Urad sam, in da se lahko odloči, da v manj pomembnih primerih ali v primerih, ki ne sodijo med prednostne preiskovalne naloge, ki jih Urad določi vsako leto, ne bo začel preiskave. V takih primerih bi morale nato notranje preiskave obravnavati institucije, zunanje preiskave pa pristojni nacionalni organi v skladu z veljavnimi pravili. |
| --- | --- |

(6)

Treba je pojasniti, da o začetku preiskave odloča Urad sam, in da se lahko odloči, da v manj pomembnih primerih ali v primerih, ki ne sodijo med prednostne preiskovalne naloge, ki jih Urad določi vsako leto, ne bo začel preiskave. V takih primerih bi morale nato notranje preiskave obravnavati institucije, zunanje preiskave pa pristojni nacionalni organi v skladu z veljavnimi pravili.

| (7) | Čim prej je treba preveriti natančnost informacij, ki so posredovane Uradu v okviru njegovih nalog. Zato bi bilo treba določiti, da institucije, organi, uradi in agencije omogočijo Uradu takojšen in neposreden dostop do baze podatkov o upravljanju sredstev Skupnosti ter do drugih baz podatkov in ustreznih informacij. |
| --- | --- |

(7)

Čim prej je treba preveriti natančnost informacij, ki so posredovane Uradu v okviru njegovih nalog. Zato bi bilo treba določiti, da institucije, organi, uradi in agencije omogočijo Uradu takojšen in neposreden dostop do baze podatkov o upravljanju sredstev Skupnosti ter do drugih baz podatkov in ustreznih informacij.

| (8) | Določene morajo biti natančne obveznosti Urada, da mora ║pravočasno obveščati institucije, organe, urade in agencije o preiskavah v teku, pri katerih je v zadevo, ki je predmet preiskave, osebno vpleten član, vodilni delavec, uradnik ali drugi zaposleni ali član osebja, ali pri katerih bi lahko bili potrebni upravni ukrepi za zavarovanje interesov Unije. |
| --- | --- |

(8)

Določene morajo biti natančne obveznosti Urada, da mora ║pravočasno obveščati institucije, organe, urade in agencije o preiskavah v teku, pri katerih je v zadevo, ki je predmet preiskave, osebno vpleten član, vodilni delavec, uradnik ali drugi zaposleni ali član osebja, ali pri katerih bi lahko bili potrebni upravni ukrepi za zavarovanje interesov Unije.

| (9) | Da bi bile preiskovalne dejavnosti Urada učinkovitejše in glede na ocenjevanje njegovih dejavnosti, ki ga opravljajo institucije, zlasti glede na ocenjevalno poročilo Komisije aprila 2003 in posebno poročilo Računskega sodišča št. 1/2005 o upravljanju Urada (3), nekateri vidiki potrebujejo pojasnilo, nekatere ukrepe, ki jih lahko sprejme Urad pri opravljanju preiskav, pa je treba izboljšati. Uradu bi morala biti podeljena pooblastila za opravljanje inšpekcij in pregledov, predvidenih v Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (4), v povezavi z notranjimi preiskavami in v primerih goljufij, povezanih s pogodbami za financiranje Skupnosti, imeti pa mora tudi dostop do podatkov, ki jih imajo institucije, organi, uradi in agencije║ v povezavi z zunanjimi preiskavami. |
| --- | --- |

(9)

Da bi bile preiskovalne dejavnosti Urada učinkovitejše in glede na ocenjevanje njegovih dejavnosti, ki ga opravljajo institucije, zlasti glede na ocenjevalno poročilo Komisije aprila 2003 in posebno poročilo Računskega sodišča št. 1/2005 o upravljanju Urada (3), nekateri vidiki potrebujejo pojasnilo, nekatere ukrepe, ki jih lahko sprejme Urad pri opravljanju preiskav, pa je treba izboljšati. Uradu bi morala biti podeljena pooblastila za opravljanje inšpekcij in pregledov, predvidenih v Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (4), v povezavi z notranjimi preiskavami in v primerih goljufij, povezanih s pogodbami za financiranje Skupnosti, imeti pa mora tudi dostop do podatkov, ki jih imajo institucije, organi, uradi in agencije║ v povezavi z zunanjimi preiskavami.

| (10) | Operativna praksa Urada je zelo odvisna od sodelovanja z državami članicami. Države članice bi morale določiti pristojne organe, ki bodo uslužbencem Urada lahko nudili zahtevano pomoč pri opravljanju njihovih dolžnosti, zlasti v primeru, ko država članica ni vzpostavila specializirane službe, katere naloga bi bila na nacionalni ravni usklajevati boj proti goljufijam v Skupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Operativna praksa Urada je zelo odvisna od sodelovanja z državami članicami. Države članice bi morale določiti pristojne organe, ki bodo uslužbencem Urada lahko nudili zahtevano pomoč pri opravljanju njihovih dolžnosti, zlasti v primeru, ko država članica ni vzpostavila specializirane službe, katere naloga bi bila na nacionalni ravni usklajevati boj proti goljufijam v Skupnosti.

| (11) | Da bi se izboljšal operativni, pravni in upravni okvir boja proti goljufijam, je pomembno, da je Urad seznanjen s posledicami rezultatov njegovih raziskav. Treba bi bilo torej določiti, da so pristojni organi držav članic, institucije, organi, uradi in agencije ter (ob posredovanju Komisije) tudi organi tretjih držav in mednarodne organizacije dolžni Uradu redno poročati o napredku pri izvajanju ukrepov na podlagi končnega poročila o preiskavi Urada. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se izboljšal operativni, pravni in upravni okvir boja proti goljufijam, je pomembno, da je Urad seznanjen s posledicami rezultatov njegovih raziskav. Treba bi bilo torej določiti, da so pristojni organi držav članic, institucije, organi, uradi in agencije ter (ob posredovanju Komisije) tudi organi tretjih držav in mednarodne organizacije dolžni Uradu redno poročati o napredku pri izvajanju ukrepov na podlagi končnega poročila o preiskavi Urada.

| (12) | Ker obstaja višji interes za okrepitev sodelovanja med Uradom, Evropskim policijskim uradom (Europolom) in Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojustom), je treba vzpostaviti pravno podlago, ki bo Uradu omogočala sklepanje sporazumov s tema dvema agencijama. Da bi se dalo večjo veljavo pristojnostim Eurojusta, Urada in pristojnih organov držav članic na področju dejanj, za katera se lahko uvede kazenski postopek, bi moral Urad, ko gre za sum kaznivih dejanj, ki bi lahko ogrozila finančne interese Skupnosti, ki spadajo med težje oblike kriminala ter zadevajo vsaj dve državi članici, o tem seznaniti Eurojust. |
| --- | --- |

(12)

Ker obstaja višji interes za okrepitev sodelovanja med Uradom, Evropskim policijskim uradom (Europolom) in Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojustom), je treba vzpostaviti pravno podlago, ki bo Uradu omogočala sklepanje sporazumov s tema dvema agencijama. Da bi se dalo večjo veljavo pristojnostim Eurojusta, Urada in pristojnih organov držav članic na področju dejanj, za katera se lahko uvede kazenski postopek, bi moral Urad, ko gre za sum kaznivih dejanj, ki bi lahko ogrozila finančne interese Skupnosti, ki spadajo med težje oblike kriminala ter zadevajo vsaj dve državi članici, o tem seznaniti Eurojust.

| (13) | Zaradi pravne varnosti je treba
  v tej uredbi uzakoniti temeljna
  postopkovna jamstva, ki se uporabljajo v notranjih ali zunanjih preiskavah, ki jih opravlja Urad. To ne vpliva na morebitno širšo zaščito, ki bi lahko bila na voljo na podlagi pravil Pogodb,
  Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Statuta poslancev Evropskega parlamenta
  , Kadrovskih predpisov
  za uradnike Evropskih skupnosti
  („
  Kadrovski predpisi
  “) in katerih koli
  veljavnih
  nacionalnih predpisov. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi pravne varnosti je treba
  v tej uredbi uzakoniti temeljna
  postopkovna jamstva, ki se uporabljajo v notranjih ali zunanjih preiskavah, ki jih opravlja Urad. To ne vpliva na morebitno širšo zaščito, ki bi lahko bila na voljo na podlagi pravil Pogodb,
  Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Statuta poslancev Evropskega parlamenta
  , Kadrovskih predpisov
  za uradnike Evropskih skupnosti
  („
  Kadrovski predpisi
  “) in katerih koli
  veljavnih
  nacionalnih predpisov.

| (14) | Spoštovati bi se morala postopkovna jamstva in zakonite pravice oseb, o katerih teče preiskava, ne da bi se pri tem spremenil način obravnave glede na različne vrste preiskav Urada. |
| --- | --- |

(14)

Spoštovati bi se morala postopkovna jamstva in zakonite pravice oseb, o katerih teče preiskava, ne da bi se pri tem spremenil način obravnave glede na različne vrste preiskav Urada.

| (15) | Da bi se zagotovila največja možna preglednost operativnih dejavnosti Urada, zlasti načel, ki urejajo preiskovalni postopek, zakonitih pravic vpletenih oseb ter postopkovna jamstva, določb v zvezi z varstvom podatkov, politike sporočanja informacij o nekaterih vidikih operativnih dejavnosti Urada, nadzora nad zakonitostjo preiskovalnih dejavnosti in postopkov pritožb vpletenih oseb, je treba zagotoviti pravno podlago, ki bo Uradu omogočila sprejetje postopkovnih pravil urada OLAF za preiskave. Pravila bi morala biti objavljena v Uradnem listu Evropske Unije. |
| --- | --- |

(15)

Da bi se zagotovila največja možna preglednost operativnih dejavnosti Urada, zlasti načel, ki urejajo preiskovalni postopek, zakonitih pravic vpletenih oseb ter postopkovna jamstva, določb v zvezi z varstvom podatkov, politike sporočanja informacij o nekaterih vidikih operativnih dejavnosti Urada, nadzora nad zakonitostjo preiskovalnih dejavnosti in postopkov pritožb vpletenih oseb, je treba zagotoviti pravno podlago, ki bo Uradu omogočila sprejetje postopkovnih pravil urada OLAF za preiskave. Pravila bi morala biti objavljena v Uradnem listu Evropske Unije.

| (16) | Da bi se med trajanjem preiskave na vsakem koraku zagotovilo spoštovanje postopkovnih jamstev, je treba v Uradu zagotoviti nadzor nad zakonitostjo. Nadzor nad zakonitostjo bi moral nastopiti zlasti pred začetkom in pred zaključkom preiskave ter pred vsakim posredovanjem informacij pristojnim organom držav članic. Opraviti bi ga morali pravni izvedenci, ki lahko opravljajo sodne funkcije v državi članici ter so zaposleni v Uradu. Generalni direktor Urada bi moral zahtevati mnenje teh izvedencev tudi v okviru izvršnega odbora za preiskave in operacije („izvršni odbor“) Urada. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se med trajanjem preiskave na vsakem koraku zagotovilo spoštovanje postopkovnih jamstev, je treba v Uradu zagotoviti nadzor nad zakonitostjo. Nadzor nad zakonitostjo bi moral nastopiti zlasti pred začetkom in pred zaključkom preiskave ter pred vsakim posredovanjem informacij pristojnim organom držav članic. Opraviti bi ga morali pravni izvedenci, ki lahko opravljajo sodne funkcije v državi članici ter so zaposleni v Uradu. Generalni direktor Urada bi moral zahtevati mnenje teh izvedencev tudi v okviru izvršnega odbora za preiskave in operacije („izvršni odbor“) Urada.

| (17) | Za krepitev varovanja posameznih pravic oseb v preiskavi in brez poseganja v člen 90a Kadrovskih predpisov ║ ter pooblastil Sodišča Evropskih skupnosti na podlagi Pogodbe, bi morala imeti vpletena oseba pravico, da v zaključni fazi preiskave prejme zaključke in priporočila končnega poročila o preiskavi ▐. |
| --- | --- |

(17)

Za krepitev varovanja posameznih pravic oseb v preiskavi in brez poseganja v člen 90a Kadrovskih predpisov ║ ter pooblastil Sodišča Evropskih skupnosti na podlagi Pogodbe, bi morala imeti vpletena oseba pravico, da v zaključni fazi preiskave prejme zaključke in priporočila končnega poročila o preiskavi ▐.

| (18) | Zaradi večje preglednosti je treba zagotoviti primerno količino podatkov informatorjem, ki bi morali biti obveščeni o začetnem sklepu, ali naj se preiskava sproži ali ne, in na zahtevo tudi o splošnem rezultatu ukrepov, sprejetih na podlagi poslanih podatkov. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi večje preglednosti je treba zagotoviti primerno količino podatkov informatorjem, ki bi morali biti obveščeni o začetnem sklepu, ali naj se preiskava sproži ali ne, in na zahtevo tudi o splošnem rezultatu ukrepov, sprejetih na podlagi poslanih podatkov.

| (19) | Da bi se omogočilo nepristransko obveščanje evropskih davkoplačevalcev in za zagotavljanje svobode tiska bi morali vsi organi Evropske unije, ki sodelujejo pri dejavnostih preiskav, spoštovati načelo zaščite novinarskih virov. |
| --- | --- |

(19)

▐

| (20) | Izkušnje na podlagi operativne prakse so pokazale, da bi bilo koristno dovoliti, da generalni direktor Urada prenese izvajanje nekaterih izmed svojih funkcij na enega ali več članov osebja Urada s pisnim dokumentom, v katerem navede pogoje in omejitve, ki urejajo prenos. |
| --- | --- |

(20)

Izkušnje na podlagi operativne prakse so pokazale, da bi bilo koristno dovoliti, da generalni direktor Urada prenese izvajanje nekaterih izmed svojih funkcij na enega ali več članov osebja Urada s pisnim dokumentom, v katerem navede pogoje in omejitve, ki urejajo prenos.

| (21) | V celotnem postopku je treba spoštovati temeljne pravice oseb, ki jih preiskave zadevajo, zlasti med posredovanjem informacij. Treba je pojasniti temeljna načela politike obveščanja Urada. Urad bi moral pri posredovanju informacij o svojih preiskavah Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču tako dvostransko kot v okviru postopka dogovarjanja spoštovati zaupnost teh preiskav, zakonite pravice vpletenih oseb in, kjer relevantno, nacionalne predpise, ki veljajo za sodne postopke. Treba je vzpostaviti pravno podlago, ki bi Uradu omogočala sklepanje sporazumov o prenosu informacij z zadevnimi institucijami. Generalni direktor Urada bi moral zagotavljati, da se pri posredovanju informacij javnosti spoštujeta načeli nevtralnosti in nepristranskosti. V postopkovnih pravilih urada OLAF za preiskave bi morale biti natančno določene posledice nedovoljenega posredovanja informacij. |
| --- | --- |

(21)

V celotnem postopku je treba spoštovati temeljne pravice oseb, ki jih preiskave zadevajo, zlasti med posredovanjem informacij. Treba je pojasniti temeljna načela politike obveščanja Urada. Urad bi moral pri posredovanju informacij o svojih preiskavah Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču tako dvostransko kot v okviru postopka dogovarjanja spoštovati zaupnost teh preiskav, zakonite pravice vpletenih oseb in, kjer relevantno, nacionalne predpise, ki veljajo za sodne postopke. Treba je vzpostaviti pravno podlago, ki bi Uradu omogočala sklepanje sporazumov o prenosu informacij z zadevnimi institucijami. Generalni direktor Urada bi moral zagotavljati, da se pri posredovanju informacij javnosti spoštujeta načeli nevtralnosti in nepristranskosti. V postopkovnih pravilih urada OLAF za preiskave bi morale biti natančno določene posledice nedovoljenega posredovanja informacij.

| (22) | Primerno bi bilo okrepiti
  vlogo
  nadzornega odbora
  ter ponovno pregledati merila in postopek za imenovanje njegovih članov. V trenutku svojega imenovanja bi morali kandidati opravljati visoke sodne, preiskovalne ali primerljive funkcije. Njihov mandat bi moral trajati pet let in se ga ne bi smelo podaljšati. Za ohranitev strokovnega znanja in izkušenj v odboru bi bilo treba nekatere njegove člane imenovati s časovnim zamikom
  . |
| --- | --- |

(22)

Primerno bi bilo okrepiti
  vlogo
  nadzornega odbora
  ter ponovno pregledati merila in postopek za imenovanje njegovih članov. V trenutku svojega imenovanja bi morali kandidati opravljati visoke sodne, preiskovalne ali primerljive funkcije. Njihov mandat bi moral trajati pet let in se ga ne bi smelo podaljšati. Za ohranitev strokovnega znanja in izkušenj v odboru bi bilo treba nekatere njegove člane imenovati s časovnim zamikom
  .

| (23) | Treba je razširiti in okrepiti naloge nadzornega odbora, ki izhajajo iz njegovega pooblastila, ter zagotoviti neodvisnost Urada pri opravljanju njegovega preiskovalnega dela. Odbor bi moral skrbeti za spremembe v zvezi s postopkovnimi jamstvi in trajanjem preiskav. Moral bi se seznaniti s preiskavami, ki trajajo več kot 12 mesecev, svetovati generalnemu direktorju Urada in, če je potrebno, institucijam v zvezi s preiskavami, ki se ne zaključijo v 18 mesecih. Treba bi bilo pojasniti, da se nadzorni odbor ne vmešava v potek preiskav. |
| --- | --- |

(23)

Treba je razširiti in okrepiti naloge nadzornega odbora, ki izhajajo iz njegovega pooblastila, ter zagotoviti neodvisnost Urada pri opravljanju njegovega preiskovalnega dela. Odbor bi moral skrbeti za spremembe v zvezi s postopkovnimi jamstvi in trajanjem preiskav. Moral bi se seznaniti s preiskavami, ki trajajo več kot 12 mesecev, svetovati generalnemu direktorju Urada in, če je potrebno, institucijam v zvezi s preiskavami, ki se ne zaključijo v 18 mesecih. Treba bi bilo pojasniti, da se nadzorni odbor ne vmešava v potek preiskav.

| (24) | Treba je oceniti pravni, institucionalni in operativni okvir boja proti goljufijam, korupciji in drugim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Evropskih skupnosti. Zato bi morale institucije uskladiti svoje delovanje in bilo bi jih treba spodbuditi k razmisleku o pomembnih vidikih evropske strategije boja proti goljufijam. Treba je vzpostaviti postopek dogovarjanja med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Postopek dogovarjanja bi moral zadevati nekatere vidike sodelovanja na tem področju med Uradom, državami članicami in institucijami Evropske unije, odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, preiskovalno politiko Urada ter poročila in analize nadzornega odbora. Generalni direktor Urada in predsednik nadzornega odbora bi morala sodelovati pri dogovarjanju, ki bi moralo potekati najmanj enkrat letno. |
| --- | --- |

(24)

Treba je oceniti pravni, institucionalni in operativni okvir boja proti goljufijam, korupciji in drugim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Evropskih skupnosti. Zato bi morale institucije uskladiti svoje delovanje in bilo bi jih treba spodbuditi k razmisleku o pomembnih vidikih evropske strategije boja proti goljufijam. Treba je vzpostaviti postopek dogovarjanja med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Postopek dogovarjanja bi moral zadevati nekatere vidike sodelovanja na tem področju med Uradom, državami članicami in institucijami Evropske unije, odnose s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, preiskovalno politiko Urada ter poročila in analize nadzornega odbora. Generalni direktor Urada in predsednik nadzornega odbora bi morala sodelovati pri dogovarjanju, ki bi moralo potekati najmanj enkrat letno.

| (25) | Da bi nadzorni odbor lahko uspešno, učinkovito in povsem neodvisno opravljal svojo nalogo, je bistveno, da Urad zagotovi vse pogoje za neodvisnost delovanja sekretariata nadzornega odbora, pod izključnim nadzorom predsednika odbora in njegovih članov. |
| --- | --- |

(25)

Da bi nadzorni odbor lahko uspešno, učinkovito in povsem neodvisno opravljal svojo nalogo, je bistveno, da Urad zagotovi vse pogoje za neodvisnost delovanja sekretariata nadzornega odbora, pod izključnim nadzorom predsednika odbora in njegovih članov.

| (26) | Za krepitev popolne neodvisnosti pri vodenju Urada bi se moral generalni direktor Urada imenovati za
  pet
  let; imenovanje
  je mogoče enkrat obnoviti. V trenutku svojega imenovanja kandidati opravljajo — ali so opravljali — visoke sodne ali preiskovalne funkcije in imajo najmanj 10 let praktičnih delovnih izkušenj na vodilnem delovnem mestu. Znaten del teh delovnih izkušenj bi moral biti pridobljen na področju boja proti goljufijam na nacionalni ravni ali na ravni Skupnosti. Postopek imenovanja bi se moral zaključiti v največ devet mesecih. Generalnega direktorja Urada bi morala predlagati Evropski parlament in Svet na podlagi skupnega dogovora, imenovati pa Komisija
  . |
| --- | --- |

(26)

Za krepitev popolne neodvisnosti pri vodenju Urada bi se moral generalni direktor Urada imenovati za
  pet
  let; imenovanje
  je mogoče enkrat obnoviti. V trenutku svojega imenovanja kandidati opravljajo — ali so opravljali — visoke sodne ali preiskovalne funkcije in imajo najmanj 10 let praktičnih delovnih izkušenj na vodilnem delovnem mestu. Znaten del teh delovnih izkušenj bi moral biti pridobljen na področju boja proti goljufijam na nacionalni ravni ali na ravni Skupnosti. Postopek imenovanja bi se moral zaključiti v največ devet mesecih. Generalnega direktorja Urada bi morala predlagati Evropski parlament in Svet na podlagi skupnega dogovora, imenovati pa Komisija
  .

| (27) | Glede na občutljiv značaj delovnega mesta generalnega direktorja Urada je treba določiti, da ta obvesti Komisijo, če namerava opravljati nov poklic v roku 2 let po preteku svojega mandata, v skladu s členom 16 Kadrovskih predpisov. Ta informacija bi morala biti vključena v letno poročilo Komisije o boju proti goljufijam. |
| --- | --- |

(27)

Glede na občutljiv značaj delovnega mesta generalnega direktorja Urada je treba določiti, da ta obvesti Komisijo, če namerava opravljati nov poklic v roku 2 let po preteku svojega mandata, v skladu s členom 16 Kadrovskih predpisov. Ta informacija bi morala biti vključena v letno poročilo Komisije o boju proti goljufijam.

| (28) | Za krepitev spoštovanja postopkovnih jamstev bi morala vsaka oseba,
  o kateri teče preiskava Urada, imeti možnost, da lahko pri nadzornem odboru vloži pritožbo. Pritožbe bi moral popolnoma neodvisno obravnavati
  revizijski svetovalec,
  ki ga imenuje generalni direktor Urada na predlog nadzornega odbora. Revizijski svetovalec bi moral predložiti svoje
  mnenje
  v 30 delovnih dneh in ga sporočiti pritožniku, generalnemu direktorju Urada in nadzornemu odboru
  . |
| --- | --- |

(28)

▐

| (29) | Po štirih letih veljavnosti te uredbe bi bilo treba oceniti njeno izvajanje. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, ki mu je priloženo mnenje nadzornega odbora. Po tej oceni bi bilo treba omogočiti revizijo te uredbe. V vsakem primeru bi bilo treba to uredbo pregledati po ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva. |
| --- | --- |

(29)

Po štirih letih veljavnosti te uredbe bi bilo treba oceniti njeno izvajanje. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, ki mu je priloženo mnenje nadzornega odbora. Po tej oceni bi bilo treba omogočiti revizijo te uredbe. V vsakem primeru bi bilo treba to uredbo pregledati po ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva.

| (30) | Uredbo (ES) št. 1073/1999
   (5) bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(30)

Uredbo (ES) št. 1073/1999
   (5) bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (31) | V tej uredbi so sredstva Urada za ukrepanje v zunanjih preiskavah pojasnjena in okrepljena samo v posameznih vidikih, v katerih so bile v obstoječem sistemu odkrite pravne pomanjkljivosti in kjer lahko samo učinkovitejši poseg Urada zagotovi opravljanje zanesljivih zunanjih preiskav, ki jih lahko uporabljajo organi držav članic. Poleg tega je treba razširiti postopkovna jamstva na zunanje preiskave, da bi zagotovili enoten pravni okvir za vse preiskave, ki jih opravlja Urad. Ta uredba v celoti spoštuje načelo subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(31)

V tej uredbi so sredstva Urada za ukrepanje v zunanjih preiskavah pojasnjena in okrepljena samo v posameznih vidikih, v katerih so bile v obstoječem sistemu odkrite pravne pomanjkljivosti in kjer lahko samo učinkovitejši poseg Urada zagotovi opravljanje zanesljivih zunanjih preiskav, ki jih lahko uporabljajo organi držav članic. Poleg tega je treba razširiti postopkovna jamstva na zunanje preiskave, da bi zagotovili enoten pravni okvir za vse preiskave, ki jih opravlja Urad. Ta uredba v celoti spoštuje načelo subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljev.

| (32) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih vsebuje zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah ║, in zlasti člena 47 in 48 Listine — |
| --- | --- |

(32)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih vsebuje zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah ║, in zlasti člena 47 in 48 Listine —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1073/1999 se spremeni:

| (1) | V členu 1 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:


  „
  1
  .   
  Za okrepitev boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti, Evropski urad za boj proti goljufijam, ustanovljen s Sklepom Komisije št. 1999/352/ES, ECPJ, Euratom (v nadaljevanju ‚Urad‘) izvaja pooblastila preiskovanja, prenesena na Komisijo s pravili in predpisi Skupnosti, ki veljajo v državah članicah ter, v skladu z veljavnimi sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju, v tretjih državah.




  Goljufija, korupcija in drugo nezakonito ravnanje, ki škodi finančnim interesom Skupnosti, vključno z nepravilnostmi, so opredeljene v uredbi Skupnosti in določbah sporazumov, ki veljajo na tem področju.




  2.
     
  Urad državam članicam zagotavlja pomoč Komisije pri organizaciji tesnega in rednega sodelovanja med njihovimi pristojnimi organi, za usklajevanje njihovih aktivnosti za varstvo finančnih interesov Evropske skupnosti pred goljufijami. Urad prispeva k oblikovanju in razvoju postopkov za preprečevanje in za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti
  .“ |
| --- | --- |

(1)

V členu 1 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„
  1
  .   
  Za okrepitev boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti, Evropski urad za boj proti goljufijam, ustanovljen s Sklepom Komisije št. 1999/352/ES, ECPJ, Euratom (v nadaljevanju ‚Urad‘) izvaja pooblastila preiskovanja, prenesena na Komisijo s pravili in predpisi Skupnosti, ki veljajo v državah članicah ter, v skladu z veljavnimi sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju, v tretjih državah.

Goljufija, korupcija in drugo nezakonito ravnanje, ki škodi finančnim interesom Skupnosti, vključno z nepravilnostmi, so opredeljene v uredbi Skupnosti in določbah sporazumov, ki veljajo na tem področju.

2.
     
  Urad državam članicam zagotavlja pomoč Komisije pri organizaciji tesnega in rednega sodelovanja med njihovimi pristojnimi organi, za usklajevanje njihovih aktivnosti za varstvo finančnih interesov Evropske skupnosti pred goljufijami. Urad prispeva k oblikovanju in razvoju postopkov za preprečevanje in za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti
  .“

| (2) | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3

  Zunanje preiskave

  1.   Urad izvaja pooblastila, prenesena na Komisijo z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, za opravljanje inšpekcij in pregledov na kraju samem v državah članicah in, v skladu z veljavnimi sporazumi, v tretjih državah in mednarodnih organizacijah.
  Kot del svoje preiskovalne funkcije Urad v državah članicah opravlja inšpekcije in preglede, predvidene v členu 9(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in v področnih pravilih iz člena 9(2) navedene uredbe, ter v tretjih državah
  in mednarodnih organizacijah
  v skladu z veljavnimi sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju.
  2.   Da bi ║ ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja iz člena 1 v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo o financiranju Skupnosti, lahko Urad v skladu s postopki iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96
  posredno ali neposredno

  na kraju samem opravi ║ inšpekcije in preglede gospodarskih subjektov, ki so predmet takih ugotovitev.


  Države članice sprejmejo in izvajajo vse potrebne ukrepe, da Urad lahko opravlja preiskave, kot je predvideno v tem členu. Uradu nudijo podporo pri inšpekcijah in pregledih gospodarskih subjektov na kraju samem, ki jih posredno ali neposredno zadeva financiranje Skupnosti in ki so bili opravljeni v skladu s postopkom iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96.


  3.   Med zunanjo preiskavo in ko je ▐ potrebno, da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja iz člena 1, ima Urad lahko dostop do vseh zadevnih podatkov, ki jih imajo institucije, organi, uradi in agencije, povezane z zadevo, ki je predmet preiskave. Uporablja se člen 4(2) in (4).
  4.   Če ima Urad pred začetkom preiskave podatke o domnevni goljufiji, korupciji ali drugem nezakonitem ravnanju iz člena 1, ▐ generalni direktor Urada obvesti pristojne organe zadevnih držav članic in navedeni organi lahko brez poseganja v sektorske predpise zagotovijo ustrezne nadaljnje ukrepe in po potrebi začnejo opravljati preiskave v skladu z nacionalno zakonodajo, v katerih lahko sodeluje osebje Urada. Pristojni organi zadevnih držav članic obvestijo generalnega direktorja Urada o 
  sprejetih ukrepih in
  svojih ugotovitvah na podlagi takih podatkov.


  5.
     
  Če se Urad odloči, da ne začne preiskave, obvesti Eurojust, da je pristojnim organom držav članic posredoval podatke, ki vzbujajo sum o domnevni goljufiji, korupciji ali drugem nezakonitem ravnanju iz člena 1, ki spadajo med težje oblike kriminala ter zadevajo vsaj dve državi članici. Urad prav tako, v skladu s postopki, določenimi v sporazumih o medsebojni pomoči in sodelovanju, ki sta jih sklenila, Eurojust obvesti takoj, ko je preiskava Urada v njegovi pristojnosti
  .“ |
| --- | --- |

(2)

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Zunanje preiskave

1.   Urad izvaja pooblastila, prenesena na Komisijo z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, za opravljanje inšpekcij in pregledov na kraju samem v državah članicah in, v skladu z veljavnimi sporazumi, v tretjih državah in mednarodnih organizacijah.

Kot del svoje preiskovalne funkcije Urad v državah članicah opravlja inšpekcije in preglede, predvidene v členu 9(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in v področnih pravilih iz člena 9(2) navedene uredbe, ter v tretjih državah
  in mednarodnih organizacijah
  v skladu z veljavnimi sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju.

2.   Da bi ║ ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja iz člena 1 v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo o financiranju Skupnosti, lahko Urad v skladu s postopki iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96
  posredno ali neposredno

  na kraju samem opravi ║ inšpekcije in preglede gospodarskih subjektov, ki so predmet takih ugotovitev.

Države članice sprejmejo in izvajajo vse potrebne ukrepe, da Urad lahko opravlja preiskave, kot je predvideno v tem členu. Uradu nudijo podporo pri inšpekcijah in pregledih gospodarskih subjektov na kraju samem, ki jih posredno ali neposredno zadeva financiranje Skupnosti in ki so bili opravljeni v skladu s postopkom iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96.

3.   Med zunanjo preiskavo in ko je ▐ potrebno, da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja iz člena 1, ima Urad lahko dostop do vseh zadevnih podatkov, ki jih imajo institucije, organi, uradi in agencije, povezane z zadevo, ki je predmet preiskave. Uporablja se člen 4(2) in (4).

4.   Če ima Urad pred začetkom preiskave podatke o domnevni goljufiji, korupciji ali drugem nezakonitem ravnanju iz člena 1, ▐ generalni direktor Urada obvesti pristojne organe zadevnih držav članic in navedeni organi lahko brez poseganja v sektorske predpise zagotovijo ustrezne nadaljnje ukrepe in po potrebi začnejo opravljati preiskave v skladu z nacionalno zakonodajo, v katerih lahko sodeluje osebje Urada. Pristojni organi zadevnih držav članic obvestijo generalnega direktorja Urada o 
  sprejetih ukrepih in
  svojih ugotovitvah na podlagi takih podatkov.

5.
     
  Če se Urad odloči, da ne začne preiskave, obvesti Eurojust, da je pristojnim organom držav članic posredoval podatke, ki vzbujajo sum o domnevni goljufiji, korupciji ali drugem nezakonitem ravnanju iz člena 1, ki spadajo med težje oblike kriminala ter zadevajo vsaj dve državi članici. Urad prav tako, v skladu s postopki, določenimi v sporazumih o medsebojni pomoči in sodelovanju, ki sta jih sklenila, Eurojust obvesti takoj, ko je preiskava Urada v njegovi pristojnosti
  .“

| (3) | Doda se naslednji člen:


  „Člen 3a



  Sodelovanje Urada z Eurojustom, Europolom in drugimi mednarodnimi organizacijami




  V okviru pooblastil, ki jih Uradu podeljuje ta uredba, Urad lahko sklepa sporazume o medsebojni pomoči in sodelovanju z Eurojustom in Europolom. Cilj teh sporazumov je pojasniti različna pooblastila teh organov ter opredeliti njihovo sodelovanje v okviru prostora svobode, varnosti in pravice.




  Urad lahko sklepa sporazume o medsebojni pomoči in sodelovanju tudi z drugimi mednarodnimi organizacijami
  .“ |
| --- | --- |

(3)

Doda se naslednji člen:

„Člen 3a

Sodelovanje Urada z Eurojustom, Europolom in drugimi mednarodnimi organizacijami

V okviru pooblastil, ki jih Uradu podeljuje ta uredba, Urad lahko sklepa sporazume o medsebojni pomoči in sodelovanju z Eurojustom in Europolom. Cilj teh sporazumov je pojasniti različna pooblastila teh organov ter opredeliti njihovo sodelovanje v okviru prostora svobode, varnosti in pravice.

Urad lahko sklepa sporazume o medsebojni pomoči in sodelovanju tudi z drugimi mednarodnimi organizacijami
  .“

| (4) | Člen 4 se spremeni:








  (a) | Pododstavek 2 odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:




  „Te notranje preiskave se izvajajo v skladu s pravili iz Pogodb, zlasti Protokola o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti, in ob ustreznem upoštevanju Kadrovskih predpisov pod pogoji in v skladu s postopki, predvidenimi v tej uredbi in v sklepih, ki jih sprejme vsaka institucija, organ, urad ali agencija; glede postopkovnih jamstev in zakonitih pravic vpletenih oseb veljajo enaka pravila kot pri zunanjih preiskavah.“ |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen 4 se spremeni:

(a)

Pododstavek 2 odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„Te notranje preiskave se izvajajo v skladu s pravili iz Pogodb, zlasti Protokola o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti, in ob ustreznem upoštevanju Kadrovskih predpisov pod pogoji in v skladu s postopki, predvidenimi v tej uredbi in v sklepih, ki jih sprejme vsaka institucija, organ, urad ali agencija; glede postopkovnih jamstev in zakonitih pravic vpletenih oseb veljajo enaka pravila kot pri zunanjih preiskavah.“

| (b) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „V skladu s postopki, opredeljenimi z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, lahko Urad izvaja inšpekcije na kraju samem v prostorih gospodarskih subjektov,
  ki so posredno ali neposredno vpleteni
  , da bi si zagotovil dostop do podatkov o morebitnih nepravilnostih, povezanih z zadevo, ki je predmet notranje preiskave.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„V skladu s postopki, opredeljenimi z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, lahko Urad izvaja inšpekcije na kraju samem v prostorih gospodarskih subjektov,
  ki so posredno ali neposredno vpleteni
  , da bi si zagotovil dostop do podatkov o morebitnih nepravilnostih, povezanih z zadevo, ki je predmet notranje preiskave.“

| (c) | Odstavek 5 se črta. |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 5 se črta.

| (5) | Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5

  Začetek preiskav

  1.   Urad lahko začne preiskavo, ko obstajajo dovolj utemeljeni sumi, da so bila storjena dejanja goljufije ali korupcije ali druga nezakonita ravnanja iz člena 1. Odločitev, ali začeti preiskavo ali ne, upošteva prednostne naloge preiskovalne politike ter program preiskovalnih dejavnosti Urada, določen v skladu s členoma 11a in 12(6).
  Upoštevale se bodo tudi anonimne prijave, če bo sum v zadostni meri utemeljen
  .


  2.
     
  Generalni direktor Urada sprejme odločitev o začetku preiskave po posvetovanju z izvršnim odborom Urada in v skladu z določbami o nadzoru zakonitosti iz člena 14.



  3.   Odločitev o začetku zunanje preiskave sprejme generalni direktor Urada na lastno pobudo ali na zahtevo zadevne države članice ali
  ene izmed institucij Evropskih skupnosti ali Evropske unije
  .
  Odločitev o začetku notranje preiskave sprejme generalni direktor Urada na lastno pobudo ali na zahtevo
  ene izmed institucij Evropskih skupnosti ali Evropske unije
  , znotraj katere naj bi se preiskava opravljala.
  Dokler Urad opravlja notranjo preiskavo v smislu te uredbe, institucije, organi, uradi ali agencije ne začnejo opravljati vzporedne preiskave istih dejanj.

  4.   Če institucija, organ, urad ali agencija načrtuje začetek preiskave na podlagi svoje lastne upravne pristojnosti, vpraša Urad, ali je navedena zadeva že predmet notranje preiskave. Urad v petnajstih delovnih dneh od datuma zahtevka navede, ali je preiskava že odprta ali če načrtuje začetek preiskave na podlagi odstavka 5. Če Urad ne odgovori, se šteje, da se je odločil, da ne bo začel notranje preiskave.

  5.   ║Urad sprejme odločitev o tem, ali naj začne preiskavo ali ne v dveh mesecih potem, ko prejme zahtevek iz odstavkov 3 ali 4 ║. O tem brez odlašanja obvesti institucijo, organ, urad, agencijo ali državo članico, ki je vložila zahtevek. Odločitev, da ne bo začel opravljati preiskave, mora biti utemeljena.
  Če uradnik ali drugi član osebja institucije, organa, urada ali agencije, ki ukrepa v skladu s členom 22a Kadrovskih predpisov ali ustreznih določb pogojev za zaposlovanje drugih uslužbencev, pošlje podatke Uradu v zvezi z domnevno goljufijo ali nepravilnostjo, ga Urad obvesti o odločitvi, ali bo začel opravljati preiskavo dejstev ali ne.


  Pred začetkom preiskave in v celotnem času njenega trajanja institucije, organi, uradi in agencije omogočijo Uradu takojšen in neposreden dostop do baze podatkov o upravljanju sredstev Skupnosti ter do drugih baz podatkov in ustreznih informacij, ki omogočajo Uradu, da preveri točnost posredovanih informacij.



  6.   Če Urad na podlagi lastne presoje ali na podlagi svojih prednostnih preiskovalnih nalog odloči, da ne bo začel opravljati notranje preiskave, ║razpoložljive dokaze brez odlašanja pošlje zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji, ki sprejme ustrezne ukrepe v skladu s pravili, ki se zanjo uporabljajo. V ustreznih primerih se Urad dogovori z navedeno institucijo, organom, uradom ali agencijo o ustreznih ukrepih za varstvo zaupnosti vira teh podatkov in po potrebi zaprosi za obveščanje o sprejetih ukrepih.
  Če Urad po lastni presoji ali na podlagi svojih prednostnih preiskovalnih nalog odloči, da ne bo začel opravljati zunanje preiskave, se uporablja člen 3(4).“ |
| --- | --- |

(5)

Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Začetek preiskav

1.   Urad lahko začne preiskavo, ko obstajajo dovolj utemeljeni sumi, da so bila storjena dejanja goljufije ali korupcije ali druga nezakonita ravnanja iz člena 1. Odločitev, ali začeti preiskavo ali ne, upošteva prednostne naloge preiskovalne politike ter program preiskovalnih dejavnosti Urada, določen v skladu s členoma 11a in 12(6).
  Upoštevale se bodo tudi anonimne prijave, če bo sum v zadostni meri utemeljen
  .

2.
     
  Generalni direktor Urada sprejme odločitev o začetku preiskave po posvetovanju z izvršnim odborom Urada in v skladu z določbami o nadzoru zakonitosti iz člena 14.

3.   Odločitev o začetku zunanje preiskave sprejme generalni direktor Urada na lastno pobudo ali na zahtevo zadevne države članice ali
  ene izmed institucij Evropskih skupnosti ali Evropske unije
  .

Odločitev o začetku notranje preiskave sprejme generalni direktor Urada na lastno pobudo ali na zahtevo
  ene izmed institucij Evropskih skupnosti ali Evropske unije
  , znotraj katere naj bi se preiskava opravljala.

Dokler Urad opravlja notranjo preiskavo v smislu te uredbe, institucije, organi, uradi ali agencije ne začnejo opravljati vzporedne preiskave istih dejanj.

4.   Če institucija, organ, urad ali agencija načrtuje začetek preiskave na podlagi svoje lastne upravne pristojnosti, vpraša Urad, ali je navedena zadeva že predmet notranje preiskave. Urad v petnajstih delovnih dneh od datuma zahtevka navede, ali je preiskava že odprta ali če načrtuje začetek preiskave na podlagi odstavka 5. Če Urad ne odgovori, se šteje, da se je odločil, da ne bo začel notranje preiskave.

5.   ║Urad sprejme odločitev o tem, ali naj začne preiskavo ali ne v dveh mesecih potem, ko prejme zahtevek iz odstavkov 3 ali 4 ║. O tem brez odlašanja obvesti institucijo, organ, urad, agencijo ali državo članico, ki je vložila zahtevek. Odločitev, da ne bo začel opravljati preiskave, mora biti utemeljena.

Če uradnik ali drugi član osebja institucije, organa, urada ali agencije, ki ukrepa v skladu s členom 22a Kadrovskih predpisov ali ustreznih določb pogojev za zaposlovanje drugih uslužbencev, pošlje podatke Uradu v zvezi z domnevno goljufijo ali nepravilnostjo, ga Urad obvesti o odločitvi, ali bo začel opravljati preiskavo dejstev ali ne.

Pred začetkom preiskave in v celotnem času njenega trajanja institucije, organi, uradi in agencije omogočijo Uradu takojšen in neposreden dostop do baze podatkov o upravljanju sredstev Skupnosti ter do drugih baz podatkov in ustreznih informacij, ki omogočajo Uradu, da preveri točnost posredovanih informacij.

6.   Če Urad na podlagi lastne presoje ali na podlagi svojih prednostnih preiskovalnih nalog odloči, da ne bo začel opravljati notranje preiskave, ║razpoložljive dokaze brez odlašanja pošlje zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji, ki sprejme ustrezne ukrepe v skladu s pravili, ki se zanjo uporabljajo. V ustreznih primerih se Urad dogovori z navedeno institucijo, organom, uradom ali agencijo o ustreznih ukrepih za varstvo zaupnosti vira teh podatkov in po potrebi zaprosi za obveščanje o sprejetih ukrepih.

Če Urad po lastni presoji ali na podlagi svojih prednostnih preiskovalnih nalog odloči, da ne bo začel opravljati zunanje preiskave, se uporablja člen 3(4).“

| (6) | Člen 6 se spremeni:








  (a) | Prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:


  „
  1
  .   
  Preiskavo vodi generalni direktor Urada. S pisnim pooblastilom lahko določi operativnega direktorja Urada, da vodi preiskavo. Preiskava se izvaja s strani za to določenih uslužbencev Urada, pristojen in odgovoren zanjo pa je generalni direktor Urada
  .“ |
| --- | --- | --- |

(6)

Člen 6 se spremeni:

(a)

Prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„
  1
  .   
  Preiskavo vodi generalni direktor Urada. S pisnim pooblastilom lahko določi operativnega direktorja Urada, da vodi preiskavo. Preiskava se izvaja s strani za to določenih uslužbencev Urada, pristojen in odgovoren zanjo pa je generalni direktor Urada
  .“

| (b) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:


  „
  3
  .   
  Uslužbenci Urada morajo za vsako preiskavo imeti pisno pooblastilo generalnega direktorja Urada, v katerem sta navedena predmet in namen preiskave, pravna podlaga za izvajanje preiskave ter pooblastila za preiskovanje, ki izhajajo iz navedene podlage
  .“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„
  3
  .   
  Uslužbenci Urada morajo za vsako preiskavo imeti pisno pooblastilo generalnega direktorja Urada, v katerem sta navedena predmet in namen preiskave, pravna podlaga za izvajanje preiskave ter pooblastila za preiskovanje, ki izhajajo iz navedene podlage
  .“

| (c) | Vstavi se naslednji odstavek:


  „
  3a
  .   
  V primeru, da uslužbenci Urada, določeni za inšpekcijo ali pregled na kraju samem v skladu s postopkom iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, naletijo na nasprotovanje s strani gospodarskih subjektov, s tem takoj seznanijo pristojni organ zadevne države članice, ki ga je Urad že prej določil kot kontaktno točko. Na zahtevo Urada pristojni organ zadevne države članice uslužbencem Urada nudi pomoč, potrebno za izvedbo preiskave, kot je določeno v pisnem pooblastilu iz odstavka 3. Država članica mora zagotoviti, da imajo uslužbenci Urada pod enakimi pogoji kot uslužbenci pristojnega organa in ob spoštovanju nacionalnih zakonov dostop do vseh informacij in dokumentacije, ki se nanaša na dejstva iz člena 1 in ki so potrebne za uspešno izvedbo inšpekcij in pregledov na kraju samem
  .“ |
| --- | --- |

(c)

Vstavi se naslednji odstavek:

„
  3a
  .   
  V primeru, da uslužbenci Urada, določeni za inšpekcijo ali pregled na kraju samem v skladu s postopkom iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, naletijo na nasprotovanje s strani gospodarskih subjektov, s tem takoj seznanijo pristojni organ zadevne države članice, ki ga je Urad že prej določil kot kontaktno točko. Na zahtevo Urada pristojni organ zadevne države članice uslužbencem Urada nudi pomoč, potrebno za izvedbo preiskave, kot je določeno v pisnem pooblastilu iz odstavka 3. Država članica mora zagotoviti, da imajo uslužbenci Urada pod enakimi pogoji kot uslužbenci pristojnega organa in ob spoštovanju nacionalnih zakonov dostop do vseh informacij in dokumentacije, ki se nanaša na dejstva iz člena 1 in ki so potrebne za uspešno izvedbo inšpekcij in pregledov na kraju samem
  .“

| (d) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:


  „
  4
  .   
  Med inšpekcijami in pregledi na kraju samem uslužbenci Urada ravnajo v skladu s pravili in prakso, ki velja za preiskovalce zadevne države članice, s Kadrovskimi predpisi in s sklepi iz drugega pododstavka člena 4(1). Uslužbenci Urada delujejo v skladu z načelom nepristranskosti. Če se v sklopu svoje preiskovalne dejavnosti znajdejo v položaju navzkrižja interesov, o tem nemudoma obvestijo generalnega direktorja Urada. Generalni direktor Urada odloči, ali dejansko gre za navzkrižje interesov. Če je potrebno, da navodila za zamenjavo zadevnega uslužbenca
  .“ |
| --- | --- |

(d)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„
  4
  .   
  Med inšpekcijami in pregledi na kraju samem uslužbenci Urada ravnajo v skladu s pravili in prakso, ki velja za preiskovalce zadevne države članice, s Kadrovskimi predpisi in s sklepi iz drugega pododstavka člena 4(1). Uslužbenci Urada delujejo v skladu z načelom nepristranskosti. Če se v sklopu svoje preiskovalne dejavnosti znajdejo v položaju navzkrižja interesov, o tem nemudoma obvestijo generalnega direktorja Urada. Generalni direktor Urada odloči, ali dejansko gre za navzkrižje interesov. Če je potrebno, da navodila za zamenjavo zadevnega uslužbenca
  .“

| (e) | Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:


  „
  5
  .   
  Trajanje preiskav mora biti sorazmerno okoliščinam in kompleksnosti primera. Uslužbenci Urada morajo voditi preiskavo tako, da se ohranijo in zavarujejo vsi dokazi. Če obstaja nevarnost, da dokazi izginejo, lahko od pristojnega organa zadevne države članice zahtevajo, da v skladu z nacionalno zakonodajo sprejme vse potrebne izvedbene ter previdnostne ukrepe
  .“ |
| --- | --- |

(e)

Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„
  5
  .   
  Trajanje preiskav mora biti sorazmerno okoliščinam in kompleksnosti primera. Uslužbenci Urada morajo voditi preiskavo tako, da se ohranijo in zavarujejo vsi dokazi. Če obstaja nevarnost, da dokazi izginejo, lahko od pristojnega organa zadevne države članice zahtevajo, da v skladu z nacionalno zakonodajo sprejme vse potrebne izvedbene ter previdnostne ukrepe
  .“

| (f) | Doda se naslednji odstavek ║:
  „5a.   Takoj ko preiskava pokaže, da bi lahko bil član, vodilni delavec, uradnik, uslužbenec ali druga oseba v službi institucije, organa, urada ali agencije, vpleten, ali da bi lahko bilo primerno sprejeti previdnostne ali upravne ukrepe za varovanje interesov Unije,
  Urad v najkrajšem času obvesti zadevno

  institucijo, organ, urad ali agencijo ▐ o preiskavi v teku. Poslani podatki vključujejo naslednje:






  (a) | identiteto osebe ali oseb, ki so predmet preiskave, ter povzetek relevantnih dejstev; |
| --- | --- | --- |

(f)

Doda se naslednji odstavek ║:

„5a.   Takoj ko preiskava pokaže, da bi lahko bil član, vodilni delavec, uradnik, uslužbenec ali druga oseba v službi institucije, organa, urada ali agencije, vpleten, ali da bi lahko bilo primerno sprejeti previdnostne ali upravne ukrepe za varovanje interesov Unije,
  Urad v najkrajšem času obvesti zadevno

  institucijo, organ, urad ali agencijo ▐ o preiskavi v teku. Poslani podatki vključujejo naslednje:

(a)

identiteto osebe ali oseb, ki so predmet preiskave, ter povzetek relevantnih dejstev;

| (b) | vse podatke, ki bi lahko instituciji, organu, uradi ali agenciji pomagali pri odločanju, ali je treba sprejeti upravne ukrepe za zavarovanje interesov Unije
  ter, če je potrebno, navodila o rokih za sprejetje previdnostnih ali upravnih ukrepov
  ; |
| --- | --- |

(b)

vse podatke, ki bi lahko instituciji, organu, uradi ali agenciji pomagali pri odločanju, ali je treba sprejeti upravne ukrepe za zavarovanje interesov Unije
  ter, če je potrebno, navodila o rokih za sprejetje previdnostnih ali upravnih ukrepov
  ;

| (c) | morebitne priporočene posebne ukrepe za varstvo zaupnosti. |
| --- | --- |

(c)

morebitne priporočene posebne ukrepe za varstvo zaupnosti.

Obveščanje zadevne institucije, organa, urada ali agencije se lahko odloži v primerih, ko je treba zaradi preiskave ohraniti popolno zaupnost ali ko je treba uporabiti preiskovalne postopke, ki so v pristojnosti nacionalnih sodnih organov v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja za preiskave. Generalni direktor Urada utemelji svojo odločitev v skladu z določbami o nadzoru zakonitosti iz člena 14.

Institucija, organ, urad ali agencija odloči, ali so potrebni morebitni previdnostni ali upravni ukrepi, z ustreznim upoštevanjem pomena jamčenja učinkovitosti vodenja preiskave in posebnih ukrepov za varstvo zaupnosti, ki jih je predlagal Urad.
  Institucija, organ, urad ali agencija v najkrajšem času seznani Urad s svojo odločitvijo o morebitnem sprejetju ukrepov iz tega člena ali, kadar je to primerno, o potrebi po uvedbi dodatnega disciplinskega postopka v zadevah, za katere so institucija, organ, urad ali agencija ustrezno pristojni na podlagi Kadrovskih predpisov. Dodatni disciplinski postopek se lahko začne po uskladitvi z Uradom
  .“

| (g) | Odstavku 6 se doda naslednji pododstavek:




  „Uslužbenci Urada lahko zahtevajo, da pristojni organi tretjih držav sodelujejo pri njihovih preiskavah v skladu z določbami iz sporazumov o medsebojni pomoči in sodelovanju, sklenjenih s temi državami. Prav tako lahko zahtevajo, da v skladu z določbami iz sklenjenih sporazumov o medsebojni pomoči in sodelovanju pri njihovih preiskavah sodelujejo mednarodne organizacije.“ |
| --- | --- |

(g)

Odstavku 6 se doda naslednji pododstavek:

„Uslužbenci Urada lahko zahtevajo, da pristojni organi tretjih držav sodelujejo pri njihovih preiskavah v skladu z določbami iz sporazumov o medsebojni pomoči in sodelovanju, sklenjenih s temi državami. Prav tako lahko zahtevajo, da v skladu z določbami iz sklenjenih sporazumov o medsebojni pomoči in sodelovanju pri njihovih preiskavah sodelujejo mednarodne organizacije.“

| (h) | Doda se naslednji odstavek ║:
  „7.   Če se ugotovi, da preiskave ni mogoče zaključiti v 12 mesecih od njenega začetka, lahko generalni direktor Urada odloči, da bo podaljšal obdobje za največ šest mesecev.
  Generalni direktor Urada se prepriča, ali je preiskavo treba podaljšati
  . Preden sprejme to odločitev
  obvesti nadzorni odbor o razlogih, zaradi katerih še ni bilo mogoče zaključiti preiskave, in o pričakovanem roku za zaključek preiskave
  .


  Če se preiskava ne zaključi v 18 mesecih po njenem začetku, generalni direktor Urada obvesti nadzorni odbor o razlogih, zaradi katerih še ni bilo mogoče zaključiti preiskave in izda mnenje o podaljšanju in, če je potrebno, o nadaljnjem poteku preiskave.




  Nadzorni odbor posreduje kopijo svojega mnenja zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji. Posredovanje mnenja se lahko odloži v primerih, ko je treba zaradi preiskave ohraniti popolno zaupnost ali v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja za preiskave.




  Generalni direktor Urada vsako leto predloži proračunskemu organu poročilo o razlogih, zaradi katerih ni bilo mogoče zaključiti preiskav v 30 mesecih od njihovega začetka. Nadzorni odbor posreduje proračunskemu organu mnenje o teh razlogih
  .“ |
| --- | --- |

(h)

Doda se naslednji odstavek ║:

„7.   Če se ugotovi, da preiskave ni mogoče zaključiti v 12 mesecih od njenega začetka, lahko generalni direktor Urada odloči, da bo podaljšal obdobje za največ šest mesecev.
  Generalni direktor Urada se prepriča, ali je preiskavo treba podaljšati
  . Preden sprejme to odločitev
  obvesti nadzorni odbor o razlogih, zaradi katerih še ni bilo mogoče zaključiti preiskave, in o pričakovanem roku za zaključek preiskave
  .

Če se preiskava ne zaključi v 18 mesecih po njenem začetku, generalni direktor Urada obvesti nadzorni odbor o razlogih, zaradi katerih še ni bilo mogoče zaključiti preiskave in izda mnenje o podaljšanju in, če je potrebno, o nadaljnjem poteku preiskave.

Nadzorni odbor posreduje kopijo svojega mnenja zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji. Posredovanje mnenja se lahko odloži v primerih, ko je treba zaradi preiskave ohraniti popolno zaupnost ali v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja za preiskave.

Generalni direktor Urada vsako leto predloži proračunskemu organu poročilo o razlogih, zaradi katerih ni bilo mogoče zaključiti preiskav v 30 mesecih od njihovega začetka. Nadzorni odbor posreduje proračunskemu organu mnenje o teh razlogih
  .“

| (7) | V členu 7 se odstavka 1 in da nadomestita z naslednjim:


  „
  1
  .   
  Institucije, organi, uradi in agencije Uradu takoj pošljejo vse podatke v zvezi z morebitnimi primeri goljufije ali korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Skupnosti.




  2.
     
  Institucije, organi, uradi in agencije in, če to dopušča nacionalna zakonodaja, države članice na zahtevo Urada ali na svojo pobudo pošljejo Uradu vse dokumente ali podatke v zvezi s preiskavo v teku, s katerimi razpolagajo
  .“ |
| --- | --- |

(7)

V členu 7 se odstavka 1 in da nadomestita z naslednjim:

„
  1
  .   
  Institucije, organi, uradi in agencije Uradu takoj pošljejo vse podatke v zvezi z morebitnimi primeri goljufije ali korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Skupnosti.

2.
     
  Institucije, organi, uradi in agencije in, če to dopušča nacionalna zakonodaja, države članice na zahtevo Urada ali na svojo pobudo pošljejo Uradu vse dokumente ali podatke v zvezi s preiskavo v teku, s katerimi razpolagajo
  .“

| (8) | Dodata se naslednja člena ║:
  „Člen 7a
  Postopkovna jamstva
  1.   Urad v svoji preiskavi išče dokaze za in proti zadevni osebi.
  Preiskave potekajo objektivno in nepristransko ter ob upoštevanju načela domneve nedolžnosti in postopkovnih jamstev, ki jih podrobno določajo postopkovna pravila urada OLAF za preiskave iz člena 15a
  .
  2.   Če preiskava pokaže, da bi lahko bil član, vodilni delavec, uradnik ali drugi uslužbenec ali oseba v službi institucije, organa, urada ali agencije ali gospodarskega subjekta vpleten v zadevo, se zadevno osebo obvesti, pod pogojem, da to ne ovira poteka preiskave.
  V vsakem primeru pa se
  pred pripravo končnega poročila o preiskavi
  ob zaključku preiskave ne smejo sestaviti sklepi, v katerih bi bila fizična ali pravna oseba navedena po imenu, če vpletena oseba ni imela možnosti predložiti svojih stališč v zvezi z vsem, kar jo zadeva,
  v pisni obliki ali v razgovoru s pristojnim uslužbencem Urada. Zadevna
  oseba mora skupaj s povabilom, naj odda pripombe, prejeti povzetek takih zadev,
  sama pa predloži svoje ugotovitve v roku, ki ga določi Urad. Na razgovoru ji lahko pomaga
  oseba po lastni izbiri. Zadevna oseba lahko sama izbere uradni jezik Skupnosti, ki ga želi uporabljati; vendar pa se od uradnikov ali drugih uslužbencev Skupnosti lahko zahteva, da uporabljajo tisti uradni jezik Skupnosti, ki ga zelo dobro obvladajo. Zadevna fizična ali pravna oseba ima pravico, da se izogne samoobtožbi.
  V primerih, ko je treba zaradi preiskave ohranjati popolno zaupnost

  ali
  ko je treba uporabljati preiskovalne metode, ki
  v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja za preiskave
  , spadajo v pristojnost nacionalnih sodnih organov ▐, lahko generalni direktor Urada odloči, da bo
  ob upoštevanju določb v zvezi s preverjanjem zakonitosti iz člena 14
  odložil izpolnjevanje obveznosti, da vpleteni osebi da možnost predstaviti svoje stališče. V primeru notranje preiskave generalni direktor Urada sprejme odločitev
  potem, ko je o tem obvestil
  institucijo,
  organ, urad
  ali agencijo, kateri pripada zadevna oseba.


  Institucija, organ, urad ali agencija odloči, ali so potrebni morebitni previdnostni ali upravni ukrepi, z ustreznim upoštevanjem pomena jamčenja učinkovitosti vodenja preiskave in posebnih ukrepov za varstvo zaupnosti, ki jih je predlagal Urad. Institucija, organ, urad ali agencija v najkrajšem času seznani Urad s svojo odločitvijo o ukrepih iz tega člena ali o potrebi po uvedbi dodatnega disciplinskega postopka v zadevah, za katere so institucija, organ ter urad ali agencija pristojni na podlagi Kadrovskih predpisov. Dodatni disciplinski postopek se lahko začne po uskladitvi z Uradom.


  3.   Povabilo na razgovor priči ali osebi, ki je vpletena v smislu odstavka 2, mora biti poslano vsaj
  deset
  delovnih dni vnaprej; ta rok se lahko skrajša
  z izrecnim
  soglasjem osebe, ki prihaja na razgovor. Povabilo vsebuje seznam pravic osebe, ki prihaja na razgovor. Urad sestavi zapisnik razgovora in osebi, ki je prišla na razgovor, zagotovi dostop do zapisnika, tako da lahko zapisnik potrdi ali doda pripombe.
  Če se med razgovorom
  pojavijo dokazi, ki kažejo na do
  , da bi lahko bila oseba, ki je prišla na razgovor, vpletena v dejstva, ki so predmet preiskave, se takoj začnejo uporabljati postopkovna pravila iz odstavka 2.
  4.   Postopkovna jamstva iz tega člena se uporabljajo brez poseganja:






  (a) | v morebitno širšo zaščito, ki bi lahko bila na voljo na podlagi pravil Pogodbe,
  Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  in katerih koli
  drugih
  ustreznih nacionalnih predpisov
  ali predpisov Skupnosti, vključno s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti
  ; |
| --- | --- | --- |

(8)

Dodata se naslednja člena ║:

„Člen 7a

Postopkovna jamstva

1.   Urad v svoji preiskavi išče dokaze za in proti zadevni osebi.
  Preiskave potekajo objektivno in nepristransko ter ob upoštevanju načela domneve nedolžnosti in postopkovnih jamstev, ki jih podrobno določajo postopkovna pravila urada OLAF za preiskave iz člena 15a
  .

2.   Če preiskava pokaže, da bi lahko bil član, vodilni delavec, uradnik ali drugi uslužbenec ali oseba v službi institucije, organa, urada ali agencije ali gospodarskega subjekta vpleten v zadevo, se zadevno osebo obvesti, pod pogojem, da to ne ovira poteka preiskave.

V vsakem primeru pa se
  pred pripravo končnega poročila o preiskavi
  ob zaključku preiskave ne smejo sestaviti sklepi, v katerih bi bila fizična ali pravna oseba navedena po imenu, če vpletena oseba ni imela možnosti predložiti svojih stališč v zvezi z vsem, kar jo zadeva,
  v pisni obliki ali v razgovoru s pristojnim uslužbencem Urada. Zadevna
  oseba mora skupaj s povabilom, naj odda pripombe, prejeti povzetek takih zadev,
  sama pa predloži svoje ugotovitve v roku, ki ga določi Urad. Na razgovoru ji lahko pomaga
  oseba po lastni izbiri. Zadevna oseba lahko sama izbere uradni jezik Skupnosti, ki ga želi uporabljati; vendar pa se od uradnikov ali drugih uslužbencev Skupnosti lahko zahteva, da uporabljajo tisti uradni jezik Skupnosti, ki ga zelo dobro obvladajo. Zadevna fizična ali pravna oseba ima pravico, da se izogne samoobtožbi.

V primerih, ko je treba zaradi preiskave ohranjati popolno zaupnost

  ali
  ko je treba uporabljati preiskovalne metode, ki
  v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja za preiskave
  , spadajo v pristojnost nacionalnih sodnih organov ▐, lahko generalni direktor Urada odloči, da bo
  ob upoštevanju določb v zvezi s preverjanjem zakonitosti iz člena 14
  odložil izpolnjevanje obveznosti, da vpleteni osebi da možnost predstaviti svoje stališče. V primeru notranje preiskave generalni direktor Urada sprejme odločitev
  potem, ko je o tem obvestil
  institucijo,
  organ, urad
  ali agencijo, kateri pripada zadevna oseba.

Institucija, organ, urad ali agencija odloči, ali so potrebni morebitni previdnostni ali upravni ukrepi, z ustreznim upoštevanjem pomena jamčenja učinkovitosti vodenja preiskave in posebnih ukrepov za varstvo zaupnosti, ki jih je predlagal Urad. Institucija, organ, urad ali agencija v najkrajšem času seznani Urad s svojo odločitvijo o ukrepih iz tega člena ali o potrebi po uvedbi dodatnega disciplinskega postopka v zadevah, za katere so institucija, organ ter urad ali agencija pristojni na podlagi Kadrovskih predpisov. Dodatni disciplinski postopek se lahko začne po uskladitvi z Uradom.

3.   Povabilo na razgovor priči ali osebi, ki je vpletena v smislu odstavka 2, mora biti poslano vsaj
  deset
  delovnih dni vnaprej; ta rok se lahko skrajša
  z izrecnim
  soglasjem osebe, ki prihaja na razgovor. Povabilo vsebuje seznam pravic osebe, ki prihaja na razgovor. Urad sestavi zapisnik razgovora in osebi, ki je prišla na razgovor, zagotovi dostop do zapisnika, tako da lahko zapisnik potrdi ali doda pripombe.

Če se med razgovorom
  pojavijo dokazi, ki kažejo na do
  , da bi lahko bila oseba, ki je prišla na razgovor, vpletena v dejstva, ki so predmet preiskave, se takoj začnejo uporabljati postopkovna pravila iz odstavka 2.

4.   Postopkovna jamstva iz tega člena se uporabljajo brez poseganja:

(a)

v morebitno širšo zaščito, ki bi lahko bila na voljo na podlagi pravil Pogodbe,
  Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  in katerih koli
  drugih
  ustreznih nacionalnih predpisov
  ali predpisov Skupnosti, vključno s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti
  ;

| (b) | v pravice in obveznosti iz Statuta

  poslancev Evropskega parlamenta oziroma Kadrovskih predpisov
  . |
| --- | --- |

(b)

v pravice in obveznosti iz Statuta

  poslancev Evropskega parlamenta oziroma Kadrovskih predpisov
  .

Člen 7b

Podatki o odločitvah, da se primer zaključi in da se ne sprejmejo nadaljnji ukrepi

Če se do zaključka preiskave ne najdejo nobeni dokazi zoper osumljenega člana, vodstvenega delavca, uradnika ali drugega delavca, zaposlenega v instituciji, organu, uradu ali agenciji ali zoper gospodarski subjekt, se z odločitvijo generalnega direktorja Urada, ki
  v desetih delovnih dneh od sprejetja odločitve
  pisno obvesti zadevno osebo in, če je primerno, institucijo, organ, urad ali agencijo, preiskava proti navedeni osebi zaključi in se ne sprejmejo nadaljnji ukrepi.

Člen 7c

Zaščita novinarskih virov

Da bi se zagotovilo nepristransko obveščanje evropskih davkoplačevalcev in za zagotavljanje svobode tiska morajo vsi organi Evropske unije, ki sodelujejo pri dejavnostih preiskav, spoštovati načelo zaščite novinarskih virov
  .“

| (9) | V členu 8 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:
  „3.   Urad upošteva predpise Skupnosti in nacionalne predpise o varstvu osebnih podatkov, zlasti tiste iz Uredbe║ (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta
   (6).
  4.   Generalni direktor Urada zagotovi uporabo določb tega člena in člena 287 Pogodbe. |
| --- | --- |

(9)

V členu 8 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3.   Urad upošteva predpise Skupnosti in nacionalne predpise o varstvu osebnih podatkov, zlasti tiste iz Uredbe║ (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta
   (6).

4.   Generalni direktor Urada zagotovi uporabo določb tega člena in člena 287 Pogodbe.

| (10) | Doda se naslednji člen ║:
  „Člen 8a

  Obvestilo o končnem poročilu o zaključku preiskave

  Preden pošlje končno poročilo o preiskavi zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam ali pristojnim organom zadevnih držav članic, Urad pošlje obvestilo o zaključkih in priporočilih končnega poročila vsem, ki so osebno vpleteni v zadevo, ki je predmet notranje ali zunanje preiskave.
  Generalni direktor Urada lahko odloči, da ne bo poslal obvestila iz prvega pododstavka v primerih, ko je nujno treba ohraniti popolno zaupnost

  ali v skladu za nacionalno zakonodajo, ki se uporablja za preiskave
  , uporabiti preiskovalne ukrepe, ki so v pristojnosti nacionalne sodne oblasti. V primeru notranje preiskave sprejme odločitev
  potem, ko o tem v pravilni in predpisani obliki obvesti
  institucijo, organ, urad ali agencijo, kateri pripada zadevna oseba.
  Če katera koli oseba, ki je osebno vpletena, meni, da postopkovna jamstva, predvidena v členih 6(5) in 7a, niso bila upoštevana, tako da bi to lahko vplivalo na zaključke preiskave, lahko navedena oseba
  v skladu s postopkom iz člena 14a pri nadzornemu odboru
  v desetih delovnih dneh po prejemu zaključkov končnega poročila vloži zahtevo za mnenje.“ |
| --- | --- |

(10)

Doda se naslednji člen ║:

„Člen 8a

Obvestilo o končnem poročilu o zaključku preiskave

Preden pošlje končno poročilo o preiskavi zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam ali pristojnim organom zadevnih držav članic, Urad pošlje obvestilo o zaključkih in priporočilih končnega poročila vsem, ki so osebno vpleteni v zadevo, ki je predmet notranje ali zunanje preiskave.

Generalni direktor Urada lahko odloči, da ne bo poslal obvestila iz prvega pododstavka v primerih, ko je nujno treba ohraniti popolno zaupnost

  ali v skladu za nacionalno zakonodajo, ki se uporablja za preiskave
  , uporabiti preiskovalne ukrepe, ki so v pristojnosti nacionalne sodne oblasti. V primeru notranje preiskave sprejme odločitev
  potem, ko o tem v pravilni in predpisani obliki obvesti
  institucijo, organ, urad ali agencijo, kateri pripada zadevna oseba.

Če katera koli oseba, ki je osebno vpletena, meni, da postopkovna jamstva, predvidena v členih 6(5) in 7a, niso bila upoštevana, tako da bi to lahko vplivalo na zaključke preiskave, lahko navedena oseba
  v skladu s postopkom iz člena 14a pri nadzornemu odboru
  v desetih delovnih dneh po prejemu zaključkov končnega poročila vloži zahtevo za mnenje.“

| (11) | Člen 9 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Po zaključku preiskave, ki jo izvede Urad, ta pod vodstvom svojega generalnega direktorja Urada pripravi poročilo, v katerem je seznam vseh faz postopka,
  ukrepi izvedenih preiskav
  , pravna podlaga, ugotovljena dejstva in njihova pravna kvalifikacija ▐ in ugotovitve preiskave, vključno s priporočili o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.
  Poročilo navaja oceno finančne izgube in zneske, ki jih je treba izterjati. Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave iz člena 15a podrobno določajo vse ostale elemente, ki jih je treba vključiti v poročilo za namene izterjave, za katero so odgovorni pristojni odredbodajalci
  .“ |
| --- | --- | --- |

(11)

Člen 9 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Po zaključku preiskave, ki jo izvede Urad, ta pod vodstvom svojega generalnega direktorja Urada pripravi poročilo, v katerem je seznam vseh faz postopka,
  ukrepi izvedenih preiskav
  , pravna podlaga, ugotovljena dejstva in njihova pravna kvalifikacija ▐ in ugotovitve preiskave, vključno s priporočili o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.
  Poročilo navaja oceno finančne izgube in zneske, ki jih je treba izterjati. Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave iz člena 15a podrobno določajo vse ostale elemente, ki jih je treba vključiti v poročilo za namene izterjave, za katero so odgovorni pristojni odredbodajalci
  .“

| (b) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Poročila, pripravljena po opravljeni zunanji preiskavi, in vsi ustrezni dokumenti v zvezi s preiskavo se pošljejo pristojnim organom zadevnih držav članic v skladu s pravili, ki veljajo za zunanje preiskave, in Komisiji. Pristojni organi zadevnih držav članic, če to ni v neskladju z nacionalno zakonodajo, obvestijo generalnega direktorja Urada o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi ugotovitev zunanjih preiskav, ki so jim bile poslane.
  Zato generalnemu direktorju Urada vsakih šest mesecev ali rokih, ki jih generalni direktor Urada določi, posredujejo poročilo o doseženem napredku
  .


  Urad pristojnim organom tretjih držav, v skladu s sporazumi s Komisijo o medsebojni pomoči in sodelovanju, ter mednarodnim organizacijam, v skladu s sporazumi s Komisijo, pošlje zaključke in priporočila poročila, pripravljenega po opravljeni zunanji preiskavi, in vse koristne dokumente v zvezi z njo. Komisija zagotovi, da pristojni organi tretjih držav, ki jih sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju navajajo kot kontaktne točke Urada, v kolikor nacionalna zakonodaja to dopušča, obvestijo generalnega direktorja Urada o ukrepih, ki so bili sprejeti na podlagi zaključkov in priporočil končnega poročila o preiskavi. Komisija tudi zagotovi, da mednarodne organizacije generalnega direktorja Urada obvestijo o ukrepih, ki so bili sprejeti na podlagi zaključkov in priporočil končnega poročila o preiskavi. Zato generalnemu direktorju Urada vsakih šest mesecev ali v rokih, ki jih generalni direktor Urada določi, posredujejo poročilo o doseženem napredku
  .“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Poročila, pripravljena po opravljeni zunanji preiskavi, in vsi ustrezni dokumenti v zvezi s preiskavo se pošljejo pristojnim organom zadevnih držav članic v skladu s pravili, ki veljajo za zunanje preiskave, in Komisiji. Pristojni organi zadevnih držav članic, če to ni v neskladju z nacionalno zakonodajo, obvestijo generalnega direktorja Urada o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi ugotovitev zunanjih preiskav, ki so jim bile poslane.
  Zato generalnemu direktorju Urada vsakih šest mesecev ali rokih, ki jih generalni direktor Urada določi, posredujejo poročilo o doseženem napredku
  .

Urad pristojnim organom tretjih držav, v skladu s sporazumi s Komisijo o medsebojni pomoči in sodelovanju, ter mednarodnim organizacijam, v skladu s sporazumi s Komisijo, pošlje zaključke in priporočila poročila, pripravljenega po opravljeni zunanji preiskavi, in vse koristne dokumente v zvezi z njo. Komisija zagotovi, da pristojni organi tretjih držav, ki jih sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju navajajo kot kontaktne točke Urada, v kolikor nacionalna zakonodaja to dopušča, obvestijo generalnega direktorja Urada o ukrepih, ki so bili sprejeti na podlagi zaključkov in priporočil končnega poročila o preiskavi. Komisija tudi zagotovi, da mednarodne organizacije generalnega direktorja Urada obvestijo o ukrepih, ki so bili sprejeti na podlagi zaključkov in priporočil končnega poročila o preiskavi. Zato generalnemu direktorju Urada vsakih šest mesecev ali v rokih, ki jih generalni direktor Urada določi, posredujejo poročilo o doseženem napredku
  .“

| (c) | Doda se naslednji odstavek ║:
  „3a.   Če poročilo, pripravljeno po notranji preiskavi, vsebuje

  informacije o dejstvih
  , ki bi lahko zahtevala kazenski postopek, se končno poročilo pošlje sodnim organom zadevne države članice
  in, brez poseganja v nacionalne predpise v zvezi s sodnimi postopki
  , zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji v skladu z odstavkom 4. ▐“ |
| --- | --- |

(c)

Doda se naslednji odstavek ║:

„3a.   Če poročilo, pripravljeno po notranji preiskavi, vsebuje

  informacije o dejstvih
  , ki bi lahko zahtevala kazenski postopek, se končno poročilo pošlje sodnim organom zadevne države članice
  in, brez poseganja v nacionalne predpise v zvezi s sodnimi postopki
  , zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji v skladu z odstavkom 4. ▐“

| (d) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:


  „
  4
  .   
  Poročila, pripravljena po opravljeni notranji preiskavi, in vsi koristni dokumenti v zvezi s preiskavo se pošljejo zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji. Institucija, organ, urad ali agencija na podlagi notranje preiskave sproži ustrezne postopke, predvsem disciplinske ali sodne, kakor zahtevajo rezultati teh preiskav, in o tem poroča generalnemu direktorju Urada. Zato generalnemu direktorju Urada vsakih šest mesecev ali v rokih, ki jih generalni direktor Urada določi, posredujejo poročilo o doseženem napredku
  .“ |
| --- | --- |

(d)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„
  4
  .   
  Poročila, pripravljena po opravljeni notranji preiskavi, in vsi koristni dokumenti v zvezi s preiskavo se pošljejo zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji. Institucija, organ, urad ali agencija na podlagi notranje preiskave sproži ustrezne postopke, predvsem disciplinske ali sodne, kakor zahtevajo rezultati teh preiskav, in o tem poroča generalnemu direktorju Urada. Zato generalnemu direktorju Urada vsakih šest mesecev ali v rokih, ki jih generalni direktor Urada določi, posredujejo poročilo o doseženem napredku
  .“

| (e) | Doda se naslednji odstavek ║:
  „5. Informatorja, ki je Urad obvestil o sumu goljufije ali nepravilnosti lahko Urad na zahtevo obvesti, da je preiskava zaključena, in, če je primerno, da je bilo končno poročilo poslano pristojnim organom. Urad pa lahko tako zahtevo zavrne, kadar meni, da ta zahteva lahko škoduje legitimnim interesom zadevnih oseb, učinkovitosti preiskave in nadaljnjim ukrepom ali zahtevam zaupnosti.“ |
| --- | --- |

(e)

Doda se naslednji odstavek ║:

„5. Informatorja, ki je Urad obvestil o sumu goljufije ali nepravilnosti lahko Urad na zahtevo obvesti, da je preiskava zaključena, in, če je primerno, da je bilo končno poročilo poslano pristojnim organom. Urad pa lahko tako zahtevo zavrne, kadar meni, da ta zahteva lahko škoduje legitimnim interesom zadevnih oseb, učinkovitosti preiskave in nadaljnjim ukrepom ali zahtevam zaupnosti.“

| (12) | Člen 10 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 10

  Izmenjava podatkov med Uradom in nacionalnimi organi držav članic

  1.   Brez poseganja v člena 8 in 9 te uredbe ter v določbe Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 lahko Urad kadarkoli pošlje pristojnim organom zadevne države članice podatke, ki jih je pridobil med zunanjo preiskavo.


  Sklep o prenosu podatkov sprejme generalni direktor Urada po posvetovanju z izvršnim odborom Urada in v skladu z nadzorom zakonitosti iz člena 14(2).


  2.   Brez poseganja v člena 8 in 9 generalni direktor Urada pošlje sodnim organom zadevne države članice podatke, ki jih je Urad pridobil med notranjo preiskavo zadev, ki zahtevajo preiskovalne postopke v pristojnosti nacionalne sodne oblasti ali ki so tako resni, da zahtevajo nujni kazenski pregon. V takem primeru najprej obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo. Poslani podatki obsegajo istovetnost vpletene osebe, povzetek ugotovljenih dejstev, predhodno pravno oceno in morebitno finančno izgubo.


  Sklep o prenosu podatkov sprejme generalni direktor Urada po posvetovanju z izvršnim odborom Urada in v skladu z nadzorom zakonitosti iz člena 14(2).


  Preden Urad pošlje podatke iz prvega pododstavka
  in v kolikor to ne škoduje poteku preiskave
  , da osebi, ki je vpletena v preiskavo, možnost, da predloži opombe o zadevi, ki jo zadeva, ob upoštevanju pogojev in v skladu z ureditvami iz drugega in tretjega pododstavka člena 7a(2).
  3.   Pristojni organi, zlasti pa sodni organi zadevne države članice, če to ni v neskladju z nacionalno zakonodajo, čim prej obvestijo generalnega direktorja Urada o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi podatkov, ki so jim bili poslani na podlagi tega člena.


  4.
     
  Izmenjava informacij in sodelovanje med Uradom in pristojnimi organi držav članic ter dejanja in ukrepi, sprejeti ali izvrševani na podlagi informacij, ki so jim poslane, se redno pregleduje v okviru postopka dogovarjanja, ki ga določa člen 11a
  .“ |
| --- | --- |

(12)

Člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Izmenjava podatkov med Uradom in nacionalnimi organi držav članic

1.   Brez poseganja v člena 8 in 9 te uredbe ter v določbe Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 lahko Urad kadarkoli pošlje pristojnim organom zadevne države članice podatke, ki jih je pridobil med zunanjo preiskavo.

Sklep o prenosu podatkov sprejme generalni direktor Urada po posvetovanju z izvršnim odborom Urada in v skladu z nadzorom zakonitosti iz člena 14(2).

2.   Brez poseganja v člena 8 in 9 generalni direktor Urada pošlje sodnim organom zadevne države članice podatke, ki jih je Urad pridobil med notranjo preiskavo zadev, ki zahtevajo preiskovalne postopke v pristojnosti nacionalne sodne oblasti ali ki so tako resni, da zahtevajo nujni kazenski pregon. V takem primeru najprej obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo. Poslani podatki obsegajo istovetnost vpletene osebe, povzetek ugotovljenih dejstev, predhodno pravno oceno in morebitno finančno izgubo.

Sklep o prenosu podatkov sprejme generalni direktor Urada po posvetovanju z izvršnim odborom Urada in v skladu z nadzorom zakonitosti iz člena 14(2).

Preden Urad pošlje podatke iz prvega pododstavka
  in v kolikor to ne škoduje poteku preiskave
  , da osebi, ki je vpletena v preiskavo, možnost, da predloži opombe o zadevi, ki jo zadeva, ob upoštevanju pogojev in v skladu z ureditvami iz drugega in tretjega pododstavka člena 7a(2).

3.   Pristojni organi, zlasti pa sodni organi zadevne države članice, če to ni v neskladju z nacionalno zakonodajo, čim prej obvestijo generalnega direktorja Urada o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi podatkov, ki so jim bili poslani na podlagi tega člena.

4.
     
  Izmenjava informacij in sodelovanje med Uradom in pristojnimi organi držav članic ter dejanja in ukrepi, sprejeti ali izvrševani na podlagi informacij, ki so jim poslane, se redno pregleduje v okviru postopka dogovarjanja, ki ga določa člen 11a
  .“

| (13) | Vstavita se naslednja člena:



  „Člen 10a


  Izmenjava podatkov med Uradom in zainteresiranimi institucijami



  1.
     
  Generalni direktor Urada redno in najmanj enkrat letno poroča Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču o rezultatih preiskav Urada, ob spoštovanju zaupnosti teh preiskav, zakonitih pravic vpletenih oseb in, če je potrebno, nacionalnih predpisov, ki veljajo za sodne postopke.




  Generalni direktor Urada ravna v skladu z načelom neodvisnosti, ki je značilna za njegovo funkcijo.




  2.
     
  Evropski parlament, Svet, Komisija in Računsko sodišče zagotavljajo spoštovanje zaupnosti preiskav, ki jih izvaja Urad, ter zakonite pravice vpletenih oseb in, v primeru uvedbe sodnega postopka, spoštovanje vseh nacionalnih predpisov, ki veljajo za takšne postopke.




  3.
     
  Urad in zainteresirane institucije lahko na področju pretoka vseh informacij, ki so potrebne za dosego nalog Urada, sklenejo sporazume, ob upoštevanju načel iz odstavkov 1 in 2.



  Člen 10b


  Obveščanje javnosti



  Generalni direktor Urada zagotovi, da se obveščanje javnosti opravlja na nevtralen in nepristranski način, ob upoštevanju načel, ki jih določa člen 10a.




  Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave, sprejeta v skladu s členom 15a, natančno določajo pravila za preprečevanje nedovoljenega posredovanja informacij v zvezi z operativnimi dejavnostmi Urada in disciplinskimi ukrepi, ki se v skladu s členom 8(3) uporabljajo v primeru nedovoljenega posredovanja
  .“ |
| --- | --- |

(13)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 10a

Izmenjava podatkov med Uradom in zainteresiranimi institucijami

1.
     
  Generalni direktor Urada redno in najmanj enkrat letno poroča Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču o rezultatih preiskav Urada, ob spoštovanju zaupnosti teh preiskav, zakonitih pravic vpletenih oseb in, če je potrebno, nacionalnih predpisov, ki veljajo za sodne postopke.

Generalni direktor Urada ravna v skladu z načelom neodvisnosti, ki je značilna za njegovo funkcijo.

2.
     
  Evropski parlament, Svet, Komisija in Računsko sodišče zagotavljajo spoštovanje zaupnosti preiskav, ki jih izvaja Urad, ter zakonite pravice vpletenih oseb in, v primeru uvedbe sodnega postopka, spoštovanje vseh nacionalnih predpisov, ki veljajo za takšne postopke.

3.
     
  Urad in zainteresirane institucije lahko na področju pretoka vseh informacij, ki so potrebne za dosego nalog Urada, sklenejo sporazume, ob upoštevanju načel iz odstavkov 1 in 2.

Člen 10b

Obveščanje javnosti

Generalni direktor Urada zagotovi, da se obveščanje javnosti opravlja na nevtralen in nepristranski način, ob upoštevanju načel, ki jih določa člen 10a.

Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave, sprejeta v skladu s členom 15a, natančno določajo pravila za preprečevanje nedovoljenega posredovanja informacij v zvezi z operativnimi dejavnostmi Urada in disciplinskimi ukrepi, ki se v skladu s členom 8(3) uporabljajo v primeru nedovoljenega posredovanja
  .“

| (14) | Člen 11 se nadomesti z naslednjim:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Nadzorni odbor ▐ z rednim spremljanjem izvajanja preiskovalne funkcije Urada

  zagotavlja, da Urad popolnoma neodvisno izvaja pristojnosti, ki jih določa ta uredba. Nadzorni odbor
  :








  (a) | poskrbi za skladnost s pravili, ki urejajo izmenjavo podatkov med Uradom in institucijami, organi, uradi in agencijami; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„Nadzorni odbor ▐ z rednim spremljanjem izvajanja preiskovalne funkcije Urada

  zagotavlja, da Urad popolnoma neodvisno izvaja pristojnosti, ki jih določa ta uredba. Nadzorni odbor
  :

(a)

poskrbi za skladnost s pravili, ki urejajo izmenjavo podatkov med Uradom in institucijami, organi, uradi in agencijami;

| (b) | spremlja dogajanja v zvezi z uporabo postopkovnih jamstev in trajanjem preiskav glede na redne statistične podatke,
  informacije in poročila o preiskavah
  , ki mu jih
  posreduje
  generalni direktor Urada, ter
  glede na
  mnenja
  revizijskega svetovalca
  ; |
| --- | --- |

(b)

spremlja dogajanja v zvezi z uporabo postopkovnih jamstev in trajanjem preiskav glede na redne statistične podatke,
  informacije in poročila o preiskavah
  , ki mu jih
  posreduje
  generalni direktor Urada, ter
  glede na
  mnenja
  revizijskega svetovalca
  ;

| (c) | pomaga generalnemu direktorju Urada in pri tem zagotavlja, da Urad razpolaga s potrebnimi sredstvi za opravljanje svoje preiskovalne dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

pomaga generalnemu direktorju Urada in pri tem zagotavlja, da Urad razpolaga s potrebnimi sredstvi za opravljanje svoje preiskovalne dejavnosti;

| (d) | daje mnenja in priporočila o:








  — | opredelitvi prednostnih nalog preiskave; |
| --- | --- | --- |

(d)

daje mnenja in priporočila o:

—

opredelitvi prednostnih nalog preiskave;

| — | trajanju preiskav in ukrepih, ki so sprejeti na njihovi podlagi; |
| --- | --- |

—

trajanju preiskav in ukrepih, ki so sprejeti na njihovi podlagi;

| — | postopkovnih pravilih urada OLAF za preiskave; |
| --- | --- |

—

postopkovnih pravilih urada OLAF za preiskave;

| (e) | daje mnenja o nastopih generalnega direktorja Urada pred Sodiščem Evropskih skupnosti in nacionalnimi sodišči; |
| --- | --- |

(e)

daje mnenja o nastopih generalnega direktorja Urada pred Sodiščem Evropskih skupnosti in nacionalnimi sodišči;

| (f) | pomaga generalnemu direktorju Urada v postopku dogovarjanja; |
| --- | --- |

(f)

pomaga generalnemu direktorju Urada v postopku dogovarjanja;

| (g) | lahko pozove Komisijo ali drugo institucijo pred Sodišče, če meni, da so sprejele ukrepe, ki zbujajo dvom o neodvisnosti generalnega direktorja Urada. |
| --- | --- |

(g)

lahko pozove Komisijo ali drugo institucijo pred Sodišče, če meni, da so sprejele ukrepe, ki zbujajo dvom o neodvisnosti generalnega direktorja Urada.

Nadzorni odbor daje mnenja generalnemu direktorju Urada na lastno pobudo ali na zahtevo generalnega direktorja Urada ali na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije, vendar pa se ne vmešava v izvajanje preiskav v teku. Prosilcu se pošlje izvod takih mnenj.“

| (b) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:


  „
  2
  .   
  Nadzorni odbor sestavlja pet neodvisnih zunanjih oseb, ki v trenutku svojega imenovanja opravljajo visoko sodno, preiskovalno ali primerljivo funkcijo, ki je povezana s področji dejavnosti Urada. Od njih se zahteva znanje o delovanju institucij Evropske unije in znanje drugega uradnega jezika EU.




  Člane nadzornega odbora sporazumno imenujejo Evropski parlament, Svet in Komisija. Razpis za oddajo prijav se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Pet članov se izbere na podlagi ‚seznama predizbora‘, ki ga predloži Komisija in vsebuje najmanj 12 kandidatov
  .“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„
  2
  .   
  Nadzorni odbor sestavlja pet neodvisnih zunanjih oseb, ki v trenutku svojega imenovanja opravljajo visoko sodno, preiskovalno ali primerljivo funkcijo, ki je povezana s področji dejavnosti Urada. Od njih se zahteva znanje o delovanju institucij Evropske unije in znanje drugega uradnega jezika EU.

Člane nadzornega odbora sporazumno imenujejo Evropski parlament, Svet in Komisija. Razpis za oddajo prijav se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Pet članov se izbere na podlagi ‚seznama predizbora‘, ki ga predloži Komisija in vsebuje najmanj 12 kandidatov
  .“

| (c) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:


  „
  3
  .   
  Mandat članov traja pet let in se ga ne more podaljšati. Za ohranitev strokovnega znanja in izkušenj v nadzornem odboru je treba nekatere njegove člane imenovati s časovnim zamikom
  .“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„
  3
  .   
  Mandat članov traja pet let in se ga ne more podaljšati. Za ohranitev strokovnega znanja in izkušenj v nadzornem odboru je treba nekatere njegove člane imenovati s časovnim zamikom
  .“

| (d) | Odstavki 6, 7 in 8 se nadomestijo z naslednjim:


  „
  6
  .   
  Nadzorni odbor imenuje svojega predsednika in sprejme svoj poslovnik, ki se pred sprejetjem posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, da podajo svoje mnenje. Sestanki nadzornega odbora so sklicani na pobudo predsednika ali generalnega direktorja Urada. Nazorni odbor svoje sklepe sprejema z večino glasov svojih članov. Tajništvo zagotavlja Urad.


  7.   Generalni direktor Urada vsako leto pošlje nadzornemu odboru program preiskovalnih dejavnosti Urada. Redno obvešča nadzorni odbor o delu Urada, o izvajanju preiskovalne funkcije Urada ter o ukrepih, sprejetih na podlagi preiskav.
  Generalni direktor Urada obvesti nadzorni odbor o:






  (a) | primerih, ko zadevna institucija, organ, agencija ali urad ne upošteva priporočil Urada. |
| --- | --- | --- |

(d)

Odstavki 6, 7 in 8 se nadomestijo z naslednjim:

„
  6
  .   
  Nadzorni odbor imenuje svojega predsednika in sprejme svoj poslovnik, ki se pred sprejetjem posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, da podajo svoje mnenje. Sestanki nadzornega odbora so sklicani na pobudo predsednika ali generalnega direktorja Urada. Nazorni odbor svoje sklepe sprejema z večino glasov svojih članov. Tajništvo zagotavlja Urad.

7.   Generalni direktor Urada vsako leto pošlje nadzornemu odboru program preiskovalnih dejavnosti Urada. Redno obvešča nadzorni odbor o delu Urada, o izvajanju preiskovalne funkcije Urada ter o ukrepih, sprejetih na podlagi preiskav.

Generalni direktor Urada obvesti nadzorni odbor o:

(a)

primerih, ko zadevna institucija, organ, agencija ali urad ne upošteva priporočil Urada.

| (b) | primerih,
  ko pristojni organ držav članic ne upošteva priporočil Urada
  . |
| --- | --- |

(b)

primerih,
  ko pristojni organ držav članic ne upošteva priporočil Urada
  .

8.   Nadzorni odbor vsako leto sprejme vsaj eno poročilo o svojem delu, ki obsega
  oceno neodvisnosti Urada
  , področje uporabe postopkovnih jamstev ter trajanja preiskav; taka poročila se pošljejo institucijam. Odbor lahko Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču predloži poročila o rezultatih preiskav Urada in o ukrepih, sprejetih na podlagi teh rezultatov.“

| (15) | Doda se naslednji člen ║:
  „Člen 11a

  Postopek dogovarjanja



  1.
     
  Vzpostavi se postopek dogovarjanja med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo.




  2.
     
  Postopek dogovarjanja obsega:










  (a) | odnose in sodelovanje med Uradom in državami članicami ter med slednjimi, zlasti:








  — | usklajevanje ukrepov, sprejetih na podlagi člena 1; |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Doda se naslednji člen ║:

„Člen 11a

Postopek dogovarjanja

1.
     
  Vzpostavi se postopek dogovarjanja med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo.

2.
     
  Postopek dogovarjanja obsega:

(a)

odnose in sodelovanje med Uradom in državami članicami ter med slednjimi, zlasti:

—

usklajevanje ukrepov, sprejetih na podlagi člena 1;

| — | izvajanje in uporabo te uredbe, Uredbe (Euratom, ES) št. 2988/95 in Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 ter Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti z dne 26. julija 1995 in njenih protokolov; |
| --- | --- |

—

izvajanje in uporabo te uredbe, Uredbe (Euratom, ES) št. 2988/95 in Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 ter Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti z dne 26. julija 1995 in njenih protokolov;

| — | ukrepe, sprejete na podlagi končnih poročil o preiskavah Urada, in ukrepe, sprejete na podlagi prenosa podatkov Urada; |
| --- | --- |

—

ukrepe, sprejete na podlagi končnih poročil o preiskavah Urada, in ukrepe, sprejete na podlagi prenosa podatkov Urada;

| (b) | odnose in sodelovanje med Uradom ter institucijami, organi, uradi in agencijami, vključno z Eurojustom in Europolom, zlasti pomoč, ki jo institucije nudijo Uradu, in ukrepe, sprejete na podlagi končnih poročil o preiskavi ali prenos podatkov Urada; |
| --- | --- |

(b)

odnose in sodelovanje med Uradom ter institucijami, organi, uradi in agencijami, vključno z Eurojustom in Europolom, zlasti pomoč, ki jo institucije nudijo Uradu, in ukrepe, sprejete na podlagi končnih poročil o preiskavi ali prenos podatkov Urada;

| (c) | odnose in sodelovanje med Uradom in pristojnimi organi tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami v okviru sporazumov, ki jih zajema ta uredba; |
| --- | --- |

(c)

odnose in sodelovanje med Uradom in pristojnimi organi tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami v okviru sporazumov, ki jih zajema ta uredba;

| (d) | vidike prednostnih nalog politike Urada na področju preiskav; |
| --- | --- |

(d)

vidike prednostnih nalog politike Urada na področju preiskav;

| (e) | poročila in analize nadzornega odbora. |
| --- | --- |

(e)

poročila in analize nadzornega odbora.

3.
     
  Dogovarjanje poteka najmanj enkrat letno na zahtevo ene od institucij.

4.
     
  Generalni direktor Urada in predsednik nadzornega odbora sodelujeta pri postopku dogovarjanja. Predstavniki Računskega sodišča, Eurojusta in Europola so lahko povabljeni.

5.
     
  Dogovarjanje poteka na enem ali več sestankih tehnične narave. Sestanki se skličejo na zahtevo ene od institucij ali na zahtevo Urada.

6.
     
  Postopek dogovarjanja v nobenem primeru ne vpliva na potek preiskav in se izvaja ob strogem upoštevanju neodvisnosti generalnega direktorja Urada.

7.
     
  Institucije, organi, uradi in agencije, Urad in države članice vsakič obvestijo udeležence v postopku dogovarjanja o ukrepih, sprejetih na podlagi zaključkov postopka dogovarjanja
  .“

| (16) | Člen 12 se ║nadomesti z naslednjim:
  „Člen 12

  Generalni direktor Urada


  1.   
  Urad vodi generalni direktor, ki ga imenuje
  Komisija
  in
  katerega mandat traja
  pet let in ga je mogoče enkrat obnoviti
  .


  Evropski parlament in Svet sporazumno izbereta generalnega direktorja Urada na podlagi seznama šestih kandidatov, ki ga predloži Komisija. Razpis za oddajo prijav se objavi v Uradnem listu Evropske unije.




  Imenovanje se opravi v treh mesecih od dneva, ko Komisija predloži seznam kandidatov. Postopek v celoti ne sme trajati več kot devet mesecev in se mora začeti najmanj devet mesecev pred koncem mandata takratnega generalnega direktorja Urada, ki opravlja svojo funkcijo do začetka mandata novega generalnega direktorja Urada.




  Če Evropski parlament in/ali Svet ne nasprotujeta obnovitvi mandata generalnega direktorja Urada najmanj devet mesecev pred iztekom njegovega prvega mandata, Komisija njegov mandat podaljša. Nasprotovanje podaljšanju mandata mora biti utemeljeno. V nasprotnem primeru se uporabi določba o postopku imenovanja iz tretjega pododstavka.




  2.
     
  Generalni direktor Urada se izbere med kandidati iz držav članic, ki opravljajo ali so opravljali visoke sodne ali preiskovalne funkcije in imajo najmanj 10 let praktičnih delovnih izkušenj na vodilnem delovnem mestu. Znaten del teh delovnih izkušenj morajo pridobiti na področju boja proti goljufijam na nacionalni ravni ali na ravni Skupnosti. Generalni direktor Urada mora imeti poglobljeno znanje o delovanju institucij Unije in znanje drugega uradnega jezika Unije. Njegova neodvisnost mora biti nedvomna.




  3.
     
  Generalni direktor Urada pri opravljanju svojih nalog v zvezi z začetkom in izvajanjem zunanjih in notranjih preiskav ali pripravo poročil po zaključku preiskav ne sme zahtevati ali prejemati nobenih navodil od vlad ali drugih institucij, organov, uradov ali agencij. Če generalni direktor Urada meni, da ukrep, ki ga sprejme Komisija, zbuja dvome o njegovi neodvisnosti, o tem nemudoma obvesti nadzorni odbor in ga prosi za mnenje ter se odloči, ali bo proti zadevni instituciji vložil tožbo pred Evropskim sodiščem.




  Generalni direktor Urada Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču v okviru postopka dogovarjanja iz člena 11a redno poroča o ugotovitvah preiskav, ki jih izvaja Urad, sprejetih ukrepih in težavah, s katerimi se srečuje, pri čemer mora spoštovati zaupnost teh preiskav, zakonite pravice vpletenih oseb in po potrebi nacionalne določbe, ki veljajo za sodne postopke.




  Zgoraj navedene institucije zagotovijo spoštovanje zaupnosti preiskav, ki jih vodi Urad, ter zakonite pravice vpletenih oseb in, če se uvede sodni postopek, spoštovanje vseh nacionalnih določb, ki veljajo za takšne postopke.


  4.   Pred sprejetjem morebitnih disciplinskih ukrepov zoper generalnega direktorja Urada se Komisija posvetuje z nadzornim odborom na srečanju s predstavniki
  Evropskega parlamenta in Sveta
  v okviru
  postopka dogovarjanja iz člena 11a
  .
  V zvezi z disciplinskimi ukrepi se lahko zoper generalnega direktorja Urada sprejmejo le ukrepi na podlagi utemeljenih sklepov, ki se pošljejo v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Nadzornemu odboru.


  5.
     
  Generalni direktor Urada obvesti Komisijo, če namerava opravljati nov poklic v roku 2 let po preteku svojega mandata, v skladu s členom 16 Kadrovskih predpisov.



  6.   Generalni direktor Urada vsako leto potem, ko pridobi mnenje nadzornega odbora, določi program dejavnosti in prednostne naloge preiskovalne politike Urada.

  7.   Generalni direktor Urada lahko prenese izvajanje nekaterih izmed svojih funkcij iz členov 5, 6(3), 7b in 10(2) na enega ali več članov osebja Urada s pisnim dokumentom, v katerem navede pogoje in omejitve, ki urejajo prenos.“ |
| --- | --- |

(16)

Člen 12 se ║nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Generalni direktor Urada

1.   
  Urad vodi generalni direktor, ki ga imenuje
  Komisija
  in
  katerega mandat traja
  pet let in ga je mogoče enkrat obnoviti
  .

Evropski parlament in Svet sporazumno izbereta generalnega direktorja Urada na podlagi seznama šestih kandidatov, ki ga predloži Komisija. Razpis za oddajo prijav se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Imenovanje se opravi v treh mesecih od dneva, ko Komisija predloži seznam kandidatov. Postopek v celoti ne sme trajati več kot devet mesecev in se mora začeti najmanj devet mesecev pred koncem mandata takratnega generalnega direktorja Urada, ki opravlja svojo funkcijo do začetka mandata novega generalnega direktorja Urada.

Če Evropski parlament in/ali Svet ne nasprotujeta obnovitvi mandata generalnega direktorja Urada najmanj devet mesecev pred iztekom njegovega prvega mandata, Komisija njegov mandat podaljša. Nasprotovanje podaljšanju mandata mora biti utemeljeno. V nasprotnem primeru se uporabi določba o postopku imenovanja iz tretjega pododstavka.

2.
     
  Generalni direktor Urada se izbere med kandidati iz držav članic, ki opravljajo ali so opravljali visoke sodne ali preiskovalne funkcije in imajo najmanj 10 let praktičnih delovnih izkušenj na vodilnem delovnem mestu. Znaten del teh delovnih izkušenj morajo pridobiti na področju boja proti goljufijam na nacionalni ravni ali na ravni Skupnosti. Generalni direktor Urada mora imeti poglobljeno znanje o delovanju institucij Unije in znanje drugega uradnega jezika Unije. Njegova neodvisnost mora biti nedvomna.

3.
     
  Generalni direktor Urada pri opravljanju svojih nalog v zvezi z začetkom in izvajanjem zunanjih in notranjih preiskav ali pripravo poročil po zaključku preiskav ne sme zahtevati ali prejemati nobenih navodil od vlad ali drugih institucij, organov, uradov ali agencij. Če generalni direktor Urada meni, da ukrep, ki ga sprejme Komisija, zbuja dvome o njegovi neodvisnosti, o tem nemudoma obvesti nadzorni odbor in ga prosi za mnenje ter se odloči, ali bo proti zadevni instituciji vložil tožbo pred Evropskim sodiščem.

Generalni direktor Urada Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču v okviru postopka dogovarjanja iz člena 11a redno poroča o ugotovitvah preiskav, ki jih izvaja Urad, sprejetih ukrepih in težavah, s katerimi se srečuje, pri čemer mora spoštovati zaupnost teh preiskav, zakonite pravice vpletenih oseb in po potrebi nacionalne določbe, ki veljajo za sodne postopke.

Zgoraj navedene institucije zagotovijo spoštovanje zaupnosti preiskav, ki jih vodi Urad, ter zakonite pravice vpletenih oseb in, če se uvede sodni postopek, spoštovanje vseh nacionalnih določb, ki veljajo za takšne postopke.

4.   Pred sprejetjem morebitnih disciplinskih ukrepov zoper generalnega direktorja Urada se Komisija posvetuje z nadzornim odborom na srečanju s predstavniki
  Evropskega parlamenta in Sveta
  v okviru
  postopka dogovarjanja iz člena 11a
  .

V zvezi z disciplinskimi ukrepi se lahko zoper generalnega direktorja Urada sprejmejo le ukrepi na podlagi utemeljenih sklepov, ki se pošljejo v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Nadzornemu odboru.

5.
     
  Generalni direktor Urada obvesti Komisijo, če namerava opravljati nov poklic v roku 2 let po preteku svojega mandata, v skladu s členom 16 Kadrovskih predpisov.

6.   Generalni direktor Urada vsako leto potem, ko pridobi mnenje nadzornega odbora, določi program dejavnosti in prednostne naloge preiskovalne politike Urada.

7.   Generalni direktor Urada lahko prenese izvajanje nekaterih izmed svojih funkcij iz členov 5, 6(3), 7b in 10(2) na enega ali več članov osebja Urada s pisnim dokumentom, v katerem navede pogoje in omejitve, ki urejajo prenos.“

| (17) | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 12a


  Nastopi generalnega direktorja Urada pred Sodiščem Evropskih skupnosti in nacionalnimi sodišči



  Generalni direktor Urada lahko nastopi v zadevah, povezanih z dejavnostmi Urada, ki potekajo pred Sodiščem Evropskih skupnosti, in v skladu z nacionalnim pravom pred nacionalnimi sodišči.




  Preden nastopi pred Sodiščem Evropskih skupnosti ali nacionalnimi sodišči, generalni direktor Urada zaprosi za mnenje nadzornega odbora
  .“ |
| --- | --- |

(17)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

Nastopi generalnega direktorja Urada pred Sodiščem Evropskih skupnosti in nacionalnimi sodišči

Generalni direktor Urada lahko nastopi v zadevah, povezanih z dejavnostmi Urada, ki potekajo pred Sodiščem Evropskih skupnosti, in v skladu z nacionalnim pravom pred nacionalnimi sodišči.

Preden nastopi pred Sodiščem Evropskih skupnosti ali nacionalnimi sodišči, generalni direktor Urada zaprosi za mnenje nadzornega odbora
  .“

| (18) | Člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13

  Financiranje

  Proračunska sredstva za Urad, katerih skupni znesek je prikazan pod posebno proračunsko postavko v oddelku skupnega proračuna Evropske unije, ki se nanaša na Komisijo, so podrobneje razčlenjena v Prilogi k navedenemu oddelku.
  Načrt delovnih mest Urada se priloži načrtu delovnih mest Komisije.“ |
| --- | --- |

(18)

Člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Financiranje

Proračunska sredstva za Urad, katerih skupni znesek je prikazan pod posebno proračunsko postavko v oddelku skupnega proračuna Evropske unije, ki se nanaša na Komisijo, so podrobneje razčlenjena v Prilogi k navedenemu oddelku.

Načrt delovnih mest Urada se priloži načrtu delovnih mest Komisije.“

| (19) | Člen 14 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 14

  Nadzor nad zakonitostjo preiskav Urada



  1.
     
  Cilj nadzora zakonitosti preiskav Urada je spoštovanje postopkovnih jamstev in temeljnih pravic oseb, ki jih zadeva preiskava Urada.




  2.
     
  Nadzor zakonitosti se opravlja pred začetkom in pred zaključkom preiskave, pred vsakim posredovanjem podatkov zadevnim pristojnim organom držav članic iz členov 9 in 10 ter v zvezi z oceno popolne zaupnost preiskave.




  3.
     
  Nadzor nad zakonitostjo preiskav izvajajo pravni izvedenci in strokovnjaki na področju preiskovalnega postopka Urada, ki so usposobljeni za opravljanje sodne funkcije v državi članici. Njihovo mnenje se priloži končnemu poročilu o preiskavi.




  4.
     
  Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave iz člena 15a podrobno določajo postopek za nadzor zakonitosti
  .“ |
| --- | --- |

(19)

Člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Nadzor nad zakonitostjo preiskav Urada

1.
     
  Cilj nadzora zakonitosti preiskav Urada je spoštovanje postopkovnih jamstev in temeljnih pravic oseb, ki jih zadeva preiskava Urada.

2.
     
  Nadzor zakonitosti se opravlja pred začetkom in pred zaključkom preiskave, pred vsakim posredovanjem podatkov zadevnim pristojnim organom držav članic iz členov 9 in 10 ter v zvezi z oceno popolne zaupnost preiskave.

3.
     
  Nadzor nad zakonitostjo preiskav izvajajo pravni izvedenci in strokovnjaki na področju preiskovalnega postopka Urada, ki so usposobljeni za opravljanje sodne funkcije v državi članici. Njihovo mnenje se priloži končnemu poročilu o preiskavi.

4.
     
  Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave iz člena 15a podrobno določajo postopek za nadzor zakonitosti
  .“

| (20) | Vstavi se naslednji člen:


  „Člen 14a


  Vložitev pritožb oseb, ki jih zadevajo preiskave Urada



  1.
     
  Katera koli oseba, ki jo preiskava v teku osebno zadeva, lahko vloži pritožbo pri nadzornem odboru, v kateri navede domnevno kršitev svojih postopkovnih ali človekovih pravic med tekom preiskave. Če nadzorni odbor prejme pritožbo, jo nemudoma posreduje revizijskemu svetovalcu.




  2.
     
  Generalni direktor Urada na predlog nadzornega odbora imenuje revizijskega svetovalca, njegov mandat traja pet let in se ga ne more podaljšati. Predlog nadzornega odbora temelji na seznamu kandidatov, ki se sestavi po razpisu.




  3.
     
  Revizijski svetovalec je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen. Pri opravljanju svojih nalog ne zahteva in ne sprejema navodil od nikogar. Znotraj Urada ne opravlja nobene funkcije razen spremljanja skladnosti s postopki.




  4.
     
  Revizijski svetovalec je pristojen tudi za obravnavo pritožb informatorjev, vključno z osebami iz člena 22 Kadrovskih predpisov.




  5.
     
  Revizijski svetovalec predloži svoje mnenje pritožniku, nadzornemu odboru in generalnemu direktorju Urada v roku 30 delovnih dni po predložitvi pritožbe.




  6.
     
  Revizijski svetovalec o svojih dejavnostih redno poroča nadzornemu odboru. Nadzornemu odboru in Komisiji pošilja redna statistična in analitična poročila o vprašanjih, ki zadevajo pritožbe
  .“ |
| --- | --- |

(20)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 14a

Vložitev pritožb oseb, ki jih zadevajo preiskave Urada

1.
     
  Katera koli oseba, ki jo preiskava v teku osebno zadeva, lahko vloži pritožbo pri nadzornem odboru, v kateri navede domnevno kršitev svojih postopkovnih ali človekovih pravic med tekom preiskave. Če nadzorni odbor prejme pritožbo, jo nemudoma posreduje revizijskemu svetovalcu.

2.
     
  Generalni direktor Urada na predlog nadzornega odbora imenuje revizijskega svetovalca, njegov mandat traja pet let in se ga ne more podaljšati. Predlog nadzornega odbora temelji na seznamu kandidatov, ki se sestavi po razpisu.

3.
     
  Revizijski svetovalec je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen. Pri opravljanju svojih nalog ne zahteva in ne sprejema navodil od nikogar. Znotraj Urada ne opravlja nobene funkcije razen spremljanja skladnosti s postopki.

4.
     
  Revizijski svetovalec je pristojen tudi za obravnavo pritožb informatorjev, vključno z osebami iz člena 22 Kadrovskih predpisov.

5.
     
  Revizijski svetovalec predloži svoje mnenje pritožniku, nadzornemu odboru in generalnemu direktorju Urada v roku 30 delovnih dni po predložitvi pritožbe.

6.
     
  Revizijski svetovalec o svojih dejavnostih redno poroča nadzornemu odboru. Nadzornemu odboru in Komisiji pošilja redna statistična in analitična poročila o vprašanjih, ki zadevajo pritožbe
  .“

| (21) | Člen 15 se
  nadomesti z naslednjim
  :
  „Člen 15


  Ocenjevalno poročilo



  Komisija ... (7) pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe, priloži pa mu mnenje nadzornega odbora. V tem poročilu je določeno, ali je potrebna sprememba te uredbe. V vsakem primeru je treba to uredbo spremeniti po ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva. |
| --- | --- |

(21)

Člen 15 se
  nadomesti z naslednjim
  :

„Člen 15

Ocenjevalno poročilo

Komisija ... (7) pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe, priloži pa mu mnenje nadzornega odbora. V tem poročilu je določeno, ali je potrebna sprememba te uredbe. V vsakem primeru je treba to uredbo spremeniti po ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva.

| (22) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 15a

  Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave



  1.
     
  Urad sprejme ‚Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave‘, ki vključujejo pravna in zlasti postopkovna načela, ki jih določa ta uredba. Upošteva operativno prakso Urada.




  2.
     
  Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave natančno določajo prakse pri izvajanju funkcije in statuta Urada, splošna načela, ki urejajo preiskovalni postopek, različne stopnje in poglavitna dejanja postopka, zakonite pravice oseb, ki jih preiskava zadeva, postopkovna jamstva, določbe v zvezi z varstvom podatkov ter politiko sporočanja in dostopanja do dokumentov, določbe v zvezi nadzorom nad zakonitostjo ter pravna sredstva oseb, ki jih preiskava zadeva.




  3.
     
  Pred sprejetjem postopkovnih pravil urada OLAF za preiskave se za mnenje zaprosi Evropski parlament, Svet, Komisijo in nadzorni odbor Urada. Nadzorni odbor zagotavlja neodvisnost Urada v postopku sprejemanja postopkovnih pravil.




  4.
     
  Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave se lahko posodobijo na predlog generalnega direktorja Urada. V tem primeru se uporabi postopek sprejemanja iz tega člena.




  5.
     
  Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave, ki jih sprejme Urad, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije
  .“
  ▐ |
| --- | --- |

(22)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 15a

Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave

1.
     
  Urad sprejme ‚Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave‘, ki vključujejo pravna in zlasti postopkovna načela, ki jih določa ta uredba. Upošteva operativno prakso Urada.

2.
     
  Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave natančno določajo prakse pri izvajanju funkcije in statuta Urada, splošna načela, ki urejajo preiskovalni postopek, različne stopnje in poglavitna dejanja postopka, zakonite pravice oseb, ki jih preiskava zadeva, postopkovna jamstva, določbe v zvezi z varstvom podatkov ter politiko sporočanja in dostopanja do dokumentov, določbe v zvezi nadzorom nad zakonitostjo ter pravna sredstva oseb, ki jih preiskava zadeva.

3.
     
  Pred sprejetjem postopkovnih pravil urada OLAF za preiskave se za mnenje zaprosi Evropski parlament, Svet, Komisijo in nadzorni odbor Urada. Nadzorni odbor zagotavlja neodvisnost Urada v postopku sprejemanja postopkovnih pravil.

4.
     
  Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave se lahko posodobijo na predlog generalnega direktorja Urada. V tem primeru se uporabi postopek sprejemanja iz tega člena.

5.
     
  Postopkovna pravila urada OLAF za preiskave, ki jih sprejme Urad, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije
  .“

▐

Člen 2

Člen 1(12)(a) Uredbe (ES) št. 1073/1999, kakor je bil spremenjen s to uredbo, se ne uporablja za generalnega direktorja Urada, v službi na dan začetka veljavnosti te uredbe, katerega mandat je bil obnovljen za pet let.

Člen 3

Ta uredba začne veljati ║ dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  
  UL C 8, 12.1.2007, str. 1.

1

UL C 8, 12.1.2007, str. 1.

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008.

2

Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008.

(3)  UL C 202, 18.8.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

4

(5)  
  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

5

UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

(6)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.“

6

(7)  V četrtem letu po začetku veljavnosti te uredbe.“

7

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/223 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/223

---

Sprememba proračuna št. 8/2008

P6_TA(2008)0554

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2008 za proračunsko leto 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD))

(2010/C 16 E/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, ki je bil dokončno sprejet dne 13. decembra 2007 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, ki je bil dokončno sprejet dne 13. decembra 2007 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2008 za proračunsko leto 2008, ki ga je Komisija predložila dne 6. oktobra 2008 (KOM(2008)0619), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2008 za proračunsko leto 2008, ki ga je Komisija predložila dne 6. oktobra 2008 (KOM(2008)0619),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 8/2008, ki ga je Svet pripravil 18. novembra 2008(15765/2008 — C6–0426/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 8/2008, ki ga je Svet pripravil 18. novembra 2008(15765/2008 — C6–0426/2008),

| — | ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6–0453/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6–0453/2008),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 8 k splošnemu proračunu za leto 2008 zadeva le Evropski ekonomsko-socialni odbor ter se nanaša na proračunske prilagoditve plač in pokojnin zaradi njihovega manjšega povišanja v primerjavi s tistim, ki je bilo uporabljeno pri pripravi predhodnega predloga proračuna za leto 2008, |
| --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 8 k splošnemu proračunu za leto 2008 zadeva le Evropski ekonomsko-socialni odbor ter se nanaša na proračunske prilagoditve plač in pokojnin zaradi njihovega manjšega povišanja v primerjavi s tistim, ki je bilo uporabljeno pri pripravi predhodnega predloga proračuna za leto 2008,

| B. | ker je treba pozdraviti načelo vložitve predloga spremembe proračuna, ki posodablja tehnične podatke, namenjene zlasti oblikovanju sredstev za vrnitev teh davkoplačevalcem, čeprav bodo morda v tem primeru stroški postopka na žalost prekoračili dejanski znesek vrnjenih sredstev, |
| --- | --- |

B.

ker je treba pozdraviti načelo vložitve predloga spremembe proračuna, ki posodablja tehnične podatke, namenjene zlasti oblikovanju sredstev za vrnitev teh davkoplačevalcem, čeprav bodo morda v tem primeru stroški postopka na žalost prekoračili dejanski znesek vrnjenih sredstev,

1.   je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 9/2008 za proračunsko leto 2008, ki zmanjšuje proračun (stroške) Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za leto 2008 v višini 318 262 EUR in prihodke za 48 265 EUR;

2.   odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 8/2008;

3.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 71, 14.3.2008.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/224

---

Pogoji za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce *

P6_TA(2008)0557

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce (KOM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS))

(2010/C 16 E/41)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0637),

| — | ob upoštevanju člena 63(3)(a) in (4) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 63(3)(a) in (4) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0011/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0011/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za razvoj (A6-0432/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za razvoj (A6-0432/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

3.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4.   poziva k sprožitvi spravnega postopka na podlagi Skupne izjave z dne 4. marca 1975, če namerava Svet odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

5.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

6.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1


  Predlog direktive


  Uvodna izjava 2 a (novo) |
| | (2a) | Evropski svet je na posebnem zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 ugotovil, da je potrebno približevanje nacionalne zakonodaje o pogojih sprejema in prebivanja državljanov tretjih držav. V zvezi s tem je poudaril, da bi morala Evropska unija zagotoviti pravično obravnavo državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, ter da bi morala biti aktivnejša politika vključevanja usmerjena v dodeljevanje pravic in obveznosti, ki so primerljive tistimi, ki jih imajo državljani Unije. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

(2a)

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| (3) | Evropski svet je maja 2000 v Lizboni postavil cilj, naj Skupnost do leta 2010 postane najbolj konkurenčno in na znanju temelječe dinamično gospodarstvo na svetu. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je maja 2000 v Lizboni postavil cilj, naj Skupnost do leta 2010 postane najbolj konkurenčno in na znanju temelječe dinamično gospodarstvo na svetu.

| (3) | Evropski svet je maja 2000 v Lizboni postavil cilj, naj Skupnost do leta 2010 postane najbolj konkurenčno in na znanju temelječe dinamično gospodarstvo na svetu,
  zmožno trajnostne gospodarske rasti z večjim številom delovnih mest in boljšimi delovnimi mesti ter z večjo socialno kohezijo. Ukrepi za pritegnitev in zadržanje visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav na podlagi pristopa, ki temelji na potrebah držav članic, morajo biti del širšega okvira, opredeljenega z Lizbonsko strategijo in integriranimi smernicami za rast in delovna mesta
  . |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je maja 2000 v Lizboni postavil cilj, naj Skupnost do leta 2010 postane najbolj konkurenčno in na znanju temelječe dinamično gospodarstvo na svetu,
  zmožno trajnostne gospodarske rasti z večjim številom delovnih mest in boljšimi delovnimi mesti ter z večjo socialno kohezijo. Ukrepi za pritegnitev in zadržanje visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav na podlagi pristopa, ki temelji na potrebah držav članic, morajo biti del širšega okvira, opredeljenega z Lizbonsko strategijo in integriranimi smernicami za rast in delovna mesta
  .

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Na vse bolj globalnem trgu dela bi morala Evropska unija povečati privlačnost za delavce, zlasti za visokokvalificirane, iz tretjih držav. Ta cilj je mogoče učinkoviteje doseči tako, da se priznajo ugodnosti, na primer določene izjeme, in omogoči lažji dostop do ustreznih informacij. |
| --- | --- |

(5a)

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| (6) | Za doseganje ciljev lizbonskega procesa je pomembno tudi spodbujati mobilnost znotraj Unije visokokvalificiranih delavcev, ki so državljani EU, in zlasti iz držav članic, ki so pristopile v letih 2004 in 2007.
  Države članice morajo pri
  izvajanju te direktive spoštovati načelo prednostne obravnave v Skupnosti, kot je določeno zlasti v ustreznih določbah Aktov o pristopu z dne 16. aprila 2003 in 25. aprila 2005. |
| --- | --- |

(6)

Za doseganje ciljev lizbonskega procesa je pomembno tudi spodbujati mobilnost znotraj Unije visokokvalificiranih delavcev, ki so državljani EU, in zlasti iz držav članic, ki so pristopile v letih 2004 in 2007.
  Države članice morajo pri
  izvajanju te direktive spoštovati načelo prednostne obravnave v Skupnosti, kot je določeno zlasti v ustreznih določbah Aktov o pristopu z dne 16. aprila 2003 in 25. aprila 2005.

| (6) | Za doseganje ciljev lizbonskega procesa je pomembno tudi spodbujati mobilnost znotraj Unije visokokvalificiranih delavcev, ki so državljani EU, in zlasti iz držav članic, ki so pristopile v letih 2004 in 2007.
  Pri
  izvajanju te direktive
  bi bilo treba
  spoštovati načelo prednostne obravnave v Skupnosti, kot je določeno zlasti v ustreznih določbah Aktov o pristopu z dne 16. aprila 2003 in 25. aprila 2005. |
| --- | --- |

(6)

Za doseganje ciljev lizbonskega procesa je pomembno tudi spodbujati mobilnost znotraj Unije visokokvalificiranih delavcev, ki so državljani EU, in zlasti iz držav članic, ki so pristopile v letih 2004 in 2007.
  Pri
  izvajanju te direktive
  bi bilo treba
  spoštovati načelo prednostne obravnave v Skupnosti, kot je določeno zlasti v ustreznih določbah Aktov o pristopu z dne 16. aprila 2003 in 25. aprila 2005.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| (10) | Ta direktiva mora zagotoviti prožen vstopni sistem, ki temelji na povpraševanju, na podlagi objektivnih meril, kot
  so najnižji prag plač, primerljiv z ravnijo plač v državah članicah, in poklicnih kvalifikacij. Opredelitev skupnega najnižjega imenovalca za nacionalni prag plač
  je potrebna, da se zagotovi
  najnižja možna raven usklajevanja pri pogojih za sprejem po vsej EU. Države članice morajo v skladu z razmerami na njihovih trgih dela in njihovimi splošnimi politikami priseljevanja določiti svoj nacionalni prag
  . |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva mora zagotoviti prožen vstopni sistem, ki temelji na povpraševanju, na podlagi objektivnih meril, kot
  so najnižji prag plač, primerljiv z ravnijo plač v državah članicah, in poklicnih kvalifikacij. Opredelitev skupnega najnižjega imenovalca za nacionalni prag plač
  je potrebna, da se zagotovi
  najnižja možna raven usklajevanja pri pogojih za sprejem po vsej EU. Države članice morajo v skladu z razmerami na njihovih trgih dela in njihovimi splošnimi politikami priseljevanja določiti svoj nacionalni prag
  .

| (10) | Ta direktiva mora zagotoviti prožen vstopni sistem, ki temelji na povpraševanju, na podlagi objektivnih meril, kot so
  poklicne kvalifikacije. Uporaba načela enakega plačila za enako delo
  je potrebna, da se zagotovi
  pravična obravnava med državljani EU in tretjih držav
  . |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva mora zagotoviti prožen vstopni sistem, ki temelji na povpraševanju, na podlagi objektivnih meril, kot so
  poklicne kvalifikacije. Uporaba načela enakega plačila za enako delo
  je potrebna, da se zagotovi
  pravična obravnava med državljani EU in tretjih držav
  .

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| (11) | Določiti je treba odstopanja od splošnega sistema v smislu praga plač za visokokvalificirane prosilce, mlajše od 30 let, ki zaradi svojih razmeroma omejenih poklicnih izkušenj in svojega položaja na trgu dela ne morejo izpolniti zahtev glede plače v okviru splošnega sistema, ali za tiste, ki so pridobili visokošolsko izobrazbo v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(11)

črtano

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 a (novo)

| (15a) | V primeru mobilnosti znotraj EU (med državami članicami) po obnovi modre karte EU, bi se lahko imetniki modre karte vozili na delo v sosednjo državo. Glede na to, da modra karta EU združuje delovno dovoljenje in dovoljenje za prebivanje, ne daje možnosti vožnje na delo v sosednjo državo članico ob prebivanju v državi članici, ki je izdala modro karto EU. Možnost vožnje na delo v sosednjo državo bi bilo treba obravnavati v Direktivi .../.../ES z dne ... o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici. |
| --- | --- |

(15a)

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| (17) | Treba je spodbujati in ohraniti mobilnost visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav med Skupnostjo in njihovimi državami izvora. Predvideti je treba odstopanja od Direktive Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, z namenom podaljšanja obdobja odsotnosti z ozemlja Skupnosti, ki se ne upošteva pri izračunu obdobja zakonitega in nepretrganega prebivanja, potrebnega za pridobitev statusa rezidenta ES za daljši čas. Obdobja odsotnosti, daljša od tistih, ki so predvidena v Direktivi Sveta 2003/109/ES, je treba dovoliti tudi po tem, ko so visokokvalificirani delavci iz tretjih držav pridobili status rezidenta ES za daljši čas. Države članice morajo, zlasti da bi spodbudile krožno migracijo visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav, ki izvirajo iz držav v razvoju, upoštevati uporabo možnosti iz drugega pododstavka člena 4(3) in člena 9(2) Direktive Sveta 2003/109/ES, da se omogočijo daljša obdobja odsotnosti od tistih, navedenih v tej direktivi. Za zagotovitev skladnosti, zlasti na podlagi razvojnih ciljev, je treba ta odstopanja uporabljati samo, če se lahko dokaže, da se je zadevna oseba vrnila v svojo državo izvora
  zaradi zaposlitve, študija ali prostovoljnih dejavnosti
  . |
| --- | --- |

(17)

Treba je spodbujati in ohraniti mobilnost visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav med Skupnostjo in njihovimi državami izvora. Predvideti je treba odstopanja od Direktive Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, z namenom podaljšanja obdobja odsotnosti z ozemlja Skupnosti, ki se ne upošteva pri izračunu obdobja zakonitega in nepretrganega prebivanja, potrebnega za pridobitev statusa rezidenta ES za daljši čas. Obdobja odsotnosti, daljša od tistih, ki so predvidena v Direktivi Sveta 2003/109/ES, je treba dovoliti tudi po tem, ko so visokokvalificirani delavci iz tretjih držav pridobili status rezidenta ES za daljši čas. Države članice morajo, zlasti da bi spodbudile krožno migracijo visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav, ki izvirajo iz držav v razvoju, upoštevati uporabo možnosti iz drugega pododstavka člena 4(3) in člena 9(2) Direktive Sveta 2003/109/ES, da se omogočijo daljša obdobja odsotnosti od tistih, navedenih v tej direktivi. Za zagotovitev skladnosti, zlasti na podlagi razvojnih ciljev, je treba ta odstopanja uporabljati samo, če se lahko dokaže, da se je zadevna oseba vrnila v svojo državo izvora
  zaradi zaposlitve, študija ali prostovoljnih dejavnosti
  .

| (17) | Treba je spodbujati in ohraniti mobilnost visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav med Skupnostjo in njihovimi državami izvora. Predvideti je treba odstopanja od Direktive Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, z namenom podaljšanja obdobja odsotnosti z ozemlja Skupnosti, ki se ne upošteva pri izračunu obdobja zakonitega in nepretrganega prebivanja, potrebnega za pridobitev statusa rezidenta ES za daljši čas. Obdobja odsotnosti, daljša od tistih, ki so predvidena v Direktivi Sveta 2003/109/ES, je treba dovoliti tudi po tem, ko so visokokvalificirani delavci iz tretjih držav pridobili status rezidenta ES za daljši čas. Države članice morajo, zlasti da bi spodbudile krožno migracijo visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav, ki izvirajo iz držav v razvoju, upoštevati uporabo možnosti iz drugega pododstavka člena 4(3) in člena 9(2) Direktive Sveta 2003/109/ES, da se omogočijo daljša obdobja odsotnosti od tistih, navedenih v tej direktivi. Za zagotovitev skladnosti, zlasti na podlagi razvojnih ciljev, je treba ta odstopanja uporabljati samo, če se lahko dokaže, da se je zadevna oseba vrnila v svojo državo izvora. |
| --- | --- |

(17)

Treba je spodbujati in ohraniti mobilnost visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav med Skupnostjo in njihovimi državami izvora. Predvideti je treba odstopanja od Direktive Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, z namenom podaljšanja obdobja odsotnosti z ozemlja Skupnosti, ki se ne upošteva pri izračunu obdobja zakonitega in nepretrganega prebivanja, potrebnega za pridobitev statusa rezidenta ES za daljši čas. Obdobja odsotnosti, daljša od tistih, ki so predvidena v Direktivi Sveta 2003/109/ES, je treba dovoliti tudi po tem, ko so visokokvalificirani delavci iz tretjih držav pridobili status rezidenta ES za daljši čas. Države članice morajo, zlasti da bi spodbudile krožno migracijo visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav, ki izvirajo iz držav v razvoju, upoštevati uporabo možnosti iz drugega pododstavka člena 4(3) in člena 9(2) Direktive Sveta 2003/109/ES, da se omogočijo daljša obdobja odsotnosti od tistih, navedenih v tej direktivi. Za zagotovitev skladnosti, zlasti na podlagi razvojnih ciljev, je treba ta odstopanja uporabljati samo, če se lahko dokaže, da se je zadevna oseba vrnila v svojo državo izvora.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| (20) | Države članice
  se morajo
  pri izvajanju te direktive
  vzdržati politike aktivnega zaposlovanja v državah v razvoju v sektorjih, ki trpijo zaradi pomanjkanja človeških virov
  . Etične politike zaposlovanja in načela,
  ki veljajo za delodajalce iz javnega in zasebnega sektorja, je treba razviti zlasti v zdravstvenem sektorju, kot je poudarjeno v Sklepih Sveta in držav članic z dne 14. maja 2007 o Evropskem akcijskem programu za odpravo hudega pomanjkanja zdravstvenih delavcev v državah v razvoju (2007–2013). Te
  je treba okrepiti z razvojem mehanizmov, smernic in drugih orodij, da se poenostavita krožna in začasna migracija,
  ter drugih ukrepov, ki bi zmanjšali negativne vplive na najmanjšo možno raven in čim bolj povečali pozitivne vplive visokokvalificiranega priseljevanja na države v razvoju
  . Vsako tako posredovanje mora biti v skladu z zavezami skupne deklaracije afriških držav in EU o migracijah in razvoju, ki je bila sprejeta 22. in 23. novembra 2006 v Tripoliju, ter da bi tako oblikovali celovito migracijsko politiko, kakor je to zahteval Evropski svet 14. in 15. decembra 2006. |
| --- | --- |

(20)

Države članice
  se morajo
  pri izvajanju te direktive
  vzdržati politike aktivnega zaposlovanja v državah v razvoju v sektorjih, ki trpijo zaradi pomanjkanja človeških virov
  . Etične politike zaposlovanja in načela,
  ki veljajo za delodajalce iz javnega in zasebnega sektorja, je treba razviti zlasti v zdravstvenem sektorju, kot je poudarjeno v Sklepih Sveta in držav članic z dne 14. maja 2007 o Evropskem akcijskem programu za odpravo hudega pomanjkanja zdravstvenih delavcev v državah v razvoju (2007–2013). Te
  je treba okrepiti z razvojem mehanizmov, smernic in drugih orodij, da se poenostavita krožna in začasna migracija,
  ter drugih ukrepov, ki bi zmanjšali negativne vplive na najmanjšo možno raven in čim bolj povečali pozitivne vplive visokokvalificiranega priseljevanja na države v razvoju
  . Vsako tako posredovanje mora biti v skladu z zavezami skupne deklaracije afriških držav in EU o migracijah in razvoju, ki je bila sprejeta 22. in 23. novembra 2006 v Tripoliju, ter da bi tako oblikovali celovito migracijsko politiko, kakor je to zahteval Evropski svet 14. in 15. decembra 2006.

| (20) | Države članice
  si
  pri izvajanju te direktive
  ne bi smele aktivno prizadevati privabiti visokokvalificirane delavce v sektorjih, kjer v tretji državi že primanjkuje oziroma je verjetno, da bo primanjkovalo visokokvalificiranih delavcev. To še zlasti velja za zdravstveni in izobraževalni sektor. Države članice bi morale sprejeti sporazume o sodelovanju s tretjimi državami, da se zavarujejo tako potrebe Unije kot tudi razvoj tretjih držav, iz katerih prihajajo visoko kvalificirani priseljenci. Sporazumi o sodelovanju bi morali vključevati etične
  politike zaposlovanja in načela,
  ki jih
  je treba okrepiti z razvojem mehanizmov, smernic in drugih orodij, da se poenostavita krožna in začasna migracija,
  s pomočjo katere se visoko kvalificirani priseljenci lahko vrnejo v državo izvora
  . Vsako tako posredovanje mora biti v skladu z zavezami skupne deklaracije afriških držav in EU o migracijah in razvoju, ki je bila sprejeta 22. in 23. novembra 2006 v Tripoliju,
  in sklepi prvega srečanja svetovnega foruma o migracijah in razvoju, ki je potekal julija 2007
  , da bi tako oblikovali celovito migracijsko politiko, kakor je to zahteval Evropski svet 14. in 15. decembra 2006.
  Poleg tega bi morale države članice v sodelovanju z državami izvora ponuditi konkretno podporo za usposabljanje kadrov v ključnih sektorjih, prizadetih zaradi množičnega odhajanja strokovnjakov
  . |
| --- | --- |

(20)

Države članice
  si
  pri izvajanju te direktive
  ne bi smele aktivno prizadevati privabiti visokokvalificirane delavce v sektorjih, kjer v tretji državi že primanjkuje oziroma je verjetno, da bo primanjkovalo visokokvalificiranih delavcev. To še zlasti velja za zdravstveni in izobraževalni sektor. Države članice bi morale sprejeti sporazume o sodelovanju s tretjimi državami, da se zavarujejo tako potrebe Unije kot tudi razvoj tretjih držav, iz katerih prihajajo visoko kvalificirani priseljenci. Sporazumi o sodelovanju bi morali vključevati etične
  politike zaposlovanja in načela,
  ki jih
  je treba okrepiti z razvojem mehanizmov, smernic in drugih orodij, da se poenostavita krožna in začasna migracija,
  s pomočjo katere se visoko kvalificirani priseljenci lahko vrnejo v državo izvora
  . Vsako tako posredovanje mora biti v skladu z zavezami skupne deklaracije afriških držav in EU o migracijah in razvoju, ki je bila sprejeta 22. in 23. novembra 2006 v Tripoliju,
  in sklepi prvega srečanja svetovnega foruma o migracijah in razvoju, ki je potekal julija 2007
  , da bi tako oblikovali celovito migracijsko politiko, kakor je to zahteval Evropski svet 14. in 15. decembra 2006.
  Poleg tega bi morale države članice v sodelovanju z državami izvora ponuditi konkretno podporo za usposabljanje kadrov v ključnih sektorjih, prizadetih zaradi množičnega odhajanja strokovnjakov
  .

Sprememba 10

Predlog direktive

Člen 2 — točka b

| (b) | „zaposlitev za visokokvalificirane delavce“ pomeni opravljanje resničnega in učinkovitega dela po navodilih druge osebe in za katero je plačana ter za katero se zahteva visokošolska izobrazba ali
  vsaj tri leta ustreznih poklicnih izkušenj
  ; |
| --- | --- |

(b)

„zaposlitev za visokokvalificirane delavce“ pomeni opravljanje resničnega in učinkovitega dela po navodilih druge osebe in za katero je plačana ter za katero se zahteva visokošolska izobrazba ali
  vsaj tri leta ustreznih poklicnih izkušenj
  ;

| (b) | „zaposlitev za visokokvalificirane delavce“ pomeni opravljanje resničnega in učinkovitega dela
  na podlagi zaposlitve
  po navodilih druge osebe in za katero je oseba plačana ter za katero se zahteva visokošolska izobrazba ali
  visoke poklicne kvalifikacije
  ; |
| --- | --- |

(b)

„zaposlitev za visokokvalificirane delavce“ pomeni opravljanje resničnega in učinkovitega dela
  na podlagi zaposlitve
  po navodilih druge osebe in za katero je oseba plačana ter za katero se zahteva visokošolska izobrazba ali
  visoke poklicne kvalifikacije
  ;

Sprememba 11

Predlog direktive

Člen 2 — točka c

| (c) | „modra karta EU“ pomeni dovoljenje, ki imetniku omogoča zakonito prebivanje in zaposlitev na ozemlju ene države članice ter selitev v drugo državo članico zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce
  v skladu s to direktivo
  ; |
| --- | --- |

(c)

„modra karta EU“ pomeni dovoljenje, ki imetniku omogoča zakonito prebivanje in zaposlitev na ozemlju ene države članice ter selitev v drugo državo članico zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce
  v skladu s to direktivo
  ;

| (c) | „modra karta EU“ pomeni dovoljenje, ki imetniku omogoča zakonito prebivanje in zaposlitev na ozemlju ene države članice ter,
  v skladu s poglavjem V
  , selitev v drugo državo članico zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce; |
| --- | --- |

(c)

„modra karta EU“ pomeni dovoljenje, ki imetniku omogoča zakonito prebivanje in zaposlitev na ozemlju ene države članice ter,
  v skladu s poglavjem V
  , selitev v drugo državo članico zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce;

Sprememba 12

Predlog direktive

Člen 2 — točka f

| (f) | „družinski člani“ pomenijo državljane tretjih držav, opredeljene v členu 4(1) Direktive 2003/86/ES; |
| --- | --- |

(f)

„družinski člani“ pomenijo državljane tretjih držav, opredeljene v členu 4(1) Direktive 2003/86/ES;

| (f) | „družinski člani“ pomenijo državljane tretjih držav, opredeljene v členu 4(1),
  4(2)(b) in 4(3)
  Direktive 2003/86/ES; |
| --- | --- |

(f)

„družinski člani“ pomenijo državljane tretjih držav, opredeljene v členu 4(1),
  4(2)(b) in 4(3)
  Direktive 2003/86/ES;

Sprememba 13

Predlog direktive

Člen 2 — točka g

| (g) | „visokošolska izobrazba“ pomeni katero koli diplomo ali drugo spričevalo, ki ga je
  izdal
  pristojni organ in ki potrjuje uspešen zaključek visokošolskega programa, in sicer vrsto tečajev, ki jih zagotavlja izobraževalna ustanova, ki jo država, v kateri ima sedež, priznava kot visokošolsko ustanovo. Te kvalifikacije se upoštevajo za namene te direktive pod pogojem, da je študij, potreben za njihovo pridobitev, trajal najmanj tri leta; |
| --- | --- |

(g)

„visokošolska izobrazba“ pomeni katero koli diplomo ali drugo spričevalo, ki ga je
  izdal
  pristojni organ in ki potrjuje uspešen zaključek visokošolskega programa, in sicer vrsto tečajev, ki jih zagotavlja izobraževalna ustanova, ki jo država, v kateri ima sedež, priznava kot visokošolsko ustanovo. Te kvalifikacije se upoštevajo za namene te direktive pod pogojem, da je študij, potreben za njihovo pridobitev, trajal najmanj tri leta;

| (g) | „visokošolska izobrazba“ pomeni diplomo ali drugo spričevalo, ki ga je
  izdala tretja država in ga je kasneje priznal
  pristojni organ države članice in ki potrjuje uspešen zaključek visokošolskega programa, in sicer vrsto tečajev, ki jih zagotavlja izobraževalna ustanova, ki jo država, v kateri ima sedež, priznava kot visokošolsko ustanovo. Te kvalifikacije se upoštevajo za namene te direktive pod pogojem, da je študij, potreben za njihovo pridobitev, trajal najmanj tri leta.
  Za namene te direktive se kot referenca pri oceni, ali ima državljan tretje države visokošolsko izobrazbo, uporabijo standardi Mednarodne klasifikacije poklicev (ISCED) 1997, raven 5a in 6
  ; |
| --- | --- |

(g)

„visokošolska izobrazba“ pomeni diplomo ali drugo spričevalo, ki ga je
  izdala tretja država in ga je kasneje priznal
  pristojni organ države članice in ki potrjuje uspešen zaključek visokošolskega programa, in sicer vrsto tečajev, ki jih zagotavlja izobraževalna ustanova, ki jo država, v kateri ima sedež, priznava kot visokošolsko ustanovo. Te kvalifikacije se upoštevajo za namene te direktive pod pogojem, da je študij, potreben za njihovo pridobitev, trajal najmanj tri leta.
  Za namene te direktive se kot referenca pri oceni, ali ima državljan tretje države visokošolsko izobrazbo, uporabijo standardi Mednarodne klasifikacije poklicev (ISCED) 1997, raven 5a in 6
  ;

Sprememba 14

Predlog direktive

Člen 2 — točka h

| (h) | „visoke poklicne kvalifikacije“ pomenijo kvalifikacije, ki se izkazujejo z dokazili o 
  visokošolski izobrazbi ali najmanj tremi leti ustreznih poklicnih izkušenj
  ; |
| --- | --- |

(h)

„visoke poklicne kvalifikacije“ pomenijo kvalifikacije, ki se izkazujejo z dokazili o 
  visokošolski izobrazbi ali najmanj tremi leti ustreznih poklicnih izkušenj
  ;

| (h) | „visoke poklicne kvalifikacije“ pomenijo kvalifikacije, ki se izkazujejo z dokazili o 
  najmanj petih letih poklicnih izkušenj na ravni, ki je primerljiva z visokošolsko izobrazbo, od tega najmanj dve leti na visokem položaju
  ; |
| --- | --- |

(h)

„visoke poklicne kvalifikacije“ pomenijo kvalifikacije, ki se izkazujejo z dokazili o 
  najmanj petih letih poklicnih izkušenj na ravni, ki je primerljiva z visokošolsko izobrazbo, od tega najmanj dve leti na visokem položaju
  ;

Sprememba 15

Predlog direktive

Člen 2 — točka i

| (i) | „poklicne izkušnje“ pomenijo dejansko in zakonito opravljanje zadevnega poklica. |
| --- | --- |

(i)

„poklicne izkušnje“ pomenijo dejansko in zakonito opravljanje zadevnega poklica.

| (i) | „poklicne izkušnje“ pomenijo dejansko in zakonito opravljanje zadevnega poklica,
  potrjeno z dokumentom, ki so ga izdali javni organi, na primer potrdilo o zaposlitvi, potrdilo o socialnem zavarovanju ali davčno potrdilo
  ; |
| --- | --- |

(i)

„poklicne izkušnje“ pomenijo dejansko in zakonito opravljanje zadevnega poklica,
  potrjeno z dokumentom, ki so ga izdali javni organi, na primer potrdilo o zaposlitvi, potrdilo o socialnem zavarovanju ali davčno potrdilo
  ;

Sprememba 16

Predlog direktive

Člen 2 — točka i a (novo)

| (ia) | „reguliran poklic“ pomeni poklicno dejavnost ali skupino poklicnih dejavnosti, pri katerih je začetek ali opravljanje ali eden od načinov opravljanja posredno ali neposredno, z zakoni ali drugimi predpisi, vezan na osebe z določenimi poklicnimi kvalifikacijami; način opravljanja dejavnosti zajema zlasti uporabo poklicnega naziva, ki je z zakoni ali drugimi predpisi omejen na imetnike določenih poklicnih kvalifikacij. |
| --- | --- |

(ia)

Sprememba 17

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 1

| 1. | Ta direktiva velja za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem na ozemlje države članice zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce. |
| --- | --- |

1.

Ta direktiva velja za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem na ozemlje države članice zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce.

| 1. | Ta direktiva velja za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem na ozemlje države članice zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce,
  kakor tudi za državljane tretjih držav, ki v državi članici že zakonito bivajo v skladu z drugimi sistemi v tej državi in ki zaprosijo za modro karto EU
  . |
| --- | --- |

1.

Ta direktiva velja za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem na ozemlje države članice zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce,
  kakor tudi za državljane tretjih držav, ki v državi članici že zakonito bivajo v skladu z drugimi sistemi v tej državi in ki zaprosijo za modro karto EU
  .

Sprememba 18

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 2 — točka (a)

| (a) | ki bivajo v državi članici kot prosilci za mednarodno zaščito ali na podlagi programov začasne zaščite; |
| --- | --- |

(a)

ki bivajo v državi članici kot prosilci za mednarodno zaščito ali na podlagi programov začasne zaščite;

| (a) | ki bivajo v državi članici kot prosilci za mednarodno zaščito ali na podlagi programov začasne zaščite
  ali so zaradi enega od obeh razlogov zaprosili za dovoljenje za prebivanje in o njihovem statusu še ni bila sprejeta dokončna odločitev
  ; |
| --- | --- |

(a)

ki bivajo v državi članici kot prosilci za mednarodno zaščito ali na podlagi programov začasne zaščite
  ali so zaradi enega od obeh razlogov zaprosili za dovoljenje za prebivanje in o njihovem statusu še ni bila sprejeta dokončna odločitev
  ;

Sprememba 19

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 2 — točka b

| (b) | ki so
  begunci ali so
  zaprosili za priznanje statusa begunca in o vlogi še ni bilo dokončno odločeno; |
| --- | --- |

(b)

ki so
  begunci ali so
  zaprosili za priznanje statusa begunca in o vlogi še ni bilo dokončno odločeno;

| (b) | ki so zaprosili za priznanje statusa begunca in o vlogi še ni bilo dokončno odločeno; |
| --- | --- |

(b)

ki so zaprosili za priznanje statusa begunca in o vlogi še ni bilo dokončno odločeno;

Sprememba 20

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 2 — točka f

| (f) | ki vstopijo v državo članico v skladu z zavezami iz mednarodnega sporazuma, ki omogočajo vstop in začasno bivanje določenim kategorijam fizičnih oseb zaradi trgovine in naložb; |
| --- | --- |

(f)

ki vstopijo v državo članico v skladu z zavezami iz mednarodnega sporazuma, ki omogočajo vstop in začasno bivanje določenim kategorijam fizičnih oseb zaradi trgovine in naložb;

| (f) | ki vstopijo v državo članico v skladu z zavezami iz mednarodnega sporazuma, ki omogočajo vstop in začasno bivanje določenim kategorijam fizičnih oseb zaradi trgovine in naložb,
  zlasti osebje, premeščeno znotraj podjetja, ponudnike pogodbenih storitev in diplomirane pripravnike, za katere veljajo obveznosti Skupnosti v okviru Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS)
  ; |
| --- | --- |

(f)

ki vstopijo v državo članico v skladu z zavezami iz mednarodnega sporazuma, ki omogočajo vstop in začasno bivanje določenim kategorijam fizičnih oseb zaradi trgovine in naložb,
  zlasti osebje, premeščeno znotraj podjetja, ponudnike pogodbenih storitev in diplomirane pripravnike, za katere veljajo obveznosti Skupnosti v okviru Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS)
  ;

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 2 — točka g a (novo)

| (ga) | jim je bil dovoljen vstop na ozemlje države članice kot sezonskim delavcem. |
| --- | --- |

(ga)

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 3

| 3. | Ta direktiva ne sme posegati v kateri koli prihodnji sporazum med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter eno ali več tretjimi državami na drugi, v katerem so navedeni poklici, ki jih ta direktiva ne zajema, da se zagotovi etično zaposlovanje v sektorjih, ki trpijo zaradi pomanjkanja osebja, na način, da se zaščitijo človeški viri v državah v razvoju, ki so podpisnice takih sporazumov. |
| --- | --- |

3.

Ta direktiva ne sme posegati v kateri koli prihodnji sporazum med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter eno ali več tretjimi državami na drugi, v katerem so navedeni poklici, ki jih ta direktiva ne zajema, da se zagotovi etično zaposlovanje v sektorjih, ki trpijo zaradi pomanjkanja osebja, na način, da se zaščitijo človeški viri v državah v razvoju, ki so podpisnice takih sporazumov.

| 3. | Ta direktiva ne sme posegati v kateri koli prihodnji sporazum med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter eno ali več tretjimi državami na drugi, v katerem so navedeni poklici, ki jih ta direktiva ne zajema, da se zagotovi etično zaposlovanje v sektorjih, ki trpijo zaradi pomanjkanja osebja,
  sektorjih, ki so bistvenega pomena za izpolnitev razvojnih ciljev novega tisočletja OZN, zlasti v zdravstvenem in izobraževalnem, ter v sektorjih, ki so bistvenega pomena za zmožnost držav v razvoju, da zagotovijo osnovne socialne storitve
  , na način, da se zaščitijo človeški viri v državah v razvoju, ki so podpisnice takih sporazumov. |
| --- | --- |

3.

Ta direktiva ne sme posegati v kateri koli prihodnji sporazum med Skupnostjo ali Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter eno ali več tretjimi državami na drugi, v katerem so navedeni poklici, ki jih ta direktiva ne zajema, da se zagotovi etično zaposlovanje v sektorjih, ki trpijo zaradi pomanjkanja osebja,
  sektorjih, ki so bistvenega pomena za izpolnitev razvojnih ciljev novega tisočletja OZN, zlasti v zdravstvenem in izobraževalnem, ter v sektorjih, ki so bistvenega pomena za zmožnost držav v razvoju, da zagotovijo osnovne socialne storitve
  , na način, da se zaščitijo človeški viri v državah v razvoju, ki so podpisnice takih sporazumov.

Sprememba 23

Predlog direktive

Člen 4 — odstavek 2

| 2. | Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da sprejmejo ali ohranijo ugodnejše določbe
  v zvezi s pogoji za vstop in prebivanje
  za osebe, za katere se uporablja, razen
  za pogoje za vstop v prvo državo članico
  . |
| --- | --- |

2.

Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da sprejmejo ali ohranijo ugodnejše določbe
  v zvezi s pogoji za vstop in prebivanje
  za osebe, za katere se uporablja, razen
  za pogoje za vstop v prvo državo članico
  .

| 2. | Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da sprejmejo ali ohranijo ugodnejše določbe za osebe, za katere se
  ta direktiva
  uporablja,
  kot so naslednje določbe
  : |
| --- | --- |

2.

Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da sprejmejo ali ohranijo ugodnejše določbe za osebe, za katere se
  ta direktiva
  uporablja,
  kot so naslednje določbe
  :

| (a) | člen 5(2) v primeru nastanitve v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | člen 12, člen 13(1) in (2) ter členi 14, 16, 17(4) in 20. |
| --- | --- |

(b)

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 5 — odstavek 1 — točka (a)

| (a) | predloži veljavno pogodbo o zaposlitvi ali zavezujočo ponudbo za zaposlitev za obdobje najmanj enega leta v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

predloži veljavno pogodbo o zaposlitvi ali zavezujočo ponudbo za zaposlitev za obdobje najmanj enega leta v zadevni državi članici;

| (a) | predloži
  po nacionalni zakonodaji
  veljavno pogodbo o zaposlitvi
  za visokokvalificirane delavce ali
  zavezujočo ponudbo za zaposlitev za obdobje najmanj enega leta v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

predloži
  po nacionalni zakonodaji
  veljavno pogodbo o zaposlitvi
  za visokokvalificirane delavce ali
  zavezujočo ponudbo za zaposlitev za obdobje najmanj enega leta v zadevni državi članici;

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 5 — odstavek 1 — točka c

| (c) | za neregulirane poklice predloži dokumentacijo, ki potrjuje ustrezne visoke poklicne kvalifikacije v poklicni dejavnosti ali sektorju, opredeljenem v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev; |
| --- | --- |

(c)

črtano

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 5 — odstavek 1 — točka e

| (e) | predloži dokazila o zdravstvenem zavarovanju za prosilca in njegove družinske člane za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, za obdobje, v katerem takšno zdravstveno zavarovanje in ustrezna upravičenost do storitev nista zagotovljena na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali zaradi nje; |
| --- | --- |

(e)

predloži dokazila o zdravstvenem zavarovanju za prosilca in njegove družinske člane za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, za obdobje, v katerem takšno zdravstveno zavarovanje in ustrezna upravičenost do storitev nista zagotovljena na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali zaradi nje;

| (e) | predloži dokazila o zdravstvenem zavarovanju za prosilca in njegove družinske člane za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, za obdobje, v katerem takšno zdravstveno zavarovanje in ustrezna upravičenost do storitev
  zdravstvenega zavarovanja
  nista zagotovljena na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali zaradi nje; |
| --- | --- |

(e)

predloži dokazila o zdravstvenem zavarovanju za prosilca in njegove družinske člane za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, za obdobje, v katerem takšno zdravstveno zavarovanje in ustrezna upravičenost do storitev
  zdravstvenega zavarovanja
  nista zagotovljena na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali zaradi nje;

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 5 — odstavek 1 — točka f

| (f) | ne predstavlja nevarnosti za javni red, javno varnost ali javno zdravje. |
| --- | --- |

(f)

ne predstavlja nevarnosti za javni red, javno varnost ali javno zdravje.

| (f) | iz objektivno dokazljivih razlogov
  ne predstavlja nevarnosti za javni red, javno varnost ali javno zdravje. |
| --- | --- |

(f)

iz objektivno dokazljivih razlogov
  ne predstavlja nevarnosti za javni red, javno varnost ali javno zdravje.

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 5 — odstavek 2

| 2. | Poleg pogojev iz odstavka 1 bruto mesečna plača, opredeljena v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev, ne sme biti nižja od
  nacionalnega praga plač
  , ki
  ga
  za ta namen določijo in objavijo države članice, pri čemer je minimalna plača v višini najmanj trikratne vrednosti minimalne bruto mesečne plače,
  določene z nacionalnim pravom
  . |
| --- | --- |

2.

Poleg pogojev iz odstavka 1 bruto mesečna plača, opredeljena v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev, ne sme biti nižja od
  nacionalnega praga plač
  , ki
  ga
  za ta namen določijo in objavijo države članice, pri čemer je minimalna plača v višini najmanj trikratne vrednosti minimalne bruto mesečne plače,
  določene z nacionalnim pravom
  .

| 2. | Poleg pogojev iz odstavka 1 tudi bruto mesečna plača, opredeljena v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev, ne sme biti nižja od
  nacionalne ravni
  , ki
  jo
  za ta namen določijo in objavijo države članice in ustreza najmanj vrednosti
  1,7
  povprečne bruto mesečne
  ali letne
  plače
  v ustreznih državah članicah in ne sme biti nižja od plače, ki velja ali bi veljala za primerljivega delavca v državi gostiteljici
  . |
| --- | --- |

2.

Poleg pogojev iz odstavka 1 tudi bruto mesečna plača, opredeljena v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev, ne sme biti nižja od
  nacionalne ravni
  , ki
  jo
  za ta namen določijo in objavijo države članice in ustreza najmanj vrednosti
  1,7
  povprečne bruto mesečne
  ali letne
  plače
  v ustreznih državah članicah in ne sme biti nižja od plače, ki velja ali bi veljala za primerljivega delavca v državi gostiteljici
  .

Države članice, ki minimalnih plač niso opredelile, določijo nacionalni prag plač, ki pomeni najmanj trikratno vrednost minimalnega prihodka, v skladu s katerim so državljani zadevnih držav članic upravičeni do socialne pomoči v tej državi članici.

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 5 a (novo)

Člen 5a

Preprečevanje pomanjkanja visoko kvalificiranih delavcev v tretjih državah

Države članice si ne prizadevajo aktivno privabiti visokokvalificirane delavce v sektorjih, kjer v tretji državi že primanjkuje oziroma je verjetno, da bo primanjkovalo visokokvalificiranih delavcev. To še zlasti velja za zdravstveni in izobraževalni sektor.

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 6

Člen 6

črtano

Odstopanja

Če vlogo predloži državljan tretje države, ki je mlajši od 30 let in ima visokošolsko izobrazbo, veljajo naslednja odstopanja:

| (a) | za države članice je pogoj iz člena 5(2) izpolnjen, če ponujena bruto mesečna plača ustreza najmanj dvema tretjinama nacionalnega praga plač, opredeljenega v skladu s členom 5(2); |
| --- | --- |

(a)

| (b) | države članice lahko opustijo zahtevo glede plače iz člena 5(2) pod pogojem, da je prosilec zaključil visokošolsko izobrazbo v kraju študija in pridobil univerzitetno izobrazbo prve stopnje in univerzitetno izobrazbo druge stopnje na visokošolski ustanovi s sedežem na ozemlju Skupnosti, |
| --- | --- |

(b)

| (c) | države članice poleg visokošolske izobrazbe ne zahtevajo dokazil o poklicnih izkušnjah, razen če je potrebno za izpolnjevanje pogojev, določenih v nacionalni zakonodaji, za opravljanje s strani državljana EU reguliranega poklica, opredeljenega v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev. |
| --- | --- |

(c)

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 8 — odstavek 2

| 2. | Začetna veljavnost modre karte EU je
  dve leti
  in se podaljša za
  najmanj enako obdobje
  . Če pogodba o zaposlitvi zajema obdobje, krajše od
  dveh
  let, se modra karta EU izda za obdobje pogodbe o zaposlitvi plus
  tri mesece
  . |
| --- | --- |

2.

Začetna veljavnost modre karte EU je
  dve leti
  in se podaljša za
  najmanj enako obdobje
  . Če pogodba o zaposlitvi zajema obdobje, krajše od
  dveh
  let, se modra karta EU izda za obdobje pogodbe o zaposlitvi plus
  tri mesece
  .

| 2. | Začetna veljavnost modre karte EU je
  tri leta
  in se podaljša za
  vsaj dve leti
  . Če pogodba o zaposlitvi zajema obdobje, krajše od
  treh
  let, se modra karta EU izda za obdobje pogodbe o zaposlitvi plus
  šest mesecev
  . |
| --- | --- |

2.

Začetna veljavnost modre karte EU je
  tri leta
  in se podaljša za
  vsaj dve leti
  . Če pogodba o zaposlitvi zajema obdobje, krajše od
  treh
  let, se modra karta EU izda za obdobje pogodbe o zaposlitvi plus
  šest mesecev
  .

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 8 — odstavek 2 a (novo)

| 2a. | Po 36 mesecih zakonitega prebivanja v državi članici kot imetnik modre karte EU se lahko le-ta zaposli kot visokokvalificirani delavec v drugi državi članici, čeprav prebiva v prvi državi članici. Nadaljnje podrobnosti o vožnji na delo v sosednjo državo so pripravljene v Direktivi .../.../ES [o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici]. |
| --- | --- |

2a.

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 9 — odstavek 2 — pododstavek 1

| 2. | Pred sprejetjem odločitve o vlogi za modro karto EU lahko države članice proučijo razmere na svojem trgu dela in uporabijo
  svoje
  nacionalne postopke glede zahtev za izpolnjevanje delovnega mesta. |
| --- | --- |

2.

Pred sprejetjem odločitve o vlogi za modro karto EU lahko države članice proučijo razmere na svojem trgu dela in uporabijo
  svoje
  nacionalne postopke glede zahtev za izpolnjevanje delovnega mesta.

| 2. | Pred sprejetjem odločitve o vlogi za modro karto EU lahko države članice proučijo razmere na svojem trgu dela in uporabijo nacionalne postopke
  in postopke Skupnosti
  glede zahtev za izpolnjevanje delovnega mesta.
  V okviru svoje diskrecijske pravice upoštevajo nacionalne in regionalne potrebe po delovni sili
  . |
| --- | --- |

2.

Pred sprejetjem odločitve o vlogi za modro karto EU lahko države članice proučijo razmere na svojem trgu dela in uporabijo nacionalne postopke
  in postopke Skupnosti
  glede zahtev za izpolnjevanje delovnega mesta.
  V okviru svoje diskrecijske pravice upoštevajo nacionalne in regionalne potrebe po delovni sili
  .

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 9 — odstavek 2 — pododstavek 1 a (novo)

Države članice lahko zavrnejo vlogo za modro karto EU, da bi se izognili begu možganov v sektorjih, kjer v državah izvora primanjkuje usposobljenega osebja.

Sprememba 76

Predlog direktive

Člen 9 — odstavek 2 — pododstavek 2

Iz razlogov v zvezi s politiko trga dela
  lahko
  države članice dajo prednost državljanom Unije, državljanom tretjih držav, če tako določa zakonodaja Skupnosti, ter državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo in prejemajo nadomestilo za brezposelnost v zadevnih državah članicah.

Iz razlogov v zvezi s politiko trga dela države članice dajo prednost državljanom Unije,
  lahko pa
  dajo prednost državljanom tretjih držav, če tako določa zakonodaja Skupnosti, ter državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo in prejemajo nadomestilo za brezposelnost v zadevnih državah članicah.

Države članice zavrnejo vlogo za modro karto EU v tistih sektorjih trga dela, v katerih je na podlagi prehodnih ureditev, opredeljenih z Akti o pristopu z dne 16. aprila 2003 in 25. aprila 2005, omejen dostop za delavce iz drugih držav članic.

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 10 — odstavek 1

| 1. | Države članice odvzamejo ali zavrnejo podaljšanje modre karte EU, izdane na podlagi te direktive
  v naslednjih primerih
  : |
| --- | --- |

1.

Države članice odvzamejo ali zavrnejo podaljšanje modre karte EU, izdane na podlagi te direktive
  v naslednjih primerih
  :

| 1. | Države članice odvzamejo ali zavrnejo podaljšanje modre karte EU, izdane na podlagi te direktive, če je bila
  modra karta EU
  pridobljena na nepošten način oziroma je bila ponarejena ali prirejena. |
| --- | --- |

1.

Države članice odvzamejo ali zavrnejo podaljšanje modre karte EU, izdane na podlagi te direktive, če je bila
  modra karta EU
  pridobljena na nepošten način oziroma je bila ponarejena ali prirejena.

| (a) | če je bila pridobljena na nepošten način oziroma je bila ponarejena ali prirejena,
  ali |
| --- | --- |

(a)

če je bila pridobljena na nepošten način oziroma je bila ponarejena ali prirejena,
  ali

| 1a. | Države članice lahko v naslednjih primerih odvzamejo ali zavrnejo podaljšanje modre karte EU, izdane na podlagi te direktive: |
| --- | --- |

1a.

| (b) | če se zdi, da imetnik ni izpolnjeval ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop in prebivanje iz členov 5 in 6 ali če v državi prebiva z nameni, za katere njegovo prebivanje ni bilo odobreno, |
| --- | --- |

(b)

če se zdi, da imetnik ni izpolnjeval ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop in prebivanje iz členov 5 in 6 ali če v državi prebiva z nameni, za katere njegovo prebivanje ni bilo odobreno,

| (a) | če se zdi, da imetnik ni izpolnjeval ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop in prebivanje iz členov 5 in 6 ali če v državi prebiva z nameni, za katere njegovo prebivanje ni bilo odobreno, |
| --- | --- |

(a)

če se zdi, da imetnik ni izpolnjeval ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop in prebivanje iz členov 5 in 6 ali če v državi prebiva z nameni, za katere njegovo prebivanje ni bilo odobreno,

| (c) | če imetnik ni spoštoval omejitev iz člena 13(1) in (2) in člena 14. |
| --- | --- |

(c)

če imetnik ni spoštoval omejitev iz člena 13(1) in (2) in člena 14.

| (b) | če imetnik ni spoštoval omejitev iz člena 13(1) in (2) in člena 14. |
| --- | --- |

(b)

če imetnik ni spoštoval omejitev iz člena 13(1) in (2) in člena 14.

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 10 — odstavek 3

| 3. | Države članice lahko odvzamejo ali zavrnejo podaljšanje modre karte EU
  zaradi
  javnega reda,
  javne varnosti
  ali
  javnega zdravja
  . |
| --- | --- |

3.

Države članice lahko odvzamejo ali zavrnejo podaljšanje modre karte EU
  zaradi
  javnega reda,
  javne varnosti
  ali
  javnega zdravja
  .

| 3. | Države članice lahko odvzamejo ali zavrnejo podaljšanje modre karte EU
  samo, če je ogroženo izvajanje
  javnega reda
  ali za javno varnost
  ali
  javno zdravje, kar se lahko objektivno dokaže
  . |
| --- | --- |

3.

Države članice lahko odvzamejo ali zavrnejo podaljšanje modre karte EU
  samo, če je ogroženo izvajanje
  javnega reda
  ali za javno varnost
  ali
  javno zdravje, kar se lahko objektivno dokaže
  .

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 11 — odstavek 3 — pododstavek 1 a (novo)

Z izdajo modre karte EU se država članica zaveže, da bo dokumente in vizume, če so ti potrebni, izdala v najkrajšem možnem času, najpozneje pa do razumnega roka pred nastopom zaposlitve prosilca, na podlagi katere se mu izda modra karta EU, razen če se tega od države članice ne more pričakovati, ker je delodajalec ali zadevni državljan tretje države vlogo za modro karto EU oddal z zamudo.

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 2

| 2. | Če so informacije, predložene v vlogi, pomanjkljive, pristojni organi prosilca uradno obvestijo, da mora predložiti dodatne informacije, ki jih ti potrebujejo. Obdobje, navedeno v odstavku 1, se odloži, dokler organi ne prejmejo dodatnih informacij, ki so jih zahtevali. |
| --- | --- |

2.

Če so informacije, predložene v vlogi, pomanjkljive, pristojni organi prosilca uradno obvestijo, da mora predložiti dodatne informacije, ki jih ti potrebujejo. Obdobje, navedeno v odstavku 1, se odloži, dokler organi ne prejmejo dodatnih informacij, ki so jih zahtevali.

| 2. | Če so informacije, predložene v vlogi, pomanjkljive, pristojni organi prosilca
  v najkrajšem možnem času
  uradno obvestijo, da mora predložiti dodatne informacije, ki jih ti potrebujejo. Obdobje, navedeno v odstavku 1, se odloži, dokler organi ne prejmejo dodatnih informacij, ki so jih zahtevali. |
| --- | --- |

2.

Če so informacije, predložene v vlogi, pomanjkljive, pristojni organi prosilca
  v najkrajšem možnem času
  uradno obvestijo, da mora predložiti dodatne informacije, ki jih ti potrebujejo. Obdobje, navedeno v odstavku 1, se odloži, dokler organi ne prejmejo dodatnih informacij, ki so jih zahtevali.

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 3

| 3. | O vsaki odločitvi o zavrnitvi vloge za pridobitev modre karte EU ali nepodaljšanju oziroma odvzemu modre karte EU se uradno pisno obvesti zadevnega državljana tretje države in, kadar je ustrezno, njegovega delodajalca v skladu s postopki uradnega obveščanja po ustrezni nacionalni zakonodaji in vsako takšno odločitev je mogoče izpodbijati pred
  sodišči
  zadevne države članice. V uradnem obvestilu se navedejo razlogi za odločitev, možni postopki sodnega varstva, ki so na voljo, in rok za ukrepanje. |
| --- | --- |

3.

O vsaki odločitvi o zavrnitvi vloge za pridobitev modre karte EU ali nepodaljšanju oziroma odvzemu modre karte EU se uradno pisno obvesti zadevnega državljana tretje države in, kadar je ustrezno, njegovega delodajalca v skladu s postopki uradnega obveščanja po ustrezni nacionalni zakonodaji in vsako takšno odločitev je mogoče izpodbijati pred
  sodišči
  zadevne države članice. V uradnem obvestilu se navedejo razlogi za odločitev, možni postopki sodnega varstva, ki so na voljo, in rok za ukrepanje.

| 3. | O vsaki odločitvi o zavrnitvi vloge za pridobitev modre karte EU ali nepodaljšanju oziroma odvzemu modre karte EU se uradno pisno obvesti zadevnega državljana tretje države in, kadar je ustrezno, njegovega delodajalca v skladu s postopki uradnega obveščanja po ustrezni nacionalni zakonodaji in vsako takšno odločitev je mogoče izpodbijati pred
  pristojnim organom
  zadevne države članice,
  imenovanim v skladu z nacionalno zakonodajo
  . V uradnem obvestilu se navedejo razlogi za odločitev, možni postopki sodnega varstva, ki so na voljo, in rok za ukrepanje. |
| --- | --- |

3.

O vsaki odločitvi o zavrnitvi vloge za pridobitev modre karte EU ali nepodaljšanju oziroma odvzemu modre karte EU se uradno pisno obvesti zadevnega državljana tretje države in, kadar je ustrezno, njegovega delodajalca v skladu s postopki uradnega obveščanja po ustrezni nacionalni zakonodaji in vsako takšno odločitev je mogoče izpodbijati pred
  pristojnim organom
  zadevne države članice,
  imenovanim v skladu z nacionalno zakonodajo
  . V uradnem obvestilu se navedejo razlogi za odločitev, možni postopki sodnega varstva, ki so na voljo, in rok za ukrepanje.

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 13 — odstavek 1

| 1. | V prvih dveh letih zakonitega prebivanja imetnika modre karte EU v zadevni državi članici se dostop do trga dela za zadevno osebo omeji na opravljanje plačane gospodarske dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za sprejem, določene v členih 5 in 6. Spremembe pogojev v pogodbi o zaposlitvi, ki vplivajo na pogoje za sprejem ali spremembe v delovnem razmerju,
  pristojni organi
  države članice prebivanja
  predhodno
  pisno
  odobrijo
  v skladu z nacionalnimi postopki in v rokih, določenih v členu 12(1). |
| --- | --- |

1.

V prvih dveh letih zakonitega prebivanja imetnika modre karte EU v zadevni državi članici se dostop do trga dela za zadevno osebo omeji na opravljanje plačane gospodarske dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za sprejem, določene v členih 5 in 6. Spremembe pogojev v pogodbi o zaposlitvi, ki vplivajo na pogoje za sprejem ali spremembe v delovnem razmerju,
  pristojni organi
  države članice prebivanja
  predhodno
  pisno
  odobrijo
  v skladu z nacionalnimi postopki in v rokih, določenih v členu 12(1).

| 1. | V prvih dveh letih zakonitega prebivanja imetnika modre karte EU v zadevni državi članici se dostop do trga dela za zadevno osebo omeji na opravljanje plačane gospodarske dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za sprejem, določene v členih 5 in 6. Spremembe pogojev v pogodbi o zaposlitvi, ki vplivajo na pogoje za sprejem, ali spremembe v delovnem razmerju
  se pristojnim organom
  države članice prebivanja
  vnaprej
  pisno
  sporočijo
  v skladu z nacionalnimi postopki in v rokih, določenih v členu 12(1). |
| --- | --- |

1.

V prvih dveh letih zakonitega prebivanja imetnika modre karte EU v zadevni državi članici se dostop do trga dela za zadevno osebo omeji na opravljanje plačane gospodarske dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za sprejem, določene v členih 5 in 6. Spremembe pogojev v pogodbi o zaposlitvi, ki vplivajo na pogoje za sprejem, ali spremembe v delovnem razmerju
  se pristojnim organom
  države članice prebivanja
  vnaprej
  pisno
  sporočijo
  v skladu z nacionalnimi postopki in v rokih, določenih v členu 12(1).

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 13 — odstavek 2

| 2. | Po prvih dveh letih zakonitega prebivanja v zadevni državi članici bo imetnik modre karte EU upravičen do enakega obravnavanja, kot velja za državljane
  glede dostopa do zaposlitve za visokokvalificirane delavce. Imetnik modre karte EU pristojne organe države članice prebivanja uradno obvesti o spremembah v njegovem delovnem razmerju v skladu z nacionalnimi postopki
  . |
| --- | --- |

2.

Po prvih dveh letih zakonitega prebivanja v zadevni državi članici bo imetnik modre karte EU upravičen do enakega obravnavanja, kot velja za državljane
  glede dostopa do zaposlitve za visokokvalificirane delavce. Imetnik modre karte EU pristojne organe države članice prebivanja uradno obvesti o spremembah v njegovem delovnem razmerju v skladu z nacionalnimi postopki
  .

| 2. | Po prvih dveh letih zakonitega prebivanja v zadevni državi članici bo imetnik modre karte EU upravičen do enakega obravnavanja, kot velja za državljane. |
| --- | --- |

2.

Po prvih dveh letih zakonitega prebivanja v zadevni državi članici bo imetnik modre karte EU upravičen do enakega obravnavanja, kot velja za državljane.

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 14 — odstavek 1

| 1. | Brezposelnost sama ni razlog za
  zavrnitev
  modre karte EU, razen če obdobje brezposelnosti presega
  tri zaporedne mesece
  . |
| --- | --- |

1.

Brezposelnost sama ni razlog za
  zavrnitev
  modre karte EU, razen če obdobje brezposelnosti presega
  tri zaporedne mesece
  .

| 1. | Brezposelnost sama ni razlog za
  odvzem ali nepodaljšanje
  modre karte EU, razen če obdobje brezposelnosti presega
  šest zaporednih mesecev
  . |
| --- | --- |

1.

Brezposelnost sama ni razlog za
  odvzem ali nepodaljšanje
  modre karte EU, razen če obdobje brezposelnosti presega
  šest zaporednih mesecev
  .

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 14 — odstavek 1 a (novo)

| 1a. | Imetnik modre karte EU ima pravico ostati na ozemlju držav članic, dokler je vključen v usposabljanje, namenjeno povečevanju njegove poklicne usposobljenosti ali poklicni prekvalifikaciji. |
| --- | --- |

1a.

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 14 — odstavek 2

| 2. | Imetnik modre karte EU
  v tem obdobju
  lahko išče zaposlitev ali se zaposli v skladu s pogoji iz člena 13(1) ali (2), odvisno od primera. |
| --- | --- |

2.

Imetnik modre karte EU
  v tem obdobju
  lahko išče zaposlitev ali se zaposli v skladu s pogoji iz člena 13(1) ali (2), odvisno od primera.

| 2. | Imetnik modre karte EU lahko
  v obdobjih, omenjenih v odstavkih 1 in 1a
  , išče zaposlitev
  za visokokvalificirane delavce
  ali se zaposli v skladu s pogoji iz člena 13(1) ali (2), odvisno od primera. |
| --- | --- |

2.

Imetnik modre karte EU lahko
  v obdobjih, omenjenih v odstavkih 1 in 1a
  , išče zaposlitev
  za visokokvalificirane delavce
  ali se zaposli v skladu s pogoji iz člena 13(1) ali (2), odvisno od primera.

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 15 — odstavek 2

| 2. | Države članice lahko omejijo pravice, podeljene na podlagi odstavka 1(c) in (i), kar zadeva štipendije za študij in postopke za pridobitev stanovanja na primere, ko imetnik modre karte EU biva ali ima pravico do bivanja na njenem ozemlju za najmanj tri leta. |
| --- | --- |

2.

črtano

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 15 — odstavek 3

| 3. | Države članice lahko omejijo enako obravnavanje, kar zadeva socialno pomoč, na primere, ko ima imetnik modre karte EU status rezidenta ES za daljši čas v skladu s členom 17. |
| --- | --- |

3.

črtano

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 16 — odstavek 2 a (novo)

| 2a. | Člen 8(2) se razlaga tako, da je moral imetnik modre karte EU zakonito prebivati na območju prve države članice v obdobju veljavnosti modre karte EU, vključno s podaljšanjem. |
| --- | --- |

2a.

Sprememba 51

Predlog direktive

Člen 17 — odstavek 4

| 4. | Z odstopanjem od člena 9(1)(c) Direktive 2003/109/ES države članice podaljšajo obdobje odsotnosti, dovoljeno imetniku modre karte EU in njegovim družinskim članom, katerim je bil dodeljen status rezidenta ES za daljši čas, z ozemlja Skupnosti do 24 zaporednih mesecev. |
| --- | --- |

4.

Z odstopanjem od člena 9(1)(c) Direktive 2003/109/ES države članice podaljšajo obdobje odsotnosti, dovoljeno imetniku modre karte EU in njegovim družinskim članom, katerim je bil dodeljen status rezidenta ES za daljši čas, z ozemlja Skupnosti do 24 zaporednih mesecev.

| 4. | Z odstopanjem od člena 9(1)(c) Direktive 2003/109/ES države članice
  lahko
  podaljšajo obdobje odsotnosti, ki je dovoljeno imetniku modre karte EU in njegovim družinskim članom z odobrenim statusom rezidenta ES za daljši čas, z ozemlja Skupnosti do 24 zaporednih mesecev. |
| --- | --- |

4.

Z odstopanjem od člena 9(1)(c) Direktive 2003/109/ES države članice
  lahko
  podaljšajo obdobje odsotnosti, ki je dovoljeno imetniku modre karte EU in njegovim družinskim članom z odobrenim statusom rezidenta ES za daljši čas, z ozemlja Skupnosti do 24 zaporednih mesecev.

Sprememba 52

Predlog direktive

Člen 17 — odstavek 5

| 5. | Odstopanja od Direktive 2003/109/ES iz odstavkov 3 in 4 se uporabljajo samo v primerih, ko lahko zadevni državljan tretje države predloži dokazila, da je bil odsoten z ozemlja Skupnosti zaradi
  opravljanja gospodarske dejavnosti
  kot zaposlena ali samozaposlena oseba,
  za opravljanje prostovoljnega dela ali zaradi študija v svoji državi izvora
  . |
| --- | --- |

5.

Odstopanja od Direktive 2003/109/ES iz odstavkov 3 in 4 se uporabljajo samo v primerih, ko lahko zadevni državljan tretje države predloži dokazila, da je bil odsoten z ozemlja Skupnosti zaradi
  opravljanja gospodarske dejavnosti
  kot zaposlena ali samozaposlena oseba,
  za opravljanje prostovoljnega dela ali zaradi študija v svoji državi izvora
  .

| 5. | Odstopanja od Direktive 2003/109/ES iz odstavkov 3 in 4 se uporabljajo samo v primerih, ko lahko zadevni državljan tretje države predloži dokazila, da je bil odsoten z ozemlja Skupnosti zaradi
  tega, ker je v svoji državi izvora opravljal gospodarsko dejavnost
  kot zaposlena ali samozaposlena oseba,
  ker je opravljal prostovoljno delo ali ker je tam študiral. To bo spodbudilo krožno mobilnost teh strokovnjakov, pa tudi njihovo kasnejšo vključitev v usposabljanje, raziskovalno delo in tehnične dejavnosti v njihovi državi izvora
  . |
| --- | --- |

5.

Odstopanja od Direktive 2003/109/ES iz odstavkov 3 in 4 se uporabljajo samo v primerih, ko lahko zadevni državljan tretje države predloži dokazila, da je bil odsoten z ozemlja Skupnosti zaradi
  tega, ker je v svoji državi izvora opravljal gospodarsko dejavnost
  kot zaposlena ali samozaposlena oseba,
  ker je opravljal prostovoljno delo ali ker je tam študiral. To bo spodbudilo krožno mobilnost teh strokovnjakov, pa tudi njihovo kasnejšo vključitev v usposabljanje, raziskovalno delo in tehnične dejavnosti v njihovi državi izvora
  .

Sprememba 53

Predlog direktive

Člen 19 — odstavek 3 — uvodni del

| 3. | Druga država članica obravnava
  uradno obvestilo v skladu s postopki iz člena 12
  ter o odločitvi pisno obvesti prosilca in prvo državo članico: |
| --- | --- |

3.

Druga država članica obravnava
  uradno obvestilo v skladu s postopki iz člena 12
  ter o odločitvi pisno obvesti prosilca in prvo državo članico:

| 3. | Druga država članica
  v skladu s postopki iz člena 12
  obravnava
  vlogo in dokumente, navedene v odstavku 2 tega člena
  , ter o odločitvi pisno obvesti prosilca in prvo državo članico: |
| --- | --- |

3.

Druga država članica
  v skladu s postopki iz člena 12
  obravnava
  vlogo in dokumente, navedene v odstavku 2 tega člena
  , ter o odločitvi pisno obvesti prosilca in prvo državo članico:

Sprememba 54

Predlog direktive

Člen 19 — odstavek 3 — točka b

| (b) | zavrne izdajo modre karte EU
  ter
  od prosilca in njegovih družinskih članov zahteva, da skladno s postopki, predvidenimi v nacionalnem pravu, vključno s postopki za odstranitev, zapustijo njeno ozemlje,
  če pogoji iz tega člena niso izpolnjeni
  . Prva država članica brez formalnosti nemudoma ponovno sprejme imetnika modre karte EU in njegove družinske člane. Določbe člena 14 se uporabljajo po ponovnem sprejemu. |
| --- | --- |

(b)

zavrne izdajo modre karte EU
  ter
  od prosilca in njegovih družinskih članov zahteva, da skladno s postopki, predvidenimi v nacionalnem pravu, vključno s postopki za odstranitev, zapustijo njeno ozemlje,
  če pogoji iz tega člena niso izpolnjeni
  . Prva država članica brez formalnosti nemudoma ponovno sprejme imetnika modre karte EU in njegove družinske člane. Določbe člena 14 se uporabljajo po ponovnem sprejemu.

| (b) | zavrne izdajo modre karte EU,
  če pogoji iz tega člena niso izpolnjeni ali če obstajajo razlogi za zavrnitev po členu 9. V tem primeru država članica
  od prosilca,
  če je že na njenem ozemlju
  , in njegovih družinskih članov zahteva, da skladno s postopki, predvidenimi v nacionalnem pravu, vključno s postopki za odstranitev, zapustijo njeno ozemlje. Prva država članica brez formalnosti nemudoma ponovno sprejme imetnika modre karte EU in njegove družinske člane. Določbe člena 14 se uporabljajo po ponovnem sprejemu. |
| --- | --- |

(b)

zavrne izdajo modre karte EU,
  če pogoji iz tega člena niso izpolnjeni ali če obstajajo razlogi za zavrnitev po členu 9. V tem primeru država članica
  od prosilca,
  če je že na njenem ozemlju
  , in njegovih družinskih članov zahteva, da skladno s postopki, predvidenimi v nacionalnem pravu, vključno s postopki za odstranitev, zapustijo njeno ozemlje. Prva država članica brez formalnosti nemudoma ponovno sprejme imetnika modre karte EU in njegove družinske člane. Določbe člena 14 se uporabljajo po ponovnem sprejemu.

Sprememba 75

Predlog direktive

Člen 20 — odstavek 2

| 2. | V primerih, ko se država članica odloči uporabiti omejitve glede dostopa do trga dela, predvidene v členu 14(3) Direktive 2003/109/ES, da med državljani tretjih držav, ki zaprosijo za prebivanje, prednost tistim, ki so imetniki dovoljenja za prebivanje „rezident ES za daljši čas/imetnik modre karte EU“. |
| --- | --- |

2.

V primerih, ko se država članica odloči uporabiti omejitve glede dostopa do trga dela, predvidene v členu 14(3) Direktive 2003/109/ES, da med državljani tretjih držav, ki zaprosijo za prebivanje, prednost tistim, ki so imetniki dovoljenja za prebivanje „rezident ES za daljši čas/imetnik modre karte EU“.

| 2. | V primerih, ko se država članica odloči uporabiti omejitve glede dostopa do trga dela, predvidene v členu 14(3) Direktive 2003/109/ES,
  lahko
  da med državljani tretjih držav, ki zaprosijo za prebivanje, prednost tistim, ki so imetniki dovoljenja za prebivanje „rezident ES za daljši čas/imetnik modre karte EU“,
  če se zgodi, da se za delovno mesto potegujeta najmanj dva enako visokokvalificirana delavca
  . |
| --- | --- |

2.

V primerih, ko se država članica odloči uporabiti omejitve glede dostopa do trga dela, predvidene v členu 14(3) Direktive 2003/109/ES,
  lahko
  da med državljani tretjih držav, ki zaprosijo za prebivanje, prednost tistim, ki so imetniki dovoljenja za prebivanje „rezident ES za daljši čas/imetnik modre karte EU“,
  če se zgodi, da se za delovno mesto potegujeta najmanj dva enako visokokvalificirana delavca
  .

Sprememba 57

Predlog direktive

Člen 22 — odstavek 1

| 1. | Države članice Komisiji in drugim državam članicam sporočijo, ali so preko omrežja, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2006/688/ES, sprejeti zakonodajni ali regulativni ukrepi na podlagi člena 7, člena 9(2), člena 19(5) in člena 20. |
| --- | --- |

1.

Države članice Komisiji in drugim državam članicam sporočijo, ali so preko omrežja, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2006/688/ES, sprejeti zakonodajni ali regulativni ukrepi na podlagi člena 7, člena 9(2), člena 19(5) in člena 20.

| 1. | Države članice Komisiji in drugim državam članicam sporočijo, ali so preko omrežja, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2006/688/ES, sprejeti zakonodajni ali regulativni ukrepi na podlagi člena 7, člena 9(2), člena 19(5) in člena 20,
  in za katere ukrepe gre pri tem
  . |
| --- | --- |

1.

Države članice Komisiji in drugim državam članicam sporočijo, ali so preko omrežja, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2006/688/ES, sprejeti zakonodajni ali regulativni ukrepi na podlagi člena 7, člena 9(2), člena 19(5) in člena 20,
  in za katere ukrepe gre pri tem
  .

Sprememba 58

Predlog direktive

Člen 22 — odstavek 3

| 3. | Države članice vsako leto in prvič najpozneje 1. aprila [eno leto po datumu prenosa te direktive] Komisiji in drugim državam članicam preko omrežja, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2006/688/ES, sporočijo statistične podatke o številu državljanov tretjih držav, katerim je bila v prejšnjem koledarskem letu odobrena, podaljšana ali odvzeta modra karta EU, z navedbo njihovega državljanstva in poklica. Sporočijo se tudi statistični podatki o sprejetih družinskih članih. Informacije o imetnikih modre karte EU in njihovih družinskih članih, sprejetih v skladu z določbami členov 19 do 21, vključujejo tudi državo članico predhodnega prebivanja. |
| --- | --- |

3.

Države članice vsako leto in prvič najpozneje 1. aprila [eno leto po datumu prenosa te direktive] Komisiji in drugim državam članicam preko omrežja, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2006/688/ES, sporočijo statistične podatke o številu državljanov tretjih držav, katerim je bila v prejšnjem koledarskem letu odobrena, podaljšana ali odvzeta modra karta EU, z navedbo njihovega državljanstva in poklica. Sporočijo se tudi statistični podatki o sprejetih družinskih članih. Informacije o imetnikih modre karte EU in njihovih družinskih članih, sprejetih v skladu z določbami členov 19 do 21, vključujejo tudi državo članico predhodnega prebivanja.

| 3. | Države članice vsako leto in prvič najpozneje 1. aprila [eno leto po datumu prenosa te direktive] Komisiji in drugim državam članicam preko omrežja, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2006/688/ES, sporočijo statistične podatke o številu državljanov tretjih držav, katerim je bila v prejšnjem koledarskem letu odobrena, podaljšana ali odvzeta modra karta EU, z navedbo njihovega državljanstva in poklica
  v skladu z zakonodajo na področju varstva osebnih podatkov
  . Sporočijo se tudi statistični podatki o sprejetih družinskih članih,
  razen podatkov o njihovi zaposlitvi
  . Informacije o imetnikih modre karte EU in njihovih družinskih članih, sprejetih v skladu z določbami členov 19 do 21, vključujejo tudi državo članico predhodnega prebivanja. |
| --- | --- |

3.

Države članice vsako leto in prvič najpozneje 1. aprila [eno leto po datumu prenosa te direktive] Komisiji in drugim državam članicam preko omrežja, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2006/688/ES, sporočijo statistične podatke o številu državljanov tretjih držav, katerim je bila v prejšnjem koledarskem letu odobrena, podaljšana ali odvzeta modra karta EU, z navedbo njihovega državljanstva in poklica
  v skladu z zakonodajo na področju varstva osebnih podatkov
  . Sporočijo se tudi statistični podatki o sprejetih družinskih članih,
  razen podatkov o njihovi zaposlitvi
  . Informacije o imetnikih modre karte EU in njihovih družinskih članih, sprejetih v skladu z določbami členov 19 do 21, vključujejo tudi državo članico predhodnega prebivanja.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/240 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/240

---

Enoten postopek za pridobitev dovoljenja za bivanje in delo *

P6_TA(2008)0558

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu direktive Sveta o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (KOM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS))

(2010/C 16 E/42)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2007)0638),

| — | ob upoštevanju člena 63, točke 3(a) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 63, točke 3(a) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0470/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0470/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0431/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0431/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

3.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 2


  Predlog direktive


  Uvodna izjava 7 a (novo) |
| | (7a) | Obdobje veljavnosti enotnega dovoljenja določi vsaka država članica. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 a (novo)

(7a)

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| (10) | Vsi državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v državah članicah, morajo uživati najmanj enake skupne pravice v obliki enakega obravnavanja kot državljani zadevne države članice gostiteljice ne glede na prvotni namen ali podlago za sprejem. Pravica do enakega obravnavanja na področjih, ki jih določa ta direktiva, mora biti priznana ne samo tistim državljanom tretjih držav, ki jih je država članica sprejela na svoje ozemlje zaradi dela, ampak tudi tistim, ki so bili sprejeti zaradi drugih namenov ter jim je bil dovoljen dostop do trga dela te države članice v skladu z drugimi predpisi Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, vključno z družinskimi člani delavca iz tretje države, ki jih država članica sprejme v skladu z Direktivo Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine, državljani tretjih držav, ki so sprejeti na ozemlje na podlagi Direktive Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela in raziskovalci, sprejetimi v skladu z Direktivo Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja. |
| --- | --- |

(10)

Vsi državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v državah članicah, morajo uživati najmanj enake skupne pravice v obliki enakega obravnavanja kot državljani zadevne države članice gostiteljice ne glede na prvotni namen ali podlago za sprejem. Pravica do enakega obravnavanja na področjih, ki jih določa ta direktiva, mora biti priznana ne samo tistim državljanom tretjih držav, ki jih je država članica sprejela na svoje ozemlje zaradi dela, ampak tudi tistim, ki so bili sprejeti zaradi drugih namenov ter jim je bil dovoljen dostop do trga dela te države članice v skladu z drugimi predpisi Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, vključno z družinskimi člani delavca iz tretje države, ki jih država članica sprejme v skladu z Direktivo Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine, državljani tretjih držav, ki so sprejeti na ozemlje na podlagi Direktive Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela in raziskovalci, sprejetimi v skladu z Direktivo Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja.

| (10) | Vsi državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v državah članicah, morajo uživati najmanj enake skupne pravice,
  povezane z delom
  , v obliki enakega obravnavanja kot državljani zadevne države članice gostiteljice ne glede na prvotni namen ali podlago za sprejem. Pravica do enakega obravnavanja na področjih, ki jih določa ta direktiva, mora biti priznana ne samo tistim državljanom tretjih držav, ki jih je država članica sprejela na svoje ozemlje zaradi dela, ampak tudi tistim, ki so bili sprejeti zaradi drugih namenov ter jim je bil dovoljen dostop do trga dela te države članice v skladu z drugimi predpisi Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, vključno z družinskimi člani delavca iz tretje države, ki jih država članica sprejme v skladu z Direktivo Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine, državljani tretjih držav, ki so sprejeti na ozemlje na podlagi Direktive Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela in raziskovalci, sprejetimi v skladu z Direktivo Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja. |
| --- | --- |

(10)

Vsi državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v državah članicah, morajo uživati najmanj enake skupne pravice,
  povezane z delom
  , v obliki enakega obravnavanja kot državljani zadevne države članice gostiteljice ne glede na prvotni namen ali podlago za sprejem. Pravica do enakega obravnavanja na področjih, ki jih določa ta direktiva, mora biti priznana ne samo tistim državljanom tretjih držav, ki jih je država članica sprejela na svoje ozemlje zaradi dela, ampak tudi tistim, ki so bili sprejeti zaradi drugih namenov ter jim je bil dovoljen dostop do trga dela te države članice v skladu z drugimi predpisi Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, vključno z družinskimi člani delavca iz tretje države, ki jih država članica sprejme v skladu z Direktivo Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine, državljani tretjih držav, ki so sprejeti na ozemlje na podlagi Direktive Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela in raziskovalci, sprejetimi v skladu z Direktivo Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| (13) | Državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti na ozemlje države članice
  za obdobje, ki ni daljše od 6 mesecev v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju
  zaradi sezonskega dela, ne bodo zajeti z Direktivo zaradi njihovega začasnega statusa. |
| --- | --- |

(13)

Državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti na ozemlje države članice
  za obdobje, ki ni daljše od 6 mesecev v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju
  zaradi sezonskega dela, ne bodo zajeti z Direktivo zaradi njihovega začasnega statusa.

| (13) | Državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti na ozemlje države članice zaradi sezonskega dela, ne bodo zajeti z Direktivo zaradi njihovega začasnega statusa
  in ker bo njihov status obravnavan v posebni direktivi
  . |
| --- | --- |

(13)

Državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti na ozemlje države članice zaradi sezonskega dela, ne bodo zajeti z Direktivo zaradi njihovega začasnega statusa
  in ker bo njihov status obravnavan v posebni direktivi
  .

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Za osebe, ki uživajo začasno zaščito, bi se morala ta direktiva glede skupnih pravic začeti uporabljati, ko dobijo dovoljenje za zakonito delo na ozemlju države članice. |
| --- | --- |

(13a)

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 18 a (novo)

| (18a) | To direktivo bi bilo treba izvajati brez poseganja v ugodnejše določbe v zakonodaji EU in mednarodnih instrumentih. |
| --- | --- |

(18a)

Sprememba 53

Predlog direktive

Uvodna izjava 18 b (novo)

| (18b) | Države članice bi morale ratificirati Mednarodne konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je dne 18. decembra 1990 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov. |
| --- | --- |

(18b)

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 19

| (19) | Države članice morajo uveljaviti določbe te direktive brez diskriminacije glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodni manjšini, lastnino, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, zlasti v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost in Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu. |
| --- | --- |

(19)

Države članice morajo uveljaviti določbe te direktive brez diskriminacije glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodni manjšini, lastnino, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, zlasti v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost in Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu.

| (19) | Države članice morajo uveljaviti določbe te direktive brez diskriminacije glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodni manjšini, lastnino, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, zlasti v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost in Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu
  ter v skladu s prihodnjo zakonodajo s tega področja, kot je predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426)
  . |
| --- | --- |

(19)

Države članice morajo uveljaviti določbe te direktive brez diskriminacije glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodni manjšini, lastnino, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, zlasti v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost in Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu
  ter v skladu s prihodnjo zakonodajo s tega področja, kot je predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426)
  .

Sprememba 8

Predlog direktive

Člen 1 — točka a

| (a) | enoten postopek obravnavanja vlog za izdajanje enotnega dovoljenja za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice, da se poenostavi
  njihov sprejem
  in olajša nadzor nad njihovim statusom ter; |
| --- | --- |

(a)

enoten postopek obravnavanja vlog za izdajanje enotnega dovoljenja za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice, da se poenostavi
  njihov sprejem
  in olajša nadzor nad njihovim statusom ter;

| (a) | enoten postopek obravnavanja vlog za izdajanje enotnega dovoljenja za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice, da se poenostavi
  postopek njihovega sprejema
  in olajša nadzor nad njihovim statusom ter; |
| --- | --- |

(a)

enoten postopek obravnavanja vlog za izdajanje enotnega dovoljenja za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice, da se poenostavi
  postopek njihovega sprejema
  in olajša nadzor nad njihovim statusom ter;

Sprememba 9

Predlog direktive

Člen 1 — točka b

| (b) | skupne pravice za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici. |
| --- | --- |

(b)

skupne pravice za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici.

| (b) | skupne pravice za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici
  ne glede na razlog prvotnega sprejema na ozemlje države članice
  . |
| --- | --- |

(b)

skupne pravice za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici
  ne glede na razlog prvotnega sprejema na ozemlje države članice
  .

Sprememba 10

Predlog direktive

Člen 1 — odstavek 1 a (novo)

Ta direktiva ne posega v pristojnost držav članic glede sprejema državljanov tretjih držav na svoj trg dela.

Sprememba 11

Predlog direktive

Člen 2 — točka d

| (d) | „enoten postopek obravnavanja vlog“ pomeni vsak postopek, v skladu s katerim se
  na podlagi ene vloge za odobritev prebivanja in dela
  državljanu tretje države
  na ozemlju države članice izda enotno dovoljenje za tega državljana tretje države
  . |
| --- | --- |

(d)

„enoten postopek obravnavanja vlog“ pomeni vsak postopek, v skladu s katerim se
  na podlagi ene vloge za odobritev prebivanja in dela
  državljanu tretje države
  na ozemlju države članice izda enotno dovoljenje za tega državljana tretje države
  .

| (d) | „enoten postopek obravnavanja vlog“ pomeni vsak postopek, v skladu s katerim se
  izda enotno dovoljenje, s katerim se
  državljanu tretje države
  dovoli prebivanje in delo na ozemlju države članice na podlagi vloge, ki jo vloži ta državljan tretje države ali njegov bodoči delodajalec
  ; |
| --- | --- |

(d)

„enoten postopek obravnavanja vlog“ pomeni vsak postopek, v skladu s katerim se
  izda enotno dovoljenje, s katerim se
  državljanu tretje države
  dovoli prebivanje in delo na ozemlju države članice na podlagi vloge, ki jo vloži ta državljan tretje države ali njegov bodoči delodajalec
  ;

Sprememba 12

Predlog direktive

Člen 2 — točka d a (novo)

| (da) | „obmejno delo“ pomeni delo, ki ga obmejni delavec opravlja v državi članici, kjer ne prebiva, v smislu člena 1(b) Uredbe (EGS) št. 1408/71. |
| --- | --- |

(da)

Sprememba 13

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 1 — točka b

| (b) | delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici. |
| --- | --- |

(b)

delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici.

| (b) | delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici
  ne glede na razlog prvotnega sprejema na ozemlje države članice
  . |
| --- | --- |

(b)

delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici
  ne glede na razlog prvotnega sprejema na ozemlje države članice
  .

Sprememba 14

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 2 — uvodni del

| 2. | Ta direktiva ne velja
  za državljane tretjih držav: |
| --- | --- |

2.

Ta direktiva ne velja
  za državljane tretjih držav:

| 2. | Določbe te direktive o enotnem postopku obravnavanja vlog za izdajo enotnega dovoljenja državljanom tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice, ne veljajo
  za državljane tretjih držav: |
| --- | --- |

2.

Določbe te direktive o enotnem postopku obravnavanja vlog za izdajo enotnega dovoljenja državljanom tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice, ne veljajo
  za državljane tretjih držav:

Sprememba 15

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 2 — točka d

| (d) | ki so bili sprejeti na ozemlje države članice
  za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju
  , zaradi sezonskega dela; |
| --- | --- |

(d)

ki so bili sprejeti na ozemlje države članice
  za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju
  , zaradi sezonskega dela;

| (d) | ki so bili sprejeti na ozemlje države članice zaradi sezonskega dela; |
| --- | --- |

(d)

ki so bili sprejeti na ozemlje države članice zaradi sezonskega dela;

Sprememba 16

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 2 — točka d a (novo)

| (da) | ki jim je bil dovoljen vstop na ozemlje države članice zaradi dela za obdobje, ki ni daljše od 6 mesecev, izključno kar zadeva področje enotnega postopka obravnavanja vlog; |
| --- | --- |

(da)

Sprememba 17

Predlog direktive

Člen 3 — odstavek 2 — točka f

| (f) | ki bivajo v državi članici kot prosilci za mednarodno zaščito
  ali na podlagi programov začasne zaščite
  ; |
| --- | --- |

(f)

ki bivajo v državi članici kot prosilci za mednarodno zaščito
  ali na podlagi programov začasne zaščite
  ;

| (f) | ki bivajo v državi članici kot prosilci za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

(f)

ki bivajo v državi članici kot prosilci za mednarodno zaščito;

Sprememba 18

Predlog direktive

Člen 4 — odstavek 1 a (novo)

| 1a. | Države članice določijo, ali vlogo za enotno dovoljenje vloži državljan tretje države, njegov bodoči delodajalec ali kdorkoli od njiju. |
| --- | --- |

1a.

Sprememba 19

Predlog direktive

Člen 4 — odstavek 1 b (novo)

| 1b. | V primeru, da vlogo za enotno dovoljenje vloži zadevni državljan tretje države, mora obstajati možnost, da se ta vloga vloži in obravnava, bodisi če ta državljan tretje države prebiva izven ozemlja države članice, na katerega želi vstopiti, ali če že zakonito biva na ozemlju zadevne države članice. |
| --- | --- |

1b.

Sprememba 20

Predlog direktive

Člen 5 — odstavek 2 — pododstavek 1 a (novo)

Kadar dovoljenje prosilca poteče pred sprejetjem odločitve o njegovem podaljšanju, država članica, ki je pristojna za obravnavo vloge, tej osebi in po potrebi njeni družini dovoli, da zakonito prebiva na njenem ozemlju, dokler ne sprejme odločitve o podaljšanju enotnega dovoljenja.

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 5 — odstavek 4

| 4. | Če
  so
  informacije, priložene k vlogi
  neustrezne
  , imenovani organ obvesti prosilca o dodatnih informacijah, ki jih je treba posredovati. Rok iz odstavka 2 se prekine, dokler organi ne prejmejo zahtevanih dodatnih informacij. |
| --- | --- |

4.

Če
  so
  informacije, priložene k vlogi
  neustrezne
  , imenovani organ obvesti prosilca o dodatnih informacijah, ki jih je treba posredovati. Rok iz odstavka 2 se prekine, dokler organi ne prejmejo zahtevanih dodatnih informacij.

| 4. | Če informacije, priložene k vlogi,
  ne izpolnjujejo javno določenih meril
  , imenovani organ obvesti prosilca o dodatnih informacijah, ki jih je treba posredovati. Rok iz odstavka 2 se prekine, dokler organi ne prejmejo zahtevanih dodatnih informacij. |
| --- | --- |

4.

Če informacije, priložene k vlogi,
  ne izpolnjujejo javno določenih meril
  , imenovani organ obvesti prosilca o dodatnih informacijah, ki jih je treba posredovati. Rok iz odstavka 2 se prekine, dokler organi ne prejmejo zahtevanih dodatnih informacij.

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 5 — odstavek 4 a (novo)

| 4a. | V primeru odložitve ali podaljšanja roka za sprejetje odločitve iz odstavka 2 mora pristojni organ prosilca o tem ustrezno obvestiti. |
| --- | --- |

4a.

Sprememba 24

Predlog direktive

Člen 6 — odstavek 2 a (novo)

| 2a. | Država članica lahko imetniku enotnega dovoljenja, ki ga je izdala druga država članica, izda dovoljenje za opravljanje čezmejnega dela. To dovoljenje se izda po predpisih države članice, kjer se opravlja čezmejno delo. To dovoljenje ne sme biti veljavno dlje od enotnega dovoljenja. |
| --- | --- |

2a.

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 8 — odstavek 1

| 1. | Uradno pisno obvestilo o odločitvi, s katero se vloga zavrne ali enotno dovoljenje ne odobri, spremeni ali podaljša, prekliče ali odvzame na podlagi meril, določenih v nacionalnem pravu ali pravu Skupnosti, se obrazloži. |
| --- | --- |

1.

Uradno pisno obvestilo o odločitvi, s katero se vloga zavrne ali enotno dovoljenje ne odobri, spremeni ali podaljša, prekliče ali odvzame na podlagi meril, določenih v nacionalnem pravu ali pravu Skupnosti, se obrazloži.

| 1. | Uradno pisno obvestilo o odločitvi, s katero se vloga zavrne ali enotno dovoljenje ne odobri, spremeni ali podaljša, prekliče ali odvzame na podlagi meril, določenih v nacionalnem pravu ali pravu Skupnosti, se obrazloži
  z objektivnimi in preverljivimi razlogi. Ta merila so objektivna in dostopna javnosti, da se odločitev lahko preveri
  . |
| --- | --- |

1.

Uradno pisno obvestilo o odločitvi, s katero se vloga zavrne ali enotno dovoljenje ne odobri, spremeni ali podaljša, prekliče ali odvzame na podlagi meril, določenih v nacionalnem pravu ali pravu Skupnosti, se obrazloži
  z objektivnimi in preverljivimi razlogi. Ta merila so objektivna in dostopna javnosti, da se odločitev lahko preveri
  .

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 8 — odstavek 2

| 2. | Vsako odločitev, s katero se vloga zavrne ali enotno dovoljenje zavrne, spremeni ali obnovi, prekliče ali odvzame, je mogoče izpodbijati
  na sodiščih
  zadevne države članice. V pisnem uradnem obvestilu se navedejo možni postopke sodnega varstva, ki so na voljo, in rok za ukrepanje. |
| --- | --- |

2.

Vsako odločitev, s katero se vloga zavrne ali enotno dovoljenje zavrne, spremeni ali obnovi, prekliče ali odvzame, je mogoče izpodbijati
  na sodiščih
  zadevne države članice. V pisnem uradnem obvestilu se navedejo možni postopke sodnega varstva, ki so na voljo, in rok za ukrepanje.

| 2. | Vsako odločitev, s katero se vloga zavrne ali enotno dovoljenje zavrne, spremeni ali obnovi, prekliče ali odvzame, je mogoče izpodbijati
  pred pristojnim organom
  zadevne države članice,
  določenim v skladu z nacionalno zakonodajo
  . V pisnem uradnem obvestilu se navedejo možni postopki sodnega varstva, ki so na voljo,
  vključno s pristojnim organom
  , in rok za ukrepanje.
  Izpodbijanje odloži izvršitev upravne odločitve, dokler sodišče ne izreče pravnomočne sodbe
  . |
| --- | --- |

2.

Vsako odločitev, s katero se vloga zavrne ali enotno dovoljenje zavrne, spremeni ali obnovi, prekliče ali odvzame, je mogoče izpodbijati
  pred pristojnim organom
  zadevne države članice,
  določenim v skladu z nacionalno zakonodajo
  . V pisnem uradnem obvestilu se navedejo možni postopki sodnega varstva, ki so na voljo,
  vključno s pristojnim organom
  , in rok za ukrepanje.
  Izpodbijanje odloži izvršitev upravne odločitve, dokler sodišče ne izreče pravnomočne sodbe
  .

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 9

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za obveščanje državljanov tretjih držav in bodočega delodajalca o dokumentaciji, potrebni za popolnost vloge.

Države članice zagotovijo, zlasti prek svojih konzularnih predstavništev, da so javnosti na voljo redno posodobljene informacije o pogojih vstopa državljanov tretjih držav na njihovo ozemlje za namene zaposlitve
  . Države članice
  zlasti
  sprejmejo potrebne ukrepe za obveščanje državljanov tretjih držav in bodočega delodajalca o dokumentaciji, potrebni za popolnost vloge,
  kakor tudi o skupnem znesku taks za namene obravnavanja njihove vloge
  .

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 10

Države članic lahko od prosilcev zahtevajo plačilo taks za obravnavanje vlog v skladu s to direktivo. Višina taks mora biti sorazmerna in
  lahko temelji na načelu dejansko zagotovljene storitve
  .

Države članic lahko od prosilcev zahtevajo plačilo taks za obravnavanje vlog v skladu s to direktivo. Višina taks mora biti sorazmerna in
  razumna ter ne sme presegati dejanskih stroškov nacionalnih upravnih organov. Najvišji okvirni znesek, v katerem so po potrebi zajeti stroški storitev zunanjih podizvajalcev za zbiranje dokumentov, potrebnih za pridobitev dovoljenja, se določi v nacionalni zakonodaji
  .

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 11 — uvodni del

Med obdobjem njegove veljavnosti, je imetnik enotnega dovoljenja upravičen najmanj do:

Med obdobjem njegove veljavnosti,
  ki ga določi vsaka država članica posebej
  , je imetnik enotnega dovoljenja upravičen najmanj do:

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 11 — točka c

| (c) | prostega dostopa do celotnega ozemlja države članice, ki izda enotno dovoljenje, v mejah, določenih v nacionalni zakonodaji zaradi varnosti; |
| --- | --- |

(c)

prostega dostopa do celotnega ozemlja države članice, ki izda enotno dovoljenje, v mejah, določenih v nacionalni zakonodaji zaradi varnosti;

| (c) | prostega dostopa do celotnega ozemlja države članice, ki izda enotno dovoljenje.
  Države članice lahko določijo ozemeljske omejitve glede pravice do prebivanja in dela
  v mejah, določenih v nacionalni zakonodaji zaradi varnosti,
  če enake omejitve veljajo za njihove državljane
  ; |
| --- | --- |

(c)

prostega dostopa do celotnega ozemlja države članice, ki izda enotno dovoljenje.
  Države članice lahko določijo ozemeljske omejitve glede pravice do prebivanja in dela
  v mejah, določenih v nacionalni zakonodaji zaradi varnosti,
  če enake omejitve veljajo za njihove državljane
  ;

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a

Uradno obvestilo in informacije

Uradno obvestilo in informacije iz členov 5, 8 in 9 se sporočijo na način, da prosilec lahko razume njihovo vsebino in posledice.

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 1 — točka a

| (a) | delovnih pogojev, vključno s plačo in odpovedjo, ter tudi glede zdravja in varnosti na delovnem mestu; |
| --- | --- |

(a)

delovnih pogojev, vključno s plačo in odpovedjo, ter tudi glede zdravja in varnosti na delovnem mestu;

| (a) | delovnih pogojev, vključno s plačo,
  dopustom, delovnim časom
  in odpovedjo, ter tudi glede zdravja in varnosti na delovnem mestu; |
| --- | --- |

(a)

delovnih pogojev, vključno s plačo,
  dopustom, delovnim časom
  in odpovedjo, ter tudi glede zdravja in varnosti na delovnem mestu;

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 1 — točka b

| (b) | svobode združevanja in pripadnosti ter članstva v organizaciji, ki zastopa delavce ali delodajalce ali v kateri koli organizaciji, katere člani opravljajo poseben poklic, vključno s koristmi, ki jih zagotavljajo te organizacije, ne da bi s tem posegali v nacionalne predpise o javnem redu in javni varnosti; |
| --- | --- |

(b)

svobode združevanja in pripadnosti ter članstva v organizaciji, ki zastopa delavce ali delodajalce ali v kateri koli organizaciji, katere člani opravljajo poseben poklic, vključno s koristmi, ki jih zagotavljajo te organizacije, ne da bi s tem posegali v nacionalne predpise o javnem redu in javni varnosti;

| (b) | svobode združevanja in pripadnosti ter članstva v organizaciji, ki zastopa delavce ali delodajalce ali v kateri koli organizaciji, katere člani opravljajo poseben poklic, vključno s koristmi, ki jih zagotavljajo te organizacije,
  kot so informacije in podpora
  , ne da bi s tem posegali v nacionalne predpise o javnem redu in javni varnosti; |
| --- | --- |

(b)

svobode združevanja in pripadnosti ter članstva v organizaciji, ki zastopa delavce ali delodajalce ali v kateri koli organizaciji, katere člani opravljajo poseben poklic, vključno s koristmi, ki jih zagotavljajo te organizacije,
  kot so informacije in podpora
  , ne da bi s tem posegali v nacionalne predpise o javnem redu in javni varnosti;

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 1 — točka c

| (c) | izobraževanja in poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

(c)

izobraževanja in poklicnega usposabljanja;

| (c) | izobraževanja
  v širšem pomenu (učenje jezikov in spoznavanje kulture z namenom izboljšanja integracije)
  in poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

(c)

izobraževanja
  v širšem pomenu (učenje jezikov in spoznavanje kulture z namenom izboljšanja integracije)
  in poklicnega usposabljanja;

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 1 — točka d

| (d) | priznavanja diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki; |
| --- | --- |

(d)

priznavanja diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki;

| (d) | priznavanja diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki,
  ki se uporabljajo v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1). |
| --- | --- |

(d)

priznavanja diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki,
  ki se uporabljajo v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1).

Sprememba 36

Predlog Direktive

Člen 12 — odstavek 1 — točka f

| (f) | plačil za pridobljeno pokojnino
  v primeru selitve v tretjo državo; |
| --- | --- |

(f)

plačil za pridobljeno pokojnino
  v primeru selitve v tretjo državo;

| (f) | prenosljivosti starostne, vdovske ali invalidske pokojnine ali rente po stopnji, ki se uporablja na podlagi zakonodaje države ali držav članic dolžnic
  v primeru selitve v tretjo državo; |
| --- | --- |

(f)

prenosljivosti starostne, vdovske ali invalidske pokojnine ali rente po stopnji, ki se uporablja na podlagi zakonodaje države ali držav članic dolžnic
  v primeru selitve v tretjo državo;

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 1 — točka g

| (g) | davčnih ugodnosti; |
| --- | --- |

(g)

davčnih ugodnosti;

| (g) | davčnih ugodnosti,
  pod pogojem, da se delavec šteje za rezidenta za davčne namene v zadevni državi članici
  ; |
| --- | --- |

(g)

davčnih ugodnosti,
  pod pogojem, da se delavec šteje za rezidenta za davčne namene v zadevni državi članici
  ;

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 1 — točka h a (novo)

| (ha) | informacij in svetovalnih storitev, ki jih ponujajo uradi za zaposlovanje; |
| --- | --- |

(ha)

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 2 — uvodni del

| 2. | Države članice lahko omejijo enako obravnavanje kot velja za državljane: |
| --- | --- |

2.

Države članice lahko omejijo enako obravnavanje kot velja za državljane:

| 2. | Države članice lahko omejijo enako obravnavanje kot velja za državljane,
  le v naslednjih primerih
  : |
| --- | --- |

2.

Države članice lahko omejijo enako obravnavanje kot velja za državljane,
  le v naslednjih primerih
  :

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 2 — točka c

| (c) | z omejevanjem pravic, priznanih v odstavku 1(h) glede
  javnih
  stanovanj
  v primerih, ko je državljan tretje države bival ali ima pravico do bivanja na ozemlju te države najmanj tri leta
  ; |
| --- | --- |

(c)

z omejevanjem pravic, priznanih v odstavku 1(h) glede
  javnih
  stanovanj
  v primerih, ko je državljan tretje države bival ali ima pravico do bivanja na ozemlju te države najmanj tri leta
  ;

| (c) | z omejevanjem pravic, priznanih v odstavku 1(h) glede stanovanj; |
| --- | --- |

(c)

z omejevanjem pravic, priznanih v odstavku 1(h) glede stanovanj;

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 2 — točka d

| (d) | z omejevanjem pravic, priznanih v odstavkih 1(a), (b) in (g), na tiste delavce iz tretjih držav, ki so v delovnem razmerju; |
| --- | --- |

(d)

črtano

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 2 — točka e

| (e) | z omejevanjem pravic, priznanih v odstavku 1(e), delavcem iz tretjih držav, ki so v delovnem razmerju, razen za nadomestila za brezposelnost. |
| --- | --- |

(e)

črtano

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 12 — odstavek 2 a (novo)

| 2a. | Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da za vsako kršenje pravic iz te direktive, veljajo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni. |
| --- | --- |

2a.

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 14

Člen 14

Vsaka država članica zagotovi, da so splošni javnosti na voljo redno posodobljene informacije glede pogojev vstopa državljanov tretjih držav na njeno ozemlje zaradi dela in bivanja na tem ozemlju.

črtano

---

(1)  

  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/251 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/251

---

Sprememba Uredbe o enotni SUT *

P6_TA(2008)0559

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (KOM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS))

(2010/C 16 E/43)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0489), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0489),

| — | ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0314/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0314/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 in člena 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 in člena 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0368/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0368/2008),

1.   odobri predlog Komisije;

2.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

3.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

4.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 16/252 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 16/252

---

Srednjeročna finančna pomoč za plačilne bilance držav članic *

P6_TA(2008)0560

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (KOM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS))

(2010/C 16 E/44)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0717),

| — | ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0389/2008),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (1) in resolucije Parlamenta z dne 6. septembra 2001 o srednjeročni finančni pomoči za plačilne bilance držav članic (2) ter resolucije Parlamenta z dne 20. novembra 2008 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (1) in resolucije Parlamenta z dne 6. septembra 2001 o srednjeročni finančni pomoči za plačilne bilance držav članic (2) ter resolucije Parlamenta z dne 20. novembra 2008 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (3),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0450/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0450/2008),

1.   odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2.   poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

3.   poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4.   poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5.   naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1


  Predlog uredbe — akt o spremembi


  Uvodna izjava 2 |
| (2) | Treba je predvideti ad hoc postopek za prihodnje ponovne proučitve te zgornje meje, da bi se izboljšala zmogljivost Skupnosti za hiter odziv na velike spremembe v finančnem okolju, ki vplivajo na skupno višino podpore, ki bi jo morda potrebovale države članice. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe — akt o spremembi

Uvodna izjava 2

(2)

| (2) | V primeru izrednih razmer, ki bi utegnile zahtevati hiter odziv Skupnosti na večje spremembe finančnega okolja, morajo Evropski parlament, države članice v okviru Sveta in Komisija ravnati hitro in preprečiti spodkopavanje zaupanja v trg. |
| --- | --- |

(2)

Sprememba 2

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 — odstavek 2

Uredba (ES) št. 332/2002

Člen 1 — odstavek 3

Doda se odstavek 3:

črtano

„Če je zaradi resnega poslabšanja finančnega okolja potrebna nujna srednjeročna finančna pomoč Skupnosti več državam članicam, se lahko Komisija odloči za ponovno proučitev zgornje meje po prejemu mnenja Ekonomsko-finančnega odbora o nujni potrebi za tako proučitev in o sami spremenjeni zgornji meji. Nova zgornja meja začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.“

Sprememba 3

Predlog uredbe — akt o spremembi

Člen 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 332/2002

Člen 10

Člen 1 a

Člen 10 uredbe (ES) št. 332/2002 se nadomesti z naslednjim besedilom:

Vsaki dve leti oziroma po potrebi pogosteje Svet na podlagi poročila Komisije, po posvetovanju z Evropskim parlamentom in prejemu mnenja Ekonomsko-finančnega odbora, pregleda, ali ustanovljeni aranžma glede ureditve in zgornje meje načeloma še vedno zadovoljuje potrebe, zaradi katerih je bil ustanovljen.

---

(1)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

(2)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 312.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0562.

---