# Az Európai Unió L 262/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.262.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 262 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. október 6. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.262.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 262

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. október 6.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 925/2009/EK rendelete (2009. szeptember 24.) az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 1 |
| | * | A Tanács 926/2009/EK rendelete (2009. szeptember 24.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 19 |
| | | A Bizottság 927/2009/EK rendelete (2009. október 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 36 |
| | | A Bizottság 928/2009/EK rendelete (2009. október 5.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/2010-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 38 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/107/EK irányelve (2009. szeptember 16.) a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelvnek egyes határidők meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 40 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 925/2009/EK rendelete (2009. szeptember 24.) az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

1

*

A Tanács 926/2009/EK rendelete (2009. szeptember 24.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

19

A Bizottság 927/2009/EK rendelete (2009. október 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

36

A Bizottság 928/2009/EK rendelete (2009. október 5.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/2010-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

38

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/107/EK irányelve (2009. szeptember 16.) a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelvnek egyes határidők meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

40

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2009/735/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. szeptember 24.) a Fidzsi-szigeteki Köztársasággal az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 37. cikke szerint folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2007/641/EK tanácsi határozatban foglalt intézkedések alkalmazási időszakának meghosszabbításáról | 43 |
| | | Bizottság |
| | | 2009/736/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. október 5.) a többek között Brazíliából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról | 50 |
| | | 2009/737/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. október 5.) a whisky uruguayi behozatalára és értékesítésére az Uruguayi Keleti Köztársaság által előírt intézkedésekkel kapcsolatos vizsgálati eljárás megszüntetéséről | 52 |
| | | 2009/738/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. október 5.) a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a teobromin, a Datura sp., a Ricinus communis L., a Croton tiglium L. és az Abrus precatorius L. maximális szintjeinek tekintetében történő módosításáról szóló 2009/124/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2009) 7705. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 54 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2009/735/EK

*

A Tanács határozata (2009. szeptember 24.) a Fidzsi-szigeteki Köztársasággal az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 37. cikke szerint folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2007/641/EK tanácsi határozatban foglalt intézkedések alkalmazási időszakának meghosszabbításáról

43

Bizottság

2009/736/EK

*

A Bizottság határozata (2009. október 5.) a többek között Brazíliából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról

50

2009/737/EK

*

A Bizottság határozata (2009. október 5.) a whisky uruguayi behozatalára és értékesítésére az Uruguayi Keleti Köztársaság által előírt intézkedésekkel kapcsolatos vizsgálati eljárás megszüntetéséről

52

2009/738/EK

*

A Bizottság határozata (2009. október 5.) a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a teobromin, a Datura sp., a Ricinus communis L., a Croton tiglium L. és az Abrus precatorius L. maximális szintjeinek tekintetében történő módosításáról szóló 2009/124/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2009) 7705. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

Datura

Ricinus communis

Croton tiglium

Abrus precatorius

(az értesítés a C(2009) 7705. számú dokumentummal történt)

1

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 6.10.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 262/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 262/1

---

A TANÁCS 925/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 24.)

az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Ideiglenes intézkedések

| (1) | A Bizottság a 287/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból (Kína) származó egyes alumíniumfóliák behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 287/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból (Kína) származó egyes alumíniumfóliák behozatalára.

| (2) | Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Eurométaux (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek a termelése az alumíniumfólia teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Eurométaux (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek a termelése az alumíniumfólia teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.

| (3) | Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(3)

Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.2.   Az eljárás további menete

| (4) | Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(4)

Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

| (5) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések meghozatala után a Bizottság folytatta a dömpingre, a kárra, és a Közösség érdekére vonatkozó vizsgálatát, elvégezte az egyes exportáló gyártók és közösségi felhasználók által a kérdőíveken megadott adatok további elemzését és e célból ellenőrző látogatásokat is folytatott. |
| --- | --- |

(5)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések meghozatala után a Bizottság folytatta a dömpingre, a kárra, és a Közösség érdekére vonatkozó vizsgálatát, elvégezte az egyes exportáló gyártók és közösségi felhasználók által a kérdőíveken megadott adatok további elemzését és e célból ellenőrző látogatásokat is folytatott.

| (6) | Öt további ellenőrző látogatást folytattak le a következő közösségi gyártók telephelyein:






  — | Novelis UK Limited, Bridgnorth, Egyesült Királyság, |
| --- | --- | --- |

(6)

Öt további ellenőrző látogatást folytattak le a következő közösségi gyártók telephelyein:

—

Novelis UK Limited, Bridgnorth, Egyesült Királyság,

| — | Novelis Luxembourg, Dudelange, Luxemburgi Nagyhercegség, |
| --- | --- |

—

Novelis Luxembourg, Dudelange, Luxemburgi Nagyhercegség,

| — | Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Franciaország,

| — | Grupa Kęty SA, Kęty, Lengyelország, |
| --- | --- |

—

Grupa Kęty SA, Kęty, Lengyelország,

| — | Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Spanyolország. |
| --- | --- |

—

Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Spanyolország.

| (7) | Emellett egy látogatást tettek az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló következő vállalat telephelyén:






  — | Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Spanyolország. |
| --- | --- | --- |

(7)

Emellett egy látogatást tettek az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló következő vállalat telephelyén:

—

Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Spanyolország.

| (8) | Három további ellenőrző látogatást folytattak le a következő exportáló gyártók telephelyein:






  — | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei, |
| --- | --- | --- |

(8)

Három további ellenőrző látogatást folytattak le a következő exportáló gyártók telephelyein:

—

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei,

| — | Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong, |
| --- | --- |

—

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong,

| — | Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu. |
| --- | --- |

—

Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu.

| (9) | Látogatást tettek még a Shanghai Futures Exchange-nél (Shanghai). |
| --- | --- |

(9)

Látogatást tettek még a Shanghai Futures Exchange-nél (Shanghai).

| (10) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető fontosságú tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az Örményországból, Brazíliából és a Kínából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára végleges dömpingellenes intézkedések elfogadását, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését szándékozott ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. |
| --- | --- |

(10)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető fontosságú tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az Örményországból, Brazíliából és a Kínából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára végleges dömpingellenes intézkedések elfogadását, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését szándékozott ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.

| (11) | Az érdekelt felek által benyújtott írásbeli és szóbeli megjegyzéseket a Bizottság megvizsgálta, és a megállapításokat adott esetben ennek megfelelően módosította. |
| --- | --- |

(11)

Az érdekelt felek által benyújtott írásbeli és szóbeli megjegyzéseket a Bizottság megvizsgálta, és a megállapításokat adott esetben ennek megfelelően módosította.

1.3.   A vizsgálat hatóköre

| (12) | A brazíliai exportáló gyártó úgy vélte, hogy a vizsgálatot Oroszországra is ki kellett volna terjeszteni, mivel Oroszország importvolumene és piaci részesedése az egész figyelembe vett időszak alatt jelentős, sőt az Örményországénál nagyobb volt. A brazil exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy az oroszországi importárak az érintett országokéival azonos szintet értek el, és hogy nyilvánvaló bizonyíték volt a dömpingre a vizsgálat megindítása idején. |
| --- | --- |

(12)

A brazíliai exportáló gyártó úgy vélte, hogy a vizsgálatot Oroszországra is ki kellett volna terjeszteni, mivel Oroszország importvolumene és piaci részesedése az egész figyelembe vett időszak alatt jelentős, sőt az Örményországénál nagyobb volt. A brazil exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy az oroszországi importárak az érintett országokéival azonos szintet értek el, és hogy nyilvánvaló bizonyíték volt a dömpingre a vizsgálat megindítása idején.

| (13) | A panasz elemzésekor a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Oroszország dömpingjére nem volt elegendő egyértelmű bizonyíték. Ezért Oroszországnak a panaszból való kihagyását indokoltnak ítélte. A dömpingre vonatkozó bizonyíték hiányában lényegtelen, hogy az Oroszországból származó behozatal volumene és/vagy piaci részesedése valóban magasabb volt, mint a vizsgálat hatálya alá tartozó egy vagy több országé. A brazíliai exportáló gyártó állítását ezért elutasították. |
| --- | --- |

(13)

A panasz elemzésekor a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Oroszország dömpingjére nem volt elegendő egyértelmű bizonyíték. Ezért Oroszországnak a panaszból való kihagyását indokoltnak ítélte. A dömpingre vonatkozó bizonyíték hiányában lényegtelen, hogy az Oroszországból származó behozatal volumene és/vagy piaci részesedése valóban magasabb volt, mint a vizsgálat hatálya alá tartozó egy vagy több országé. A brazíliai exportáló gyártó állítását ezért elutasították.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (14) | A közösségi feldolgozó iparág, vagyis az „áttekercselők” megismételték, hogy az érintett terméknek a fogyasztói tekercseket – vagyis a 10 kg-nál kisebb tömegű alumíniumfólia-tekercseket – is magában kellene foglalnia, mivel ha a végleges intézkedéseket kizárólag a 10 kg-nál nehezebb alumíniumfólia (az „óriástekercsek”) behozatalára vezetik be, akkor megnövekedhet a fogyasztói tekercsek alacsony árakon történő exportja az érintett országokból. Azt is hozzátették, hogy a két termék alapvetően hasonló jellegzetességekkel rendelkezik, az egyetlen különbség köztük a csomagolás. |
| --- | --- |

(14)

A közösségi feldolgozó iparág, vagyis az „áttekercselők” megismételték, hogy az érintett terméknek a fogyasztói tekercseket – vagyis a 10 kg-nál kisebb tömegű alumíniumfólia-tekercseket – is magában kellene foglalnia, mivel ha a végleges intézkedéseket kizárólag a 10 kg-nál nehezebb alumíniumfólia (az „óriástekercsek”) behozatalára vezetik be, akkor megnövekedhet a fogyasztói tekercsek alacsony árakon történő exportja az érintett országokból. Azt is hozzátették, hogy a két termék alapvetően hasonló jellegzetességekkel rendelkezik, az egyetlen különbség köztük a csomagolás.

| (15) | Az ideiglenes rendelet (15)–(19) preambulumbekezdéseiben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fogyasztói és az óriástekercsek fizikai jellegzetességeiket és alapvető végfelhasználásukat tekintve különböző termékek. A későbbi vizsgálat megerősítette ezt a megállapítást. A fogyasztói tekercsek és az óriástekercsek közötti fizikai különbségek valóban meghaladják az egyszerű csomagolási különbözőséget, mivel az érintett terméket az újracsomagolás és a végső fogyasztónak való eladást megelőzően még át kell tekercselni. Azt is megállapították, hogy különböznek a vevők, az értékesítési csatornák és az alapvető alkalmazások is. Ez az oka annak, hogy nem ítélték megfelelőnek a fogyasztói tekercseknek a jelenlegi vizsgálat termékkörébe való felvételét. |
| --- | --- |

(15)

Az ideiglenes rendelet (15)–(19) preambulumbekezdéseiben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fogyasztói és az óriástekercsek fizikai jellegzetességeiket és alapvető végfelhasználásukat tekintve különböző termékek. A későbbi vizsgálat megerősítette ezt a megállapítást. A fogyasztói tekercsek és az óriástekercsek közötti fizikai különbségek valóban meghaladják az egyszerű csomagolási különbözőséget, mivel az érintett terméket az újracsomagolás és a végső fogyasztónak való eladást megelőzően még át kell tekercselni. Azt is megállapították, hogy különböznek a vevők, az értékesítési csatornák és az alapvető alkalmazások is. Ez az oka annak, hogy nem ítélték megfelelőnek a fogyasztói tekercseknek a jelenlegi vizsgálat termékkörébe való felvételét.

| (16) | Azt az állítást, hogy az óriástekercsek behozatalát helyettesíteni lehet a fogyasztói tekercsek behozatalával, az alábbi (97)–(99) preambulumbekezdés tárgyalja. |
| --- | --- |

(16)

Azt az állítást, hogy az óriástekercsek behozatalát helyettesíteni lehet a fogyasztói tekercsek behozatalával, az alábbi (97)–(99) preambulumbekezdés tárgyalja.

| (17) | Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)–(21) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(17)

Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)–(21) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat megerősítik.

3.   PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS ÉS ANALÓG ORSZÁG

3.1.   Örményország

| (18) | Örményország egyetlen exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (24)–(31) preambulumbekezdéseiben szereplő ideiglenes megállapításokat. |
| --- | --- |

(18)

Örményország egyetlen exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (24)–(31) preambulumbekezdéseiben szereplő ideiglenes megállapításokat.

| (19) | A vállalkozás először is leszögezte, hogy a Bizottság tévedett, amikor úgy ítélte meg, hogy egy örményországi vállalkozásnak folyamodnia kell piacgazdasági elbánás (MET) iránt, mivel véleményük szerint Örményország a WTO dömpingellenes megállapodásának értelmében piacgazdasággal rendelkező ország, és Örményországot az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjához tartozó lábjegyzetből is törölni kell. |
| --- | --- |

(19)

A vállalkozás először is leszögezte, hogy a Bizottság tévedett, amikor úgy ítélte meg, hogy egy örményországi vállalkozásnak folyamodnia kell piacgazdasági elbánás (MET) iránt, mivel véleményük szerint Örményország a WTO dömpingellenes megállapodásának értelmében piacgazdasággal rendelkező ország, és Örményországot az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjához tartozó lábjegyzetből is törölni kell.

| (20) | Ezzel szemben – amint az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében áll – Örményországot az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjához tartozó lábjegyzet kifejezetten megemlíti, mint nem piacgazdaságú országot. A WTO-tag, de nem piacgazdaságú országok exportáló gyártóira alkalmazott elbánásról a 2. cikk (7) bekezdésének b) pontja szól. Ezekkel a rendelkezésekkel a jelenlegi vizsgálat teljes egészében összhangban áll. Mindezek alapján ezt az érvet szintúgy el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(20)

Ezzel szemben – amint az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében áll – Örményországot az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjához tartozó lábjegyzet kifejezetten megemlíti, mint nem piacgazdaságú országot. A WTO-tag, de nem piacgazdaságú országok exportáló gyártóira alkalmazott elbánásról a 2. cikk (7) bekezdésének b) pontja szól. Ezekkel a rendelkezésekkel a jelenlegi vizsgálat teljes egészében összhangban áll. Mindezek alapján ezt az érvet szintúgy el kellett utasítani.

| (21) | A vállalkozás ezután megállapította, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánás második feltételét, amelyet az ideiglenes rendelet (27)–(29) bekezdése ideiglenesen nem teljesültnek minősített. A vállalkozás érvelését a 2007. évi elszámolás benyújtására alapozta, amelyet azonban még nem adtak át a vállalatnál tett ellenőrző látogatás idején, az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt. A vállalkozás itt ismét megállapította, hogy nem hisz abban, hogy a második MET feltétel a számláknak a nemzetközi számviteli standardok szerint való elkészítése lenne, és hogy szerinte az örmény nemzeti számviteli standardok elegendőek, mivel Örményország a WTO tagja. |
| --- | --- |

(21)

A vállalkozás ezután megállapította, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánás második feltételét, amelyet az ideiglenes rendelet (27)–(29) bekezdése ideiglenesen nem teljesültnek minősített. A vállalkozás érvelését a 2007. évi elszámolás benyújtására alapozta, amelyet azonban még nem adtak át a vállalatnál tett ellenőrző látogatás idején, az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt. A vállalkozás itt ismét megállapította, hogy nem hisz abban, hogy a második MET feltétel a számláknak a nemzetközi számviteli standardok szerint való elkészítése lenne, és hogy szerinte az örmény nemzeti számviteli standardok elegendőek, mivel Örményország a WTO tagja.

| (22) | Ezt az érvet a Bizottság elutasította. A vállalatnak egyetlen, átlátható könyveléssel kell rendelkeznie, amely a nemzetközi standardoknak megfelel. A könyvvizsgálók által mind a 2006-os, mind a 2007-es évekre megállapított hiányosságok világosan megmutatták, hogy az elszámolást nem a nemzetközi standardoknak megfelelően készítették el, és ezért a vállalat nem tudta bebizonyítani, hogy megfelel a második MET feltételnek. A MET feltételei ténylegesen a nemzetközi számviteli standardokra utalnak, és az, hogy egy ország a WTO tagja vagy sem, ezen nem változtat. Emellett a WTO-tagság önmagában nem garantálja, hogy egy vállalkozás gazdasági tevékenységében a piaci viszonyok dominálnak. |
| --- | --- |

(22)

Ezt az érvet a Bizottság elutasította. A vállalatnak egyetlen, átlátható könyveléssel kell rendelkeznie, amely a nemzetközi standardoknak megfelel. A könyvvizsgálók által mind a 2006-os, mind a 2007-es évekre megállapított hiányosságok világosan megmutatták, hogy az elszámolást nem a nemzetközi standardoknak megfelelően készítették el, és ezért a vállalat nem tudta bebizonyítani, hogy megfelel a második MET feltételnek. A MET feltételei ténylegesen a nemzetközi számviteli standardokra utalnak, és az, hogy egy ország a WTO tagja vagy sem, ezen nem változtat. Emellett a WTO-tagság önmagában nem garantálja, hogy egy vállalkozás gazdasági tevékenységében a piaci viszonyok dominálnak.

| (23) | A vállalkozás ezek után megállapította, hogy teljesíti a harmadik piacielbánás-kritériumot is, amelyre vonatkozóan az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében az állt, hogy nem teljesül, tekintettel az örmény állam részvényeladásával kapcsolatos kérdésekre, valamint arra, hogy az állam a földterületet ingyen bocsátotta a vállalkozás rendelkezésére. A vállalkozás megállapította, hogy a földterület ingyenes rendelkezésre bocsátása nem jelentős érv, és elválasztandó – a részvényekkel kapcsolatos – másik kérdéstől, amelyet a vállalat különben szintén jelentéktelennek minősít. |
| --- | --- |

(23)

A vállalkozás ezek után megállapította, hogy teljesíti a harmadik piacielbánás-kritériumot is, amelyre vonatkozóan az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében az állt, hogy nem teljesül, tekintettel az örmény állam részvényeladásával kapcsolatos kérdésekre, valamint arra, hogy az állam a földterületet ingyen bocsátotta a vállalkozás rendelkezésére. A vállalkozás megállapította, hogy a földterület ingyenes rendelkezésre bocsátása nem jelentős érv, és elválasztandó – a részvényekkel kapcsolatos – másik kérdéstől, amelyet a vállalat különben szintén jelentéktelennek minősít.

| (24) | A Bizottság ezt az érvet is elutasította. Már önmagában az a tény, hogy a földterülethez ingyen jutottak hozzá, viszont az államnak az telekkönyvi értéken (azaz a piaci értékénél jóval kisebb összegért) eladható, azt jelenti, hogy a föld a vállalkozás számára fontos és értékes eszköz, amely nem jelenik meg a könyvelésben, és ezért jelentősen kihat a költségekre. A vállalkozás továbbá azt sem bizonyította be, hogy a részvényeknek a nominális árnál kevesebbért történt eladása okozta torzulás jelentéktelennek minősül. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság ezt az érvet is elutasította. Már önmagában az a tény, hogy a földterülethez ingyen jutottak hozzá, viszont az államnak az telekkönyvi értéken (azaz a piaci értékénél jóval kisebb összegért) eladható, azt jelenti, hogy a föld a vállalkozás számára fontos és értékes eszköz, amely nem jelenik meg a könyvelésben, és ezért jelentősen kihat a költségekre. A vállalkozás továbbá azt sem bizonyította be, hogy a részvényeknek a nominális árnál kevesebbért történt eladása okozta torzulás jelentéktelennek minősül.

| (25) | Levonható tehát az a következtetés, hogy a harmadik MET-feltételnek való megfeleléssel kapcsolatban felmerült két probléma a nem piacgazdaságból áthozott torzulás fennmaradására utal. |
| --- | --- |

(25)

Levonható tehát az a következtetés, hogy a harmadik MET-feltételnek való megfeleléssel kapcsolatban felmerült két probléma a nem piacgazdaságból áthozott torzulás fennmaradására utal.

| (26) | Ezért az a következtetés, hogy e vállalkozásnak nem kell megadni a piacgazdasági elbánást, igaznak bizonyult. |
| --- | --- |

(26)

Ezért az a következtetés, hogy e vállalkozásnak nem kell megadni a piacgazdasági elbánást, igaznak bizonyult.

3.2.   Kína

| (27) | Kína egyik exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat. Megismételte, hogy a Bizottságnak nem a Shanghai Futures Exchange (SHFE) és a London Metal Exchange (LME) – áfa nélküli – árfolyamjegyzéseit kellett volna összehasonlítania, és hogy e kiigazítás nélkül az árak a vizsgálati időszak alatt hasonlóak lettek volna. |
| --- | --- |

(27)

Kína egyik exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat. Megismételte, hogy a Bizottságnak nem a Shanghai Futures Exchange (SHFE) és a London Metal Exchange (LME) – áfa nélküli – árfolyamjegyzéseit kellett volna összehasonlítania, és hogy e kiigazítás nélkül az árak a vizsgálati időszak alatt hasonlóak lettek volna.

| (28) | Ezt az érvet az ideiglenes rendelet (38) bekezdésében kifejtett okoknál fogva elutasította a Bizottság, mivel az árakat összehasonlítható alapon lehet összehasonlítani. Az érintett terméket gyártó kínai gyártók a nyersalumínium vásárlásakor fizetnek áfát. Ennek az áfának legnagyobb részét a befejezett termék eladásakor visszaigénylik, akár a hazai piacon (amikor is teljes egészében felszámolható), akár exportra értékesítenek (amely esetben a kínai kormány az áfa visszatérítését bizonyos arányban engedélyezi bizonyos árukra bizonyos időszakokban). A vissza nem igényelhető hozzáadottérték-adónak megfelelő kis összeg nem akkora, hogy a fenti következtetéseket jelentősen befolyásolhatná. |
| --- | --- |

(28)

Ezt az érvet az ideiglenes rendelet (38) bekezdésében kifejtett okoknál fogva elutasította a Bizottság, mivel az árakat összehasonlítható alapon lehet összehasonlítani. Az érintett terméket gyártó kínai gyártók a nyersalumínium vásárlásakor fizetnek áfát. Ennek az áfának legnagyobb részét a befejezett termék eladásakor visszaigénylik, akár a hazai piacon (amikor is teljes egészében felszámolható), akár exportra értékesítenek (amely esetben a kínai kormány az áfa visszatérítését bizonyos arányban engedélyezi bizonyos árukra bizonyos időszakokban). A vissza nem igényelhető hozzáadottérték-adónak megfelelő kis összeg nem akkora, hogy a fenti következtetéseket jelentősen befolyásolhatná.

| (29) | Megjegyzendő az is, hogy a vizsgálati időszak alatt az LME és a SHFE között mutatkozó jelentős árfolyamkülönbség az állam beavatkozására enged következtetni a nyersalumínium árainak megszabása során. Ezt az ideiglenes rendelet (32) bekezdése már megállapította, és a Bizottság szolgálatainak a SHFE-nél tett látogatása ismételten bizonyította. |
| --- | --- |

(29)

Megjegyzendő az is, hogy a vizsgálati időszak alatt az LME és a SHFE között mutatkozó jelentős árfolyamkülönbség az állam beavatkozására enged következtetni a nyersalumínium árainak megszabása során. Ezt az ideiglenes rendelet (32) bekezdése már megállapította, és a Bizottság szolgálatainak a SHFE-nél tett látogatása ismételten bizonyította.

| (30) | A látogatás megerősítette, hogy az államnak elsődleges a szerepe az SHFE árfolyamainak megszabása során, különösen, mivel helyzeténél fogva egyrészt a nyersalumínium értékesítője, másrészt vásárol is a State Reserve Bureau-n és egyéb állami szerveken keresztül. Emellett az állam napi árfolyamkorlátozásokat is megszab az SHFE szabályzata révén, amelyet az állami szabályozó, azaz a China Securities Regulatory Commission (CSEC) hagyott jóvá. Nyilvánvaló az is, hogy az SHFE egyedül a Kínában bejegyzett vállalkozások és kínai állampolgárok számára nyitott árutőzsde, és hogy az SHFE és a Kínán kívüli nemzetközi árutőzsdék között nincs valóságos arbitrázs. Ezt nyilvánvalóan bizonyítják az SHFE és az olyan nemzetközi árutőzsdék, mint az LME közötti jelentős árfolyamkülönbségek. Emellett amikor egy SHFE-n kötött határidős tőzsdei ügylet fizikai teljesítéssel ér véget, az csak a Kínán belüli engedélyezett raktárba szállítás formájában történhet, szemben a nemzetközi árutőzsdéken kötött ügyletekkel, amikor a szállítás lefolyhat a világ bármely részében. Ezek a szállítási szabályok biztosítják, hogy a kínai hazai piac továbbra is elszigetelt maradhat a világpiactól, és hogy az ártorzulásokból csakis a kínai vállalkozások húznak hasznot. |
| --- | --- |

(30)

A látogatás megerősítette, hogy az államnak elsődleges a szerepe az SHFE árfolyamainak megszabása során, különösen, mivel helyzeténél fogva egyrészt a nyersalumínium értékesítője, másrészt vásárol is a State Reserve Bureau-n és egyéb állami szerveken keresztül. Emellett az állam napi árfolyamkorlátozásokat is megszab az SHFE szabályzata révén, amelyet az állami szabályozó, azaz a China Securities Regulatory Commission (CSEC) hagyott jóvá. Nyilvánvaló az is, hogy az SHFE egyedül a Kínában bejegyzett vállalkozások és kínai állampolgárok számára nyitott árutőzsde, és hogy az SHFE és a Kínán kívüli nemzetközi árutőzsdék között nincs valóságos arbitrázs. Ezt nyilvánvalóan bizonyítják az SHFE és az olyan nemzetközi árutőzsdék, mint az LME közötti jelentős árfolyamkülönbségek. Emellett amikor egy SHFE-n kötött határidős tőzsdei ügylet fizikai teljesítéssel ér véget, az csak a Kínán belüli engedélyezett raktárba szállítás formájában történhet, szemben a nemzetközi árutőzsdéken kötött ügyletekkel, amikor a szállítás lefolyhat a világ bármely részében. Ezek a szállítási szabályok biztosítják, hogy a kínai hazai piac továbbra is elszigetelt maradhat a világpiactól, és hogy az ártorzulásokból csakis a kínai vállalkozások húznak hasznot.

| (31) | Az ideiglenes rendelet (22)–(40) preambulumbekezdésében tett megállapításokat a Bizottság ezért megerősíti. |
| --- | --- |

(31)

Az ideiglenes rendelet (22)–(40) preambulumbekezdésében tett megállapításokat a Bizottság ezért megerősíti.

3.3.   Kína és Örményország: egyéni elbánás

| (32) | Észrevételek hiányában az örmény exportáló gyártóra vonatkozóan az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében tett megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(32)

Észrevételek hiányában az örmény exportáló gyártóra vonatkozóan az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében tett megállapításokat a Bizottság megerősíti.

| (33) | Kína egyik exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapítást. Az elutasítás azért történt, mert a vállalkozás nagyrészt állami tulajdonban van. A vállalat megállapította, hogy meg kellene változtatni, mert az állami részvétel egy olyan vállalaton keresztül történik, amelyet a hongkongi tőzsdén jegyeznek, és az igazgatótanácsban sincs állami tisztviselő. |
| --- | --- |

(33)

Kína egyik exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapítást. Az elutasítás azért történt, mert a vállalkozás nagyrészt állami tulajdonban van. A vállalat megállapította, hogy meg kellene változtatni, mert az állami részvétel egy olyan vállalaton keresztül történik, amelyet a hongkongi tőzsdén jegyeznek, és az igazgatótanácsban sincs állami tisztviselő.

| (34) | Ezeket az érveket a Bizottság elutasította. A vállalat többségében állami tulajdonban van és ezért az igazgatótanács, amely a céget irányítja, a legfőbb részvényesnek – azaz az államnak – tartozik beszámolással. A vállalkozás azt sem tudta bizonyítani – és semmiféle bizonyítékot nem szolgáltatott ehhez –, hogy az állam nem avatkozhat bele a cég üzleti döntéseibe az igazgatótanács döntésein keresztül. |
| --- | --- |

(34)

Ezeket az érveket a Bizottság elutasította. A vállalat többségében állami tulajdonban van és ezért az igazgatótanács, amely a céget irányítja, a legfőbb részvényesnek – azaz az államnak – tartozik beszámolással. A vállalkozás azt sem tudta bizonyítani – és semmiféle bizonyítékot nem szolgáltatott ehhez –, hogy az állam nem avatkozhat bele a cég üzleti döntéseibe az igazgatótanács döntésein keresztül.

| (35) | Ezért az ideiglenes rendelet (41) és (42) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(35)

Ezért az ideiglenes rendelet (41) és (42) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.

3.4.   Analóg ország

| (36) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (43)–(52) preambulumbekezdéseiben szereplő ideiglenes következtetést, amely szerint Törökország megfelelő analóg ország, a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(36)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (43)–(52) preambulumbekezdéseiben szereplő ideiglenes következtetést, amely szerint Törökország megfelelő analóg ország, a Bizottság megerősíti.

4.   DÖMPING

4.1.   Brazília

| (37) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (53)–(68) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(37)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (53)–(68) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.

4.2.   Örményország

| (38) | Örményország egyetlen exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (69)–(77) preambulumbekezdéseiben szereplő ideiglenes megállapításokat. A vállalkozás azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében tett megállapítások az értékesítési, általános és adminisztrációs költségekről és a kapcsolatban álló vállalatokon keresztül történő értékesítésekből származó ésszerű mértékű haszonról nem voltak indokoltak. |
| --- | --- |

(38)

Örményország egyetlen exportáló gyártója vitatta az ideiglenes rendelet (69)–(77) preambulumbekezdéseiben szereplő ideiglenes megállapításokat. A vállalkozás azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében tett megállapítások az értékesítési, általános és adminisztrációs költségekről és a kapcsolatban álló vállalatokon keresztül történő értékesítésekből származó ésszerű mértékű haszonról nem voltak indokoltak.

| (39) | Vizsgálatot követően kiderült, hogy egyes értékesítéseket nem kapcsolatban álló közösségi importőrökön keresztül hajtottak végre. Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése értelmében végzett kiigazítások nem voltak indokoltak, és a számításokat ennek megfelelően felülvizsgálták. |
| --- | --- |

(39)

Vizsgálatot követően kiderült, hogy egyes értékesítéseket nem kapcsolatban álló közösségi importőrökön keresztül hajtottak végre. Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése értelmében végzett kiigazítások nem voltak indokoltak, és a számításokat ennek megfelelően felülvizsgálták.

4.3.   Kína

| (40) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (78)–(82) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(40)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (78)–(82) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

| (41) | A Kínára vonatkozó maradvány dömpingkülönbözet kiszámításának ideiglenes módszerét – amelyet az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdése tartalmaz – úgy módosították, hogy a különbözetet i. a sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő vállalkozásokra megállapított általános dömpingkülönbözet, és ii. az ugyanazon vállalkozások exportárakra alkalmazott leginkább dömpingelt ügyleteinek súlyozott átlagában határozták meg, ahol az exportár a Comextnél feltárt (a nem együttműködő kínai exportőrökre reprezentatív) ár. A dömping országos szintjét ezen az alapon a közösségi határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár 47,0 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(41)

A Kínára vonatkozó maradvány dömpingkülönbözet kiszámításának ideiglenes módszerét – amelyet az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdése tartalmaz – úgy módosították, hogy a különbözetet i. a sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő vállalkozásokra megállapított általános dömpingkülönbözet, és ii. az ugyanazon vállalkozások exportárakra alkalmazott leginkább dömpingelt ügyleteinek súlyozott átlagában határozták meg, ahol az exportár a Comextnél feltárt (a nem együttműködő kínai exportőrökre reprezentatív) ár. A dömping országos szintjét ezen az alapon a közösségi határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár 47,0 %-ában állapították meg.

4.4.   Végleges dömpingkülönbözetek

| Ország | Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Brazília | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % |
| Az összes többi vállalat | 27,6 % |
| Kína | Alcoa Bohai és Alcoa Shanghai | 25,6 % |
| Shandong Loften | 33,7 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % |
| Az összes többi vállalat | 47,0 % |
| Örményország | RUSAL Armenal | 33,4 % |
| Az összes többi vállalat | 33,4 % |

Ország

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Brazília

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

Az összes többi vállalat

27,6 %

Kína

Alcoa Bohai és Alcoa Shanghai

25,6 %

Shandong Loften

33,7 %

Zhenjiang Dingsheng

37,4 %

Az összes többi vállalat

47,0 %

Örményország

RUSAL Armenal

33,4 %

Az összes többi vállalat

33,4 %

5.   KÁR

5.1.   Közösségi termelés és a közösségi ipar meghatározása

| (42) | Az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdésében említettek szerint a panaszt az Eurométaux nyújtotta be négy közösségi gyártó nevében, amelyek a vizsgálatban együttműködtek. Egy további gyártó támogatta a panaszt, egy pedig ellenezte. Úgy tekinthető tehát, hogy az öt panasztevő vagy a panaszt támogató gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi ipart. |
| --- | --- |

(42)

Az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdésében említettek szerint a panaszt az Eurométaux nyújtotta be négy közösségi gyártó nevében, amelyek a vizsgálatban együttműködtek. Egy további gyártó támogatta a panaszt, egy pedig ellenezte. Úgy tekinthető tehát, hogy az öt panasztevő vagy a panaszt támogató gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi ipart.

| (43) | A termelés és a közösségi ipar meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (86)–(87) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(43)

A termelés és a közösségi ipar meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (86)–(87) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

5.2.   A közösségi fogyasztás

| (44) | Az örmény exportáló gyártó vitatta a közösségi fogyasztás meghatározását, azt hangoztatva, hogy a közösségi iparnak a kötött piacon folytatott értékesítéseit is figyelembe kellett volna venni. Ugyanez a vállalkozás azt is hangoztatta, hogy a panaszban foglalt becsült értékek nem alkottak megbízható alapot a közösségi fogyasztás megállapításához, és egy független piackutatásra tett utalást. |
| --- | --- |

(44)

Az örmény exportáló gyártó vitatta a közösségi fogyasztás meghatározását, azt hangoztatva, hogy a közösségi iparnak a kötött piacon folytatott értékesítéseit is figyelembe kellett volna venni. Ugyanez a vállalkozás azt is hangoztatta, hogy a panaszban foglalt becsült értékek nem alkottak megbízható alapot a közösségi fogyasztás megállapításához, és egy független piackutatásra tett utalást.

| (45) | Az állítólagos kötött felhasználásra vonatkozóan kiderült, hogy a vizsgálati időszak alatt csak egy igen korlátozott volumen jutott a kötött piacra. Ez a szempont csak egyetlen közösségi gyártót érintett a figyelembe vett időszak első évében. Ennélfogva a Bizottság úgy vélte, hogy ennek legfeljebb elhanyagolható hatása volt az általában vett helyzetre. |
| --- | --- |

(45)

Az állítólagos kötött felhasználásra vonatkozóan kiderült, hogy a vizsgálati időszak alatt csak egy igen korlátozott volumen jutott a kötött piacra. Ez a szempont csak egyetlen közösségi gyártót érintett a figyelembe vett időszak első évében. Ennélfogva a Bizottság úgy vélte, hogy ennek legfeljebb elhanyagolható hatása volt az általában vett helyzetre.

| (46) | A teljes közösségi fogyasztás meghatározását illetően a Bizottság szerint az ideiglenes fázisban használt módszer megfelelő volt, és nagyrészt pontos képet nyújtott a valós helyzetről. Az örmény exportáló gyártó nem szolgált magyarázattal arról, hogy a közösségi intézmények által használt módszer miért ne lett volna megfelelő, és vezetett volna ezért megbízhatatlan eredményekhez. Az örmény exportáló gyártó által hivatkozott felmérést a Bizottság nem találta közvetlenül relevánsnak, mivel az különböző típusú alumíniumfóliákra vonatkozott, és nem EU vállalatokkal kapcsolatos, nem ellenőrizhető adatokat is tartalmazott. A teljes közösségi fogyasztásra vonatkozó, a (90) preambulumbekezdésben található 1. táblázatban szereplő ideiglenes megállapításokat továbbá egyéb érdekelt felek is megerősítették, a közösségi iparhoz nem kapcsolódó importőröket is beleértve. |
| --- | --- |

(46)

A teljes közösségi fogyasztás meghatározását illetően a Bizottság szerint az ideiglenes fázisban használt módszer megfelelő volt, és nagyrészt pontos képet nyújtott a valós helyzetről. Az örmény exportáló gyártó nem szolgált magyarázattal arról, hogy a közösségi intézmények által használt módszer miért ne lett volna megfelelő, és vezetett volna ezért megbízhatatlan eredményekhez. Az örmény exportáló gyártó által hivatkozott felmérést a Bizottság nem találta közvetlenül relevánsnak, mivel az különböző típusú alumíniumfóliákra vonatkozott, és nem EU vállalatokkal kapcsolatos, nem ellenőrizhető adatokat is tartalmazott. A teljes közösségi fogyasztásra vonatkozó, a (90) preambulumbekezdésben található 1. táblázatban szereplő ideiglenes megállapításokat továbbá egyéb érdekelt felek is megerősítették, a közösségi iparhoz nem kapcsolódó importőröket is beleértve.

| (47) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy az ideiglenes rendeletben meghatározott teljes közösségi fogyasztás megbízható képet nyújt a valós helyzetről. |
| --- | --- |

(47)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy az ideiglenes rendeletben meghatározott teljes közösségi fogyasztás megbízható képet nyújt a valós helyzetről.

| (48) | A közösségi fogyasztásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (88)–(90) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(48)

A közösségi fogyasztásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (88)–(90) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

5.3.   Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése

| (49) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a brazíliai exportáló gyártó megismételte, hogy a Brazíliából származó termék magasabb minőségi normáknak felel meg – mint a legkisebb szakítószilárdság és nyúlás követelményei, amelyek az alkalmazások szélesebb körét és kiterjedtebb vevőkört is tesznek lehetővé – a két másik érintett országhoz képest. Azt állította tehát, hogy az alumíniumfólia különböző piaci szegmensekben szerepel a termék minőségétől függően, és hogy kizárólag a brazíliai termék tesz eleget azoknak a normáknak, amelyek révén a márkás termékek piacán árulható. |
| --- | --- |

(49)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a brazíliai exportáló gyártó megismételte, hogy a Brazíliából származó termék magasabb minőségi normáknak felel meg – mint a legkisebb szakítószilárdság és nyúlás követelményei, amelyek az alkalmazások szélesebb körét és kiterjedtebb vevőkört is tesznek lehetővé – a két másik érintett országhoz képest. Azt állította tehát, hogy az alumíniumfólia különböző piaci szegmensekben szerepel a termék minőségétől függően, és hogy kizárólag a brazíliai termék tesz eleget azoknak a normáknak, amelyek révén a márkás termékek piacán árulható.

| (50) | A brazil exportőr azt is megismételte, hogy termékeinek értékesítési csatornái és terjesztési módszerei is különböznek. Nevezetesen a brazil exportot elsősorban kereskedőkön keresztül folytatják, míg az örmény és a kínai exportáló gyártók közvetlenül az áttekercselőknek adnak el a Közösségben. A brazíliai exportőrnek továbbá hosszú ideje tartó és stabil üzleti kapcsolatai vannak az egyes közösségi ügyfelekkel, míg az örmény és a kínai exportőrök csak a közelmúltban jelentek meg a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(50)

A brazil exportőr azt is megismételte, hogy termékeinek értékesítési csatornái és terjesztési módszerei is különböznek. Nevezetesen a brazil exportot elsősorban kereskedőkön keresztül folytatják, míg az örmény és a kínai exportáló gyártók közvetlenül az áttekercselőknek adnak el a Közösségben. A brazíliai exportőrnek továbbá hosszú ideje tartó és stabil üzleti kapcsolatai vannak az egyes közösségi ügyfelekkel, míg az örmény és a kínai exportőrök csak a közelmúltban jelentek meg a közösségi piacon.

| (51) | A fenti exportáló gyártó végezetül azzal is érvelt, hogy az importvolumeneit és piaci részesedését érintő tendenciák eltérnek a többi exportáló országéitól, ami szintén arra mutat szerinte, hogy a versenyfeltételek valóban különböznek. |
| --- | --- |

(51)

A fenti exportáló gyártó végezetül azzal is érvelt, hogy az importvolumeneit és piaci részesedését érintő tendenciák eltérnek a többi exportáló országéitól, ami szintén arra mutat szerinte, hogy a versenyfeltételek valóban különböznek.

| (52) | Az első állítással – a minőségi normák különbsége – kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a minőségi különbségek ellenére az alumíniumfólia piaca elsősorban árvezérelt, és ezért az előbbiek csak kisebb szerepet játszanak a szállító kiválasztásában. Ezt a következtetést erősítették meg az együttműködő importőrök és az érintett felhasználók is. Így a brazíliai exportáló gyártó alá nem támasztott állítása, vagyis hogy az alumíniumfólia piaca több szegmensre oszlik a termékek minőségi különbségei nyomán, nem volt igazolható a jelenlegi vizsgálatban, és a vele kapcsolatos állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(52)

Az első állítással – a minőségi normák különbsége – kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a minőségi különbségek ellenére az alumíniumfólia piaca elsősorban árvezérelt, és ezért az előbbiek csak kisebb szerepet játszanak a szállító kiválasztásában. Ezt a következtetést erősítették meg az együttműködő importőrök és az érintett felhasználók is. Így a brazíliai exportáló gyártó alá nem támasztott állítása, vagyis hogy az alumíniumfólia piaca több szegmensre oszlik a termékek minőségi különbségei nyomán, nem volt igazolható a jelenlegi vizsgálatban, és a vele kapcsolatos állítást el kellett utasítani.

| (53) | Az állítólagos eltérő értékesítési csatornákat és terjesztési módszereket illetően megjegyzendő, hogy a brazíliai exportáló gyártó nem vitatja, hogy termékeit mind független kereskedőn keresztül, mind pedig közvetlenül a közösségi áttekercselőknek is eladta. Ezen az alapon a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az értékesítési csatornák megegyeznek. Az, hogy a brazíliai exportőr állítólag hosszú tartós ügyfélkapcsolatokat épített ki az elmúlt években, nem változtat semmit azon, hogy termékei a piacra nemrégiben belépett versenytársak termékeivel azonos versenyfeltételek alá esnek. Az exportáló gyártó egyébként nem állította és nem bizonyította be, hogy ügyfelei nem fordulnának más szállítók felé, ha ezt találnák megfelelőnek. Ezért az a tény, hogy a brazíliai exportőr régen jelen van a közösségi piacon, nem vezet feltétlenül ahhoz a következtetéshez, hogy termékei más versenyfeltételek alá esnek, mint az Örményországból és Kínából importált termékek. Ezért az ilyen értelmű érvet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(53)

Az állítólagos eltérő értékesítési csatornákat és terjesztési módszereket illetően megjegyzendő, hogy a brazíliai exportáló gyártó nem vitatja, hogy termékeit mind független kereskedőn keresztül, mind pedig közvetlenül a közösségi áttekercselőknek is eladta. Ezen az alapon a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az értékesítési csatornák megegyeznek. Az, hogy a brazíliai exportőr állítólag hosszú tartós ügyfélkapcsolatokat épített ki az elmúlt években, nem változtat semmit azon, hogy termékei a piacra nemrégiben belépett versenytársak termékeivel azonos versenyfeltételek alá esnek. Az exportáló gyártó egyébként nem állította és nem bizonyította be, hogy ügyfelei nem fordulnának más szállítók felé, ha ezt találnák megfelelőnek. Ezért az a tény, hogy a brazíliai exportőr régen jelen van a közösségi piacon, nem vezet feltétlenül ahhoz a következtetéshez, hogy termékei más versenyfeltételek alá esnek, mint az Örményországból és Kínából importált termékek. Ezért az ilyen értelmű érvet el kellett utasítani.

| (54) | A különböző import-tendenciákkal kapcsolatban a brazíliai exportáló gyártó nem nyújtott be új információt vagy bizonyítékot, és ezért a (93) preambulumbekezdésben kifejtett ideiglenes következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(54)

A különböző import-tendenciákkal kapcsolatban a brazíliai exportáló gyártó nem nyújtott be új információt vagy bizonyítékot, és ezért a (93) preambulumbekezdésben kifejtett ideiglenes következtetéseket a Bizottság megerősíti.

| (55) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az örmény exportáló gyártó azt állította, hogy az örmény importot a kár szempontjából végzett elemzésben nem kellene a többi importtal együtt megítélni, mivel a volumene kicsi, piaci részesedése gyenge, és tendenciája nem emelkedő, valamint azért sem, mert az állítások szerint jelentős minőségi különbség van a Brazíliából és a Kínából behozott áru meg az örmény termék között. |
| --- | --- |

(55)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az örmény exportáló gyártó azt állította, hogy az örmény importot a kár szempontjából végzett elemzésben nem kellene a többi importtal együtt megítélni, mivel a volumene kicsi, piaci részesedése gyenge, és tendenciája nem emelkedő, valamint azért sem, mert az állítások szerint jelentős minőségi különbség van a Brazíliából és a Kínából behozott áru meg az örmény termék között.

| (56) | Ezt a kérést nem lehetett elfogadni, mivel megállapították, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében szereplő összesített értékelés minden feltétele teljesül.






  — | Amint ezt ideiglenesen megállapították, és a fenti (38) és (39) preambulumbekezdés megerősítette, az Örményországra megállapított dömpingkülönbözet meghaladta az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimumot. |
| --- | --- | --- |

(56)

Ezt a kérést nem lehetett elfogadni, mivel megállapították, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében szereplő összesített értékelés minden feltétele teljesül.

—

Amint ezt ideiglenesen megállapították, és a fenti (38) és (39) preambulumbekezdés megerősítette, az Örményországra megállapított dömpingkülönbözet meghaladta az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimumot.

| — | Az Örményországól származó import mennyisége nem volt elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdése értelmében, mivel piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt elérte az 5,26 %-ot, amint ez az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdésében látható 4. táblázatban szerepel. Megállapítható az is, hogy az Örményországból származó import 2006-tól a vizsgálati időszak végéig megnőtt annak ellenére, hogy újra megindult a Kínából származó és jelentős maradt a brazíliai behozatal. |
| --- | --- |

—

Az Örményországól származó import mennyisége nem volt elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdése értelmében, mivel piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt elérte az 5,26 %-ot, amint ez az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdésében látható 4. táblázatban szerepel. Megállapítható az is, hogy az Örményországból származó import 2006-tól a vizsgálati időszak végéig megnőtt annak ellenére, hogy újra megindult a Kínából származó és jelentős maradt a brazíliai behozatal.

| — | Az érintett országokból származó importált termékek közötti verseny feltételeit és különösen a termékek közötti jelentős minőségi különbségekről szóló érveket tekintve – lásd a fenti (52) bekezdést – a Bizottság megállapította, hogy az Örményországból származó terméknek hasonló alapvető fizikai és technikai jellegzetességei vannak, és ugyanazon alapalkalmazásokra alkalmas, különleges minőségétől függetlenül. Megjegyzendő még, hogy ez az exportáló gyártó hangot adott szándékának, hogy gyártását még kitűnőbb minőségű, átalakításra szánt fóliák felé irányítja, ami arra mutat, hogy az általa termelt áruk állítólag rossz minőségét valószínűleg eltúlozza. |
| --- | --- |

—

Az érintett országokból származó importált termékek közötti verseny feltételeit és különösen a termékek közötti jelentős minőségi különbségekről szóló érveket tekintve – lásd a fenti (52) bekezdést – a Bizottság megállapította, hogy az Örményországból származó terméknek hasonló alapvető fizikai és technikai jellegzetességei vannak, és ugyanazon alapalkalmazásokra alkalmas, különleges minőségétől függetlenül. Megjegyzendő még, hogy ez az exportáló gyártó hangot adott szándékának, hogy gyártását még kitűnőbb minőségű, átalakításra szánt fóliák felé irányítja, ami arra mutat, hogy az általa termelt áruk állítólag rossz minőségét valószínűleg eltúlozza.

| (57) | Ezért az örmény exportáló gyártó erre vonatkozó érveit elvetették. |
| --- | --- |

(57)

Ezért az örmény exportáló gyártó erre vonatkozó érveit elvetették.

| (58) | Az érintett behozatalok összesített értékeléséhez (az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban) kapcsolódó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (91)–(94) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(58)

Az érintett behozatalok összesített értékeléséhez (az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban) kapcsolódó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (91)–(94) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes következtetéseket a Bizottság megerősíti.

5.4.   Behozatal az érintett országokból

5.4.1.   Az érintett behozatal mennyisége és az országok piaci részesedése

| (59) | Az érintett országokból származó behozatallal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (95)–(96) preambulumbekezdésében meghatározott ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(59)

Az érintett országokból származó behozatallal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (95)–(96) preambulumbekezdésében meghatározott ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

5.4.2.   Árak

| (60) | Az érintett behozatal áraival kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdésében meghatározott ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(60)

Az érintett behozatal áraival kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdésében meghatározott ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

5.4.3.   Áralákínálás

| (61) | A brazíliai exportáló gyártó vitatta a rá alkalmazott alákínálási különbözet kiszámításának módját. E tekintetben azt állította, hogy a különbözetet nem egyazon kereskedelmi szinten számították ki. Azzal érvelt, hogy a brazíliai exportértékesítés nagy részben független importőrön keresztül zajlott, aki a terméket az áttekercselőknek adja el, míg a közösségi ipar közvetlenül az áttekercselőknek ad el. Ezért hangsúlyozta, hogy a kereskedő értékesítési, általános és igazgatási költségeit és nyereségét hozzá kellett volna adni az exportárhoz. A vizsgálat a brazíliai exportáló gyártó érveivel szemben azt tárta fel, hogy az exportértékesítés nem legnagyobb részben történt független importőrön keresztül, mivel annak 70 %-át közvetlenül az áttekercselők vették meg. A vizsgálat hasonlóképpen azt is megmutatta, hogy a közösségi ipar az érintett terméket elsősorban áttekercselőknek adta el, noha egyes értékesítéseket kereskedők végeztek. Ezért és annak biztosítása érdekében, hogy az összehasonlítás mégis egyazon kereskedelmi szinten történjék, a Bizottság úgy döntött, hogy kizárja a kereskedőnek eladott termékeket, és az áralákínálás kiszámítását egyedül az áttekercselőknek közvetlenül eladott termékeken végzi el. Mivel ezek az értékesítések az exportáló gyártó közösségi eladásainak több mint 70 %-át képviselték, ez az arány reprezentatívnak volt tekinthető. |
| --- | --- |

(61)

A brazíliai exportáló gyártó vitatta a rá alkalmazott alákínálási különbözet kiszámításának módját. E tekintetben azt állította, hogy a különbözetet nem egyazon kereskedelmi szinten számították ki. Azzal érvelt, hogy a brazíliai exportértékesítés nagy részben független importőrön keresztül zajlott, aki a terméket az áttekercselőknek adja el, míg a közösségi ipar közvetlenül az áttekercselőknek ad el. Ezért hangsúlyozta, hogy a kereskedő értékesítési, általános és igazgatási költségeit és nyereségét hozzá kellett volna adni az exportárhoz. A vizsgálat a brazíliai exportáló gyártó érveivel szemben azt tárta fel, hogy az exportértékesítés nem legnagyobb részben történt független importőrön keresztül, mivel annak 70 %-át közvetlenül az áttekercselők vették meg. A vizsgálat hasonlóképpen azt is megmutatta, hogy a közösségi ipar az érintett terméket elsősorban áttekercselőknek adta el, noha egyes értékesítéseket kereskedők végeztek. Ezért és annak biztosítása érdekében, hogy az összehasonlítás mégis egyazon kereskedelmi szinten történjék, a Bizottság úgy döntött, hogy kizárja a kereskedőnek eladott termékeket, és az áralákínálás kiszámítását egyedül az áttekercselőknek közvetlenül eladott termékeken végzi el. Mivel ezek az értékesítések az exportáló gyártó közösségi eladásainak több mint 70 %-át képviselték, ez az arány reprezentatívnak volt tekinthető.

| (62) | Ugyanezen brazíliai exportáló gyártó azt is hangsúlyozta, hogy kiigazítást kellett volna tenni az importált termék és a közösségi termék közötti minőségkülönbség figyelembevétele érdekében. A vizsgálat azonban világosan rámutatott, hogy a minőség kérdése nem meghatározó tényező, mivel a végső felhasználó választását inkább az ár, semmint az esetleges minőségbeli különbségek (pl. a fólia vastagsága) határozza meg. |
| --- | --- |

(62)

Ugyanezen brazíliai exportáló gyártó azt is hangsúlyozta, hogy kiigazítást kellett volna tenni az importált termék és a közösségi termék közötti minőségkülönbség figyelembevétele érdekében. A vizsgálat azonban világosan rámutatott, hogy a minőség kérdése nem meghatározó tényező, mivel a végső felhasználó választását inkább az ár, semmint az esetleges minőségbeli különbségek (pl. a fólia vastagsága) határozza meg.

| (63) | A fentiek alapján az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi ipar független fogyasztók számára gyártelepi árszintű eladási árának százalékában kifejezve Brazília számára 9,6 % volt. |
| --- | --- |

(63)

A fentiek alapján az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi ipar független fogyasztók számára gyártelepi árszintű eladási árának százalékában kifejezve Brazília számára 9,6 % volt.

| (64) | Az alákínálásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (98)–(100) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(64)

Az alákínálásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (98)–(100) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.

5.5.   A közösségi ipar helyzete

| (65) | Amint a (42) preambulumbekezdésben szerepel, a kártényezőket öt közösségi gyártótól származó ellenőrzött információk alapján határozták meg. A kár ideiglenes megállapítása után egy hatodik közösségi gyártó is benyújtotta válaszait a kérdőívre, amelyeket azonban már nem lehetett ellenőrizni, és ezért a végleges kármeghatározásnál már nem vehették figyelembe. A helyszíni ellenőrző látogatások után egyes kártényezőket felül kellett vizsgálni a vállalatoknál talált bizonyítékokra tekintettel. Ezért az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak folyamán a dömpingelt behozatal közösségi iparra gyakorolt hatásának vizsgálatát és a közösségi ipar helyzete szempontjából jelentős összes gazdasági tényező értékelését felül kellett vizsgálni. |
| --- | --- |

(65)

Amint a (42) preambulumbekezdésben szerepel, a kártényezőket öt közösségi gyártótól származó ellenőrzött információk alapján határozták meg. A kár ideiglenes megállapítása után egy hatodik közösségi gyártó is benyújtotta válaszait a kérdőívre, amelyeket azonban már nem lehetett ellenőrizni, és ezért a végleges kármeghatározásnál már nem vehették figyelembe. A helyszíni ellenőrző látogatások után egyes kártényezőket felül kellett vizsgálni a vállalatoknál talált bizonyítékokra tekintettel. Ezért az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak folyamán a dömpingelt behozatal közösségi iparra gyakorolt hatásának vizsgálatát és a közösségi ipar helyzete szempontjából jelentős összes gazdasági tényező értékelését felül kellett vizsgálni.

5.5.1.   Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás

1. táblázat:   Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás

| | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés tonnában | 50 952 | 48 467 | 40 071 | 32 754 |
| Termelés (index) | 100 | 95 | 79 | 64 |
| Gyártási kapacitás tonnában | 59 400 | 59 400 | 59 400 | 59 400 |
| Gyártási kapacitás (index) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | 86 % | 81 % | 67 % | 55 % |
| Kapacitáskihasználás (index) | 100 | 94 | 79 | 64 |

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Termelés tonnában

50 952

48 467

40 071

32 754

Termelés (index)

100

95

79

64

Gyártási kapacitás tonnában

59 400

59 400

59 400

59 400

Gyártási kapacitás (index)

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

86 %

81 %

67 %

55 %

Kapacitáskihasználás (index)

100

94

79

64

| (66) | Mint a fenti táblázatból világossá válik, a közösségi ipar volumene még mindig nyilvánvalóan negatív tendenciát mutatott 2005 és a vizsgálati időszak között. A teljes gyártási kapacitást tekintve a végleges következtetések igazolták a kapacitáskihasználás csökkenését a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(66)

Mint a fenti táblázatból világossá válik, a közösségi ipar volumene még mindig nyilvánvalóan negatív tendenciát mutatott 2005 és a vizsgálati időszak között. A teljes gyártási kapacitást tekintve a végleges következtetések igazolták a kapacitáskihasználás csökkenését a figyelembe vett időszakban.

5.5.2.   Értékesített mennyiségek, piaci részesedések, növekedés és átlagos egységár az EK-ban

| (67) | Az alábbi táblázat a közösségi ipar teljesítményét mutatja a független közösségi vevőknek történő értékesítéseik vonatkozásában.

  2. táblázat:   Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységárak a Közösségben | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési mennyiség (tonna) | 43 661 | 45 191 | 37 207 | 30 310 |
| Értékesítési mennyiség (index) | 100 | 104 | 85 | 70 |
| Piaci részesedés | 48 % | 53 % | 34 % | 33 % |
| Egységárak (EUR/tonna) | 2 566 | 3 045 | 3 219 | 3 068 |
| Egységárak (index) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(67)

Az alábbi táblázat a közösségi ipar teljesítményét mutatja a független közösségi vevőknek történő értékesítéseik vonatkozásában.

2. táblázat:   Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységárak a Közösségben

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Értékesítési mennyiség (tonna)

43 661

45 191

37 207

30 310

Értékesítési mennyiség (index)

100

104

85

70

Piaci részesedés

48 %

53 %

34 %

33 %

Egységárak (EUR/tonna)

2 566

3 045

3 219

3 068

Egységárak (index)

100

119

125

120

| (68) | Az ideiglenes megállapítások szerint míg a közösségi fogyasztás 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, a közösségi ipar értékesítési volumene 30 %-kal csökkent, vagyis az iparnak nem származott haszna a megnövekedett fogyasztásból. Ebből következően piaci részesedése összességében a 2005. évi 48 %-ról 33 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(68)

Az ideiglenes megállapítások szerint míg a közösségi fogyasztás 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, a közösségi ipar értékesítési volumene 30 %-kal csökkent, vagyis az iparnak nem származott haszna a megnövekedett fogyasztásból. Ebből következően piaci részesedése összességében a 2005. évi 48 %-ról 33 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban.

| (69) | Így a végleges megállapítások lényegesen nem változtak az ideiglenesekhez képest, legalábbis ami a közösségi ipar közösségi független vevőknek történő értékesítéseit illeti. |
| --- | --- |

(69)

Így a végleges megállapítások lényegesen nem változtak az ideiglenesekhez képest, legalábbis ami a közösségi ipar közösségi független vevőknek történő értékesítéseit illeti.

5.5.3.   Készletek

| (70) | Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló árukészletek mennyiségét mutatják.

  3. táblázat:   Készletek | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek tonnában | 1 789 | 1 711 | 2 148 | 2 355 |
| Készletek (index) | 100 | 96 | 120 | 132 |

(70)

Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló árukészletek mennyiségét mutatják.

3. táblázat:   Készletek

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Készletek tonnában

1 789

1 711

2 148

2 355

Készletek (index)

100

96

120

132

| (71) | Az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdése szerint a vizsgálat megállapította, hogy a készletek nem játszanak valóban jelentős szerepet a kár bekövetkeztében, mivel a gyártás nagy részét megrendelésre végzik. Ezért a készletek változása itt csak tájékoztatásként szerepel. Noha a végleges megállapítások most jelentős készletemelkedést – 32 % – mutatnak, ez a változás egyetlen vállalatnál található pillanatnyi készlet figyelembevételének tulajdonítható, azaz nem jelenít meg semmiféle trendet. |
| --- | --- |

(71)

Az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdése szerint a vizsgálat megállapította, hogy a készletek nem játszanak valóban jelentős szerepet a kár bekövetkeztében, mivel a gyártás nagy részét megrendelésre végzik. Ezért a készletek változása itt csak tájékoztatásként szerepel. Noha a végleges megállapítások most jelentős készletemelkedést – 32 % – mutatnak, ez a változás egyetlen vállalatnál található pillanatnyi készlet figyelembevételének tulajdonítható, azaz nem jelenít meg semmiféle trendet.

5.5.4.   Beruházások és tőkebevonási képesség

4. táblázat:   Beruházások

| | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (EUR) | 7 090 015 | 807 899 | 1 355 430 | 3 998 397 |
| Beruházások (index) | 100 | 11 | 19 | 56 |

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Beruházások (EUR)

7 090 015

807 899

1 355 430

3 998 397

Beruházások (index)

100

11

19

56

| (72) | A közösségi ipar beruházása jelentősen csökkent; azaz az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megállapított tendencia megerősíthető. A beruházásokkal kapcsolatos bármely jelentősebb változás, illetve a közösségi ipar által 2005 és a vizsgálati időszak között tett beruházásokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében meghatározott ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(72)

A közösségi ipar beruházása jelentősen csökkent; azaz az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megállapított tendencia megerősíthető. A beruházásokkal kapcsolatos bármely jelentősebb változás, illetve a közösségi ipar által 2005 és a vizsgálati időszak között tett beruházásokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében meghatározott ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

5.5.5.   Jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom

5. táblázat:   Jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom

| | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK-értékesítések jövedelmezősége | –2,8 % | –2,6 % | 0,2 % | –0,1 % |
| Összberuházások megtérülése | –43,7 % | – 439,1 % | 19,3 % | –1,3 % |
| Pénzforgalom | 2 % | 1 % | 4 % | 5 % |

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Az EK-értékesítések jövedelmezősége

–2,8 %

–2,6 %

0,2 %

–0,1 %

Összberuházások megtérülése

–43,7 %

– 439,1 %

19,3 %

–1,3 %

Pénzforgalom

2 %

1 %

4 %

5 %

| (73) | A fenti táblázat azt mutatja, hogy a közösségi ipar nyereségessége enyhén javult a figyelembe vett időszakban, noha a vizsgálati időszakban negatív maradt, és elsősorban jóval az 5 %-os elérendő haszonkulcs alatt. A fenti 1. és 2. táblázatban pedig az jelenik meg, hogy a vizsgálat szerint a közösségi ipar romlása elsősorban gyártási és értékesítési volumenének jelentős csökkenésében nyilvánult meg. Ez azt mutatja, hogy a közösségi ipar a dömpingelt behozatallal szemben veszített értékesítési volumenéből és piaci részesedéséből, miután arra törekedett, hogy veszteségét csökkentse. Következésképpen annak ellenére, hogy a közösségi ipar 2007-ben minimális nyereségre tett szert, a vizsgálati időszakban ismét kisebb veszteségeket szenvedett, és ebből az a következtetés vonható le, hogy komoly kárt szenvedett. A nyereségességre vonatkozó felülvizsgált megállapítások e tekintetben nem változtatták meg az ideigleneseket, és a végleges következtetések mit sem változtatnak azon a következtetésen, hogy az általános nyereségesség igen alacsony maradt – ha nem negatív – annak ellenére, hogy a fogyasztás 2007-ben és a vizsgálati időszak alatt jelentősen nőtt. |
| --- | --- |

(73)

A fenti táblázat azt mutatja, hogy a közösségi ipar nyereségessége enyhén javult a figyelembe vett időszakban, noha a vizsgálati időszakban negatív maradt, és elsősorban jóval az 5 %-os elérendő haszonkulcs alatt. A fenti 1. és 2. táblázatban pedig az jelenik meg, hogy a vizsgálat szerint a közösségi ipar romlása elsősorban gyártási és értékesítési volumenének jelentős csökkenésében nyilvánult meg. Ez azt mutatja, hogy a közösségi ipar a dömpingelt behozatallal szemben veszített értékesítési volumenéből és piaci részesedéséből, miután arra törekedett, hogy veszteségét csökkentse. Következésképpen annak ellenére, hogy a közösségi ipar 2007-ben minimális nyereségre tett szert, a vizsgálati időszakban ismét kisebb veszteségeket szenvedett, és ebből az a következtetés vonható le, hogy komoly kárt szenvedett. A nyereségességre vonatkozó felülvizsgált megállapítások e tekintetben nem változtatták meg az ideigleneseket, és a végleges következtetések mit sem változtatnak azon a következtetésen, hogy az általános nyereségesség igen alacsony maradt – ha nem negatív – annak ellenére, hogy a fogyasztás 2007-ben és a vizsgálati időszak alatt jelentősen nőtt.

| (74) | A beruházások megtérülését a közösségi ipartól származó, ellenőrzött adatok alapján újraszámították ugyanazzal a módszerrel, mint amelyet az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdése ismertet. Ennek eredményeképpen ez a mutató 2007-re pozitív lett, tükrözve ezzel a közösségi ipar ez időszak alatt elért kis nyereségét. |
| --- | --- |

(74)

A beruházások megtérülését a közösségi ipartól származó, ellenőrzött adatok alapján újraszámították ugyanazzal a módszerrel, mint amelyet az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdése ismertet. Ennek eredményeképpen ez a mutató 2007-re pozitív lett, tükrözve ezzel a közösségi ipar ez időszak alatt elért kis nyereségét.

| (75) | A pénzforgalommal kapcsolatosan a végleges megállapításokat szintén felülvizsgálták a közösségi ipartól kapott ellenőrzött adatok alapján. Ez a mutató megerősíti, hogy a közösségi ipar azzal próbált válaszolni az érintett országokból érkező egyre tömegesebb dömpingelt behozatalra, hogy eladási árait értékesítési volumenei és piaci részesedése rovására a lehető legmagasabb szinten tartotta. |
| --- | --- |

(75)

A pénzforgalommal kapcsolatosan a végleges megállapításokat szintén felülvizsgálták a közösségi ipartól kapott ellenőrzött adatok alapján. Ez a mutató megerősíti, hogy a közösségi ipar azzal próbált válaszolni az érintett országokból érkező egyre tömegesebb dömpingelt behozatalra, hogy eladási árait értékesítési volumenei és piaci részesedése rovására a lehető legmagasabb szinten tartotta.

5.5.6.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

6. táblázat:   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma | 482 | 460 | 386 | 343 |
| Alkalmazottak száma (index) | 100 | 95 | 80 | 71 |
| Foglalkoztatási költségek | 13 618 746 | 13 031 854 | 10 882 109 | 9 642 041 |
| Foglalkoztatási költségek (index) | 100 | 96 | 80 | 71 |
| Átlagos munkaerőköltség | 28 226 | 28 359 | 28 195 | 28 122 |
| Átlagos munkaerőköltség (index) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 106 | 105 | 104 | 96 |
| Termelékenység (index) | 100 | 100 | 98 | 90 |

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak száma

482

460

386

343

Alkalmazottak száma (index)

100

95

80

71

Foglalkoztatási költségek

13 618 746

13 031 854

10 882 109

9 642 041

Foglalkoztatási költségek (index)

100

96

80

71

Átlagos munkaerőköltség

28 226

28 359

28 195

28 122

Átlagos munkaerőköltség (index)

100

100

100

100

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

106

105

104

96

Termelékenység (index)

100

100

98

90

| (76) | Az adatok felülvizsgálata után levonható az a következtetés, hogy a közösségi ipar foglalkoztatás, termelékenység és bérek terén tapasztalható tendenciái 2005 és a vizsgálati időszak között nemigen változtak az ideiglenes rendeletben leírtakhoz képest. Jelentősebb változások, valamint észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat a Bizottság ezért megerősíti. |
| --- | --- |

(76)

Az adatok felülvizsgálata után levonható az a következtetés, hogy a közösségi ipar foglalkoztatás, termelékenység és bérek terén tapasztalható tendenciái 2005 és a vizsgálati időszak között nemigen változtak az ideiglenes rendeletben leírtakhoz képest. Jelentősebb változások, valamint észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat a Bizottság ezért megerősíti.

5.5.7.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (77) | A fentiekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(77)

A fentiekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.

5.5.8.   A korábbi dömpinget követő talpra állás

| (78) | A fentiekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(78)

A fentiekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.

5.5.9.   Növekedés

| (79) | A fentiekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(79)

A fentiekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.

5.6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (80) | A közösségi ipar helyzetére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában azt a következtetést, miszerint a közösségi ipar kárt szenvedett – ahogy azt az ideiglenes rendelet (116)–(118) preambulumbekezdése megállapítja –, a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(80)

A közösségi ipar helyzetére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában azt a következtetést, miszerint a közösségi ipar kárt szenvedett – ahogy azt az ideiglenes rendelet (116)–(118) preambulumbekezdése megállapítja –, a Bizottság megerősíti.

6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

6.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

| (81) | Az örmény exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy a figyelembe vett időszak során az örmény behozatal piaci részesedése átlagosan nem volt elegendő a közösségi ipar által elszenvedett kár okozásához. Az egyik kínai exportáló gyártó szerint a kínai behozatalok nem okozhattak kárt, mert a közösségi ipar nyereségessége növekedett, párhuzamosan a kínai behozatalok növekedésével. |
| --- | --- |

(81)

Az örmény exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy a figyelembe vett időszak során az örmény behozatal piaci részesedése átlagosan nem volt elegendő a közösségi ipar által elszenvedett kár okozásához. Az egyik kínai exportáló gyártó szerint a kínai behozatalok nem okozhattak kárt, mert a közösségi ipar nyereségessége növekedett, párhuzamosan a kínai behozatalok növekedésével.

| (82) | Amint az ideiglenes rendelet (91)–(94) preambulumbekezdései megállapítják, és a fenti (49)–(58) preambulumbekezdések megerősítik, adva voltak a vizsgálat alatt álló összes országból származó behozatalok összesítésének feltételei annak érdekében, hogy az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdése értelmében értékeljék a dömpingelt behozatalok hatását a közösségi iparra. Következésképpen az érintett országokból érkező behozatal országonkénti vizsgálatát a Bizottság indokolatlannak ítélte, és a fenti állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(82)

Amint az ideiglenes rendelet (91)–(94) preambulumbekezdései megállapítják, és a fenti (49)–(58) preambulumbekezdések megerősítik, adva voltak a vizsgálat alatt álló összes országból származó behozatalok összesítésének feltételei annak érdekében, hogy az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdése értelmében értékeljék a dömpingelt behozatalok hatását a közösségi iparra. Következésképpen az érintett országokból érkező behozatal országonkénti vizsgálatát a Bizottság indokolatlannak ítélte, és a fenti állításokat elutasította.

| (83) | A közösségi ipar nyereségességének alakulását illetően a felülvizsgált számadatok nem változtatták meg alapvetően az elszenvedett kárról alkotott képet. Az ipar veszteségei 2005 és 2006 között csökkentek, míg 2007-ben az ipar már kissé nyereséges is volt (0,2 %). A nyereségszint a vizsgálati időszakban csökkent és kis mértékű veszteségnek adta át a helyét (– 0,1 %). |
| --- | --- |

(83)

A közösségi ipar nyereségességének alakulását illetően a felülvizsgált számadatok nem változtatták meg alapvetően az elszenvedett kárról alkotott képet. Az ipar veszteségei 2005 és 2006 között csökkentek, míg 2007-ben az ipar már kissé nyereséges is volt (0,2 %). A nyereségszint a vizsgálati időszakban csökkent és kis mértékű veszteségnek adta át a helyét (– 0,1 %).

| (84) | Emlékeztetni kell arra is, hogy – amint az ideiglenes rendelet (121) preambulumbekezdésében és a fenti (73) bekezdésben szerepel –, a közösségi ipar leromlása leginkább gyártási volumenének és értékesítési volumenének jelentős csökkenésében nyilvánult meg. Ez azt mutatja, hogy a közösségi ipar a dömpingelt behozatallal szemben veszített értékesítési volumenéből és piaci részesedéséből, miután arra törekedett, hogy veszteségét csökkentse. Következésképpen – annak ellenére, hogy a közösségi ipar 2007-ben kisebb nyereségre tett szert – bebizonyosodott, hogy jelentős kárt szenvedett, mivel a nyereségességre vonatkozó felülvizsgált megállapítások a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatnak. Mivel a közösségi ipar helyzetének romlása egybeesett az érintett országokból érkező behozatal növekedésével, az ideiglenes rendelet (123) preambulumbekezdésében leírt következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(84)

Emlékeztetni kell arra is, hogy – amint az ideiglenes rendelet (121) preambulumbekezdésében és a fenti (73) bekezdésben szerepel –, a közösségi ipar leromlása leginkább gyártási volumenének és értékesítési volumenének jelentős csökkenésében nyilvánult meg. Ez azt mutatja, hogy a közösségi ipar a dömpingelt behozatallal szemben veszített értékesítési volumenéből és piaci részesedéséből, miután arra törekedett, hogy veszteségét csökkentse. Következésképpen – annak ellenére, hogy a közösségi ipar 2007-ben kisebb nyereségre tett szert – bebizonyosodott, hogy jelentős kárt szenvedett, mivel a nyereségességre vonatkozó felülvizsgált megállapítások a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatnak. Mivel a közösségi ipar helyzetének romlása egybeesett az érintett országokból érkező behozatal növekedésével, az ideiglenes rendelet (123) preambulumbekezdésében leírt következtetéseket a Bizottság megerősíti.

| (85) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a 2006 óta jelentősen megnövekedett mennyiségű és piaci részesedésű, dömpingelt behozatal által gyakorolt nyomás meghatározó szerepet játszott a közösségi ipar által elszenvedett kár kialakulásában. A fenti állításokat ezért elutasították. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a 2006 óta jelentősen megnövekedett mennyiségű és piaci részesedésű, dömpingelt behozatal által gyakorolt nyomás meghatározó szerepet játszott a közösségi ipar által elszenvedett kár kialakulásában. A fenti állításokat ezért elutasították.

6.2.   Egyéb tényezők hatásai

6.2.1.   A Kínán, Örményországon és Brazílián kívüli harmadik országokból származó behozatalok

| (86) | Az érintett országon kívüli egyéb harmadik országokból származó behozatalokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (124)–(126) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(86)

Az érintett országon kívüli egyéb harmadik országokból származó behozatalokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (124)–(126) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

6.2.2.   A közösségi ipar kivitele

| (87) | A közösségi ipar exportteljesítményére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)–(128) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(87)

A közösségi ipar exportteljesítményére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)–(128) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

6.2.3.   A közösségi ipar behozatala

| (88) | Az egyik exportáló gyártó bizonyos piaci információkra hivatkozva azt állította, hogy az egyik közösségi gyártó behozatala a vele kapcsolatban álló kínai vállalkozástól jelentős volumenű volt. |
| --- | --- |

(88)

Az egyik exportáló gyártó bizonyos piaci információkra hivatkozva azt állította, hogy az egyik közösségi gyártó behozatala a vele kapcsolatban álló kínai vállalkozástól jelentős volumenű volt.

| (89) | Ezt azonban nem lehetett bebizonyítani, mivel az érintett kínai exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló közösségi importőr által megadott és ellenőrzött adatok igazolták az ideiglenes rendelet (129) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetéseket. |
| --- | --- |

(89)

Ezt azonban nem lehetett bebizonyítani, mivel az érintett kínai exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló közösségi importőr által megadott és ellenőrzött adatok igazolták az ideiglenes rendelet (129) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetéseket.

6.2.4.   A közösségi ipar önmagának okozott kára

| (90) | Egyes érdekelt felek megismételték, hogy a közösségi gyártókat jobban érdekelné a továbbfeldolgozásra szánt fóliák jövedelmezőbb piaca. Arra hivatkoztak, hogy a továbbfeldolgozásra szánt fóliákat és az érintett terméket (amelyet háztartási alumíniumfóliának is neveznek) ugyanazokon a gyártósorokon állítják elő, és egyik termékről a másikra ezért viszonylag könnyen át lehet állni. Ezért az, hogy a közösségi ipar termelése az érintett termékből csökkent, a továbbfeldolgozásra szánt fóliák gyártásának növekedéséből ered, nem pedig az érintett országokból érkező behozatalok növekedéséből. Azt állították, hogy az érintett országokból érkező import megnövekedése éppen ellenkezőleg a közösségi iparágnak a közösségi piacon elégtelen kínálatából adódott, amelyet viszont a továbbfeldolgozásra szánt fóliák gyártásának növekedése okozott. Az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésének megállapításait bírálták, mivel azok csak egyetlen továbbfeldolgozásra szánt fóliákat gyártó közösségi vállalkozásra vonatkozó adatokon alapulnak. |
| --- | --- |

(90)

Egyes érdekelt felek megismételték, hogy a közösségi gyártókat jobban érdekelné a továbbfeldolgozásra szánt fóliák jövedelmezőbb piaca. Arra hivatkoztak, hogy a továbbfeldolgozásra szánt fóliákat és az érintett terméket (amelyet háztartási alumíniumfóliának is neveznek) ugyanazokon a gyártósorokon állítják elő, és egyik termékről a másikra ezért viszonylag könnyen át lehet állni. Ezért az, hogy a közösségi ipar termelése az érintett termékből csökkent, a továbbfeldolgozásra szánt fóliák gyártásának növekedéséből ered, nem pedig az érintett országokból érkező behozatalok növekedéséből. Azt állították, hogy az érintett országokból érkező import megnövekedése éppen ellenkezőleg a közösségi iparágnak a közösségi piacon elégtelen kínálatából adódott, amelyet viszont a továbbfeldolgozásra szánt fóliák gyártásának növekedése okozott. Az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésének megállapításait bírálták, mivel azok csak egyetlen továbbfeldolgozásra szánt fóliákat gyártó közösségi vállalkozásra vonatkozó adatokon alapulnak.

| (91) | A vizsgálat megerősítette, hogy a közösségi ipar továbbfeldolgozásra szánt fólia-gyártásának volumennövekedése nem volt jelentős. A további vizsgálat kimutatta, hogy a panaszt emelő és támogató közösségi gyártók egyike sem állította át teljes termelésének jelentős részét továbbfeldolgozásra szánt fóliákra, és ezért az ilyen értelmű állításokat el kellett utasítani. Ennek alapján nem lehetett arra következtetni, hogy valóban jelentős termelőkapacitásokat állítottak át az érintett termékről a továbbfeldolgozásra szánt fóliákra. Ugyanazon hengerlőgépeken többféle típusú fóliákat lehet gyártani, és ezért az is állítható, hogy ha az érintett termék nyereségessége tisztességes kereskedelmi feltételek mellett helyreállítható, a közösségi ipar több kapacitást tudna rendelkezésre bocsátani az érintett termék gyártásához. Ez megerősíti az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésében leírt ideiglenes következtetéseket. |
| --- | --- |

(91)

A vizsgálat megerősítette, hogy a közösségi ipar továbbfeldolgozásra szánt fólia-gyártásának volumennövekedése nem volt jelentős. A további vizsgálat kimutatta, hogy a panaszt emelő és támogató közösségi gyártók egyike sem állította át teljes termelésének jelentős részét továbbfeldolgozásra szánt fóliákra, és ezért az ilyen értelmű állításokat el kellett utasítani. Ennek alapján nem lehetett arra következtetni, hogy valóban jelentős termelőkapacitásokat állítottak át az érintett termékről a továbbfeldolgozásra szánt fóliákra. Ugyanazon hengerlőgépeken többféle típusú fóliákat lehet gyártani, és ezért az is állítható, hogy ha az érintett termék nyereségessége tisztességes kereskedelmi feltételek mellett helyreállítható, a közösségi ipar több kapacitást tudna rendelkezésre bocsátani az érintett termék gyártásához. Ez megerősíti az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésében leírt ideiglenes következtetéseket.

6.2.5.   A felhasználás alakulása a közösségi piacon

| (92) | A közösségi piac fogyasztására vonatkozó adatokkal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (133)–(134) preambulumbekezdését meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(92)

A közösségi piac fogyasztására vonatkozó adatokkal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (133)–(134) preambulumbekezdését meg kell erősíteni.

6.2.6.   A közösségi ipar költségeinek alakulása

| (93) | Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a közösségi ipar a nyersanyagköltségek emelkedése ellenére képes profitrését növelni, ami ellentmond az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes következtetésnek, amely szerint a közösségi ipar nem tudta olyan ütemben emelni eladási árait, mint amilyenben a nyersanyagköltségek emelkedtek. Ezt az állítást el kellett utasítani. Először is még ha a vizsgálat végül a 2007-es nyereségesség kis mértékű javulását is állapította meg, a nyereség növekedése nem volt akkora, mint a közösségi fogyasztás növekedése. Másodszor a vevőkre áthárított költségnövekedés az értékesítési volumen és a piaci részesedés jelentős veszteségeihez vezetett, mivel a piacon dömpingelt behozatal volt jelen, amely alákínált a közösségi ipar árainak. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a termelési volumen csökkenése a dömpingelt behozatal jelentős megemelkedéséhez kapcsolódott, miközben a gyártási kapacitás nem változott. Ennek eredményeként a gyártási költségek alacsonyabb termelési volumenen oszlottak meg, és ezzel megnövekedtek az egységköltségek. |
| --- | --- |

(93)

Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a közösségi ipar a nyersanyagköltségek emelkedése ellenére képes profitrését növelni, ami ellentmond az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes következtetésnek, amely szerint a közösségi ipar nem tudta olyan ütemben emelni eladási árait, mint amilyenben a nyersanyagköltségek emelkedtek. Ezt az állítást el kellett utasítani. Először is még ha a vizsgálat végül a 2007-es nyereségesség kis mértékű javulását is állapította meg, a nyereség növekedése nem volt akkora, mint a közösségi fogyasztás növekedése. Másodszor a vevőkre áthárított költségnövekedés az értékesítési volumen és a piaci részesedés jelentős veszteségeihez vezetett, mivel a piacon dömpingelt behozatal volt jelen, amely alákínált a közösségi ipar árainak. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a termelési volumen csökkenése a dömpingelt behozatal jelentős megemelkedéséhez kapcsolódott, miközben a gyártási kapacitás nem változott. Ennek eredményeként a gyártási költségek alacsonyabb termelési volumenen oszlottak meg, és ezzel megnövekedtek az egységköltségek.

6.3.   Az okozati összefüggéssel kapcsolatos következtetés

| (94) | Az e tekintetben megfogalmazott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (137)–(138) preambulumbekezdésében ismertetett következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(94)

Az e tekintetben megfogalmazott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (137)–(138) preambulumbekezdésében ismertetett következtetéseket a Bizottság megerősíti.

7.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

7.1.   A közösségi ipar érdeke

| (95) | A közösségi ipar érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (142)–(145) preambulumbekezdésében található következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(95)

A közösségi ipar érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (142)–(145) preambulumbekezdésében található következtetéseket a Bizottság megerősíti.

7.2.   Az importőrök érdeke

| (96) | Az importőrök érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (146)–(149) preambulumbekezdésében tett megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(96)

Az importőrök érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (146)–(149) preambulumbekezdésében tett megállapításokat a Bizottság megerősíti.

7.3.   A felhasználók érdeke

| (97) | Az Alumíniumfólia Egyesület által képviselt áttekercselők, akik az Európai Közösségben az érintett termék legfőbb felhasználói, a következőket állították:






  — | Az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokkal szemben a fogyasztói tekercsek szállítási költsége Kínából az áru értékének csak nagyon kis százalékát (az eladási ár kb. 1 %-át) jelentené, és szinte semmi különbséget az érintett termék szállítási költségeihez képest (amely kb. az eladási ár 0,2 %-a). |
| --- | --- | --- |

(97)

Az Alumíniumfólia Egyesület által képviselt áttekercselők, akik az Európai Közösségben az érintett termék legfőbb felhasználói, a következőket állították:

—

Az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokkal szemben a fogyasztói tekercsek szállítási költsége Kínából az áru értékének csak nagyon kis százalékát (az eladási ár kb. 1 %-át) jelentené, és szinte semmi különbséget az érintett termék szállítási költségeihez képest (amely kb. az eladási ár 0,2 %-a).

| — | Nem lenne előnyös a közösségi áttekercselők kínálta széles választék, mivel a viszonteladók az érintett terméket nagy mennyiségben külön szerződésekkel be tudnák szerezni a fogyasztói tekercseket kínáló importőröktől/kereskedőktől is. |
| --- | --- |

—

Nem lenne előnyös a közösségi áttekercselők kínálta széles választék, mivel a viszonteladók az érintett terméket nagy mennyiségben külön szerződésekkel be tudnák szerezni a fogyasztói tekercseket kínáló importőröktől/kereskedőktől is.

| — | Az ideiglenes rendelet (154) preambulumbekezdésében található ideiglenes megállapításokkal szemben a továbbfeldolgozásra szánt fóliák gyártása maradna azon közösségi gyártók prioritása, akik nem érdekeltek az érintett termék gyártásában. Amennyiben végleges intézkedéseket hoznának, az érintett termék közösségi ellátása nem lenne elegendő az áttekercselők szükségleteinek fedezésére. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes rendelet (154) preambulumbekezdésében található ideiglenes megállapításokkal szemben a továbbfeldolgozásra szánt fóliák gyártása maradna azon közösségi gyártók prioritása, akik nem érdekeltek az érintett termék gyártásában. Amennyiben végleges intézkedéseket hoznának, az érintett termék közösségi ellátása nem lenne elegendő az áttekercselők szükségleteinek fedezésére.

| — | Az ideiglenes rendelet (163) preambulumbekezdésében található ideiglenes megállapításokkal szemben a végleges intézkedéseket, amennyiben sor kerül rájuk, a 10 kg-nál kisebb tömegű termékekre is alkalmazni kell. E rendelkezések különben ahhoz vezetnének, hogy a fogyasztói tekercsek dömpingelt importja, különösen Kínából, erősen megemelkedik, aminek súlyosan negatív hatása lenne a közösségi áttekercselőkre, 4 000 munkahely elveszítését hozva magával a Közösségben. Ezt a nézetet két érintett ország exportáló gyártója is támogatta. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes rendelet (163) preambulumbekezdésében található ideiglenes megállapításokkal szemben a végleges intézkedéseket, amennyiben sor kerül rájuk, a 10 kg-nál kisebb tömegű termékekre is alkalmazni kell. E rendelkezések különben ahhoz vezetnének, hogy a fogyasztói tekercsek dömpingelt importja, különösen Kínából, erősen megemelkedik, aminek súlyosan negatív hatása lenne a közösségi áttekercselőkre, 4 000 munkahely elveszítését hozva magával a Közösségben. Ezt a nézetet két érintett ország exportáló gyártója is támogatta.

| (98) | A szállítási költségekre vonatkozó bizonyítékokat megbízhatónak minősítették, és elfogadták. Ugyanakkor annak a veszélye, hogy az érintett termék behozatalát a feldolgozott termék behozatala váltja fel, nem tekinthető elegendő oknak dömpingellenes intézkedések meghozatala ellen. Nem nyújtottak be és nem szereztek be ugyanis arra utaló bizonyítékot, hogy az ilyen behozatal jelentős mértékben növekedne és a közösségi áttekercselők árainak alákínáló árakon akarnák értékesíteni ezeket. A feldolgozott termék exportáló gyártóinak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatát külön kell megvizsgálni, elegendő nyilvánvaló bizonyíték alapján. A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy Kínának elég valószínű módon hosszabb időre lenne szüksége ahhoz, hogy áttérjen a feldolgozott termékre, mivel ez új gépi beruházásokat igényelne, és új értékesítési csatornák megteremtését feltételezi. Ezért csakis középtávon várható ettől bármely hatás. A közösségi feldolgozóiparban feltételezett veszélyeztetett munkahelyek számát nem támasztották alá. A számadatokat ezért nem lehet megbízhatónak tekinteni. Ezért az ideiglenes rendelet (153)–(162) pontjában szereplő módszert és következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(98)

A szállítási költségekre vonatkozó bizonyítékokat megbízhatónak minősítették, és elfogadták. Ugyanakkor annak a veszélye, hogy az érintett termék behozatalát a feldolgozott termék behozatala váltja fel, nem tekinthető elegendő oknak dömpingellenes intézkedések meghozatala ellen. Nem nyújtottak be és nem szereztek be ugyanis arra utaló bizonyítékot, hogy az ilyen behozatal jelentős mértékben növekedne és a közösségi áttekercselők árainak alákínáló árakon akarnák értékesíteni ezeket. A feldolgozott termék exportáló gyártóinak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatát külön kell megvizsgálni, elegendő nyilvánvaló bizonyíték alapján. A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy Kínának elég valószínű módon hosszabb időre lenne szüksége ahhoz, hogy áttérjen a feldolgozott termékre, mivel ez új gépi beruházásokat igényelne, és új értékesítési csatornák megteremtését feltételezi. Ezért csakis középtávon várható ettől bármely hatás. A közösségi feldolgozóiparban feltételezett veszélyeztetett munkahelyek számát nem támasztották alá. A számadatokat ezért nem lehet megbízhatónak tekinteni. Ezért az ideiglenes rendelet (153)–(162) pontjában szereplő módszert és következtetéseket a Bizottság megerősíti.

| (99) | A közösségi érdekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (150)–(163) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(99)

A közösségi érdekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (150)–(163) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat a Bizottság megerősíti.

8.   A VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

8.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (100) | Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítását az érintett termék gyártási költségére, nem pedig értékesítési árára kellene alapozni. Ugyanez az exportőr hangoztatta, hogy túl magas volt a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításához használt elérendő haszonkulcs; ennek 1 %-nak kellett volna lennie, ami jobban megfelelne a jelenlegi piaci körülményeknek, különösen gazdasági visszaesés idején. Ez az exportáló gyártó továbbá azt is megismételte, hogy kiigazításokra van szükség azoknak a minőségi különbségeknek a jelzésére, amelyek az exportált termék és a közösségi ipar által termelt és a közösségi piacon eladott termék között fennállnak. |
| --- | --- |

(100)

Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítását az érintett termék gyártási költségére, nem pedig értékesítési árára kellene alapozni. Ugyanez az exportőr hangoztatta, hogy túl magas volt a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításához használt elérendő haszonkulcs; ennek 1 %-nak kellett volna lennie, ami jobban megfelelne a jelenlegi piaci körülményeknek, különösen gazdasági visszaesés idején. Ez az exportáló gyártó továbbá azt is megismételte, hogy kiigazításokra van szükség azoknak a minőségi különbségeknek a jelzésére, amelyek az exportált termék és a közösségi ipar által termelt és a közösségi piacon eladott termék között fennállnak.

| (101) | Az első állítást illetően – azaz hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítását a gyártási költségre kellene alapozni –, megjegyzendő, hogy ennek a módszernek semmi hatása nincs az eredményekre, és ezért a vizsgálat indokolatlannak ítélte. Az elérendő haszonkulcs mértékét illetően, ahogy az ideiglenes rendelet (165) preambulumbekezdésében áll, a Bizottság szolgálatai a gyártók számára egy igen mérsékelt adó előtti haszonkulcsot jelöltek meg, amit a panasz is javasolt és az előző vizsgálat is alkalmazott. A javasolt elérendő haszon nem volt azonban olyan mértékű, hogy lehetővé tette volna a közösségi ipar számára a gyártókapacitások fenntartását és az új beruházásokat, és ezért el kellett vetni. A termék minőségét illető érvvel kapcsolatban, amint az (52) preambulumbekezdésben már ismertetésre került, azt lehetett megállapítani, hogy minden terméktípusnak hasonló alapvető fizikai és műszaki sajátosságai vannak és hasonló alapfelhasználásokra alkalmasak, különleges minőségüktől függetlenül. A fenti érvekre vonatkozó bizonyított állítások hiányában az ideiglenes rendelet (164)–(166) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(101)

Az első állítást illetően – azaz hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítását a gyártási költségre kellene alapozni –, megjegyzendő, hogy ennek a módszernek semmi hatása nincs az eredményekre, és ezért a vizsgálat indokolatlannak ítélte. Az elérendő haszonkulcs mértékét illetően, ahogy az ideiglenes rendelet (165) preambulumbekezdésében áll, a Bizottság szolgálatai a gyártók számára egy igen mérsékelt adó előtti haszonkulcsot jelöltek meg, amit a panasz is javasolt és az előző vizsgálat is alkalmazott. A javasolt elérendő haszon nem volt azonban olyan mértékű, hogy lehetővé tette volna a közösségi ipar számára a gyártókapacitások fenntartását és az új beruházásokat, és ezért el kellett vetni. A termék minőségét illető érvvel kapcsolatban, amint az (52) preambulumbekezdésben már ismertetésre került, azt lehetett megállapítani, hogy minden terméktípusnak hasonló alapvető fizikai és műszaki sajátosságai vannak és hasonló alapfelhasználásokra alkalmasak, különleges minőségüktől függetlenül. A fenti érvekre vonatkozó bizonyított állítások hiányában az ideiglenes rendelet (164)–(166) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

| (102) | Egy másik exportáló gyártó azt állította, hogy a kár megszüntetésének szintjének célja a valóban elszenvedett veszteségeket ellensúlyozó eladási árak kialakítása kellene, hogy legyen. Ezt az érvet el kellett vetni, mivel a kár megszüntetésének szintje az az árszint, amelyet a közösségi ipar reálisan elérhetne a dömpingelt behozatal nélkül. |
| --- | --- |

(102)

Egy másik exportáló gyártó azt állította, hogy a kár megszüntetésének szintjének célja a valóban elszenvedett veszteségeket ellensúlyozó eladási árak kialakítása kellene, hogy legyen. Ezt az érvet el kellett vetni, mivel a kár megszüntetésének szintje az az árszint, amelyet a közösségi ipar reálisan elérhetne a dömpingelt behozatal nélkül.

| (103) | Ugyanez az exportőr azt is állította, hogy az elérendő hasznot a figyelembe vett időszak elején elért valós haszon szintjére kellene kitűzni, amely a jelen esetben negatív volt. Ezen az alapon az alákínálási különbözet a minimumon lenne. |
| --- | --- |

(103)

Ugyanez az exportőr azt is állította, hogy az elérendő hasznot a figyelembe vett időszak elején elért valós haszon szintjére kellene kitűzni, amely a jelen esetben negatív volt. Ezen az alapon az alákínálási különbözet a minimumon lenne.

| (104) | Ezt az érvet el kellett utasítani, mivel a közösségi ipar még mindig az előző, Oroszországból és Kínából érkező dömping, valamint a Brazíliából származó dömpingelt behozatal hatása alatt áll. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az 5 %-os haszonrés az, amit az ilyen típusú ágazat ésszerűen elérhet ebben a szektorban a szokásos körülmények közötti versenyfeltételek mellett. |
| --- | --- |

(104)

Ezt az érvet el kellett utasítani, mivel a közösségi ipar még mindig az előző, Oroszországból és Kínából érkező dömping, valamint a Brazíliából származó dömpingelt behozatal hatása alatt áll. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az 5 %-os haszonrés az, amit az ilyen típusú ágazat ésszerűen elérhet ebben a szektorban a szokásos körülmények közötti versenyfeltételek mellett.

| (105) | Mint a fenti (61) preambulumbekezdésben említettük, az azonos kereskedelmi szinten való összehasonlítás céljából a brazil exportáló gyártó független kereskedőjének való eladásait az áralákínálás kiszámításánál – és ebből következően a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításánál is – ki kellett hagyni. |
| --- | --- |

(105)

Mint a fenti (61) preambulumbekezdésben említettük, az azonos kereskedelmi szinten való összehasonlítás céljából a brazil exportáló gyártó független kereskedőjének való eladásait az áralákínálás kiszámításánál – és ebből következően a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításánál is – ki kellett hagyni.

| (106) | A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (164)–(166) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(106)

A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (164)–(166) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

| (107) | A végleges országos kárkülönbözetet Kína számára i. egy sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő kínai vállalkozásra megállapított általános kárkülönbözet, és ii. az ugyanazon vállalkozás exportárakra alkalmazott legmagasabb kárkülönbözetének súlyozott átlagában határozzák meg, ahol az exportár az Eurostattól származik (és a nem együttműködő kínai exportőrökre jellemző). Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a kárkülönbözet országos szintje a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár 30,0 %-a. |
| --- | --- |

(107)

A végleges országos kárkülönbözetet Kína számára i. egy sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő kínai vállalkozásra megállapított általános kárkülönbözet, és ii. az ugyanazon vállalkozás exportárakra alkalmazott legmagasabb kárkülönbözetének súlyozott átlagában határozzák meg, ahol az exportár az Eurostattól származik (és a nem együttműködő kínai exportőrökre jellemző). Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a kárkülönbözet országos szintje a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár 30,0 %-a.

8.2.   Végleges intézkedések

| (108) | A fentiekre figyelemmel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban olyan mértékű végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amely elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárítására, ám nem haladja meg a megállapított dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(108)

A fentiekre figyelemmel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban olyan mértékű végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amely elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárítására, ám nem haladja meg a megállapított dömpingkülönbözetet.

| (109) | A Bizottság a következő végleges dömpingellenes vámokat javasolja:









  Ország | Vállalat | Végleges dömping-különbözet | Végleges kár-különbözet | Végleges dömping-ellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazília | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 17,6 % | 17,6 % |
| Az összes többi vállalat | 27,6 % | 17,6 % | 17,6 % |
| Kína | Alcoa Bohai és Alcoa Shanghai | 25,6 % | 6,4 % | 6,4 % |
| Shandong Loften | 33,7 % | 20,3 % | 20,3 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % | 24,2 % | 24,2 % |
| Az összes többi vállalat | 47,0 % | 30,0 % | 30,0 % |
| Örményország | RUSAL Armenal | 33,4 % | 13,4 % | 13,4 % |
| Az összes többi vállalat | 33,4 % | 13,4 % | 13,4 % |

(109)

A Bizottság a következő végleges dömpingellenes vámokat javasolja:

Ország

Vállalat

Végleges dömping-különbözet

Végleges kár-különbözet

Végleges dömping-ellenes vám

Brazília

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

17,6 %

17,6 %

Az összes többi vállalat

27,6 %

17,6 %

17,6 %

Kína

Alcoa Bohai és Alcoa Shanghai

25,6 %

6,4 %

6,4 %

Shandong Loften

33,7 %

20,3 %

20,3 %

Zhenjiang Dingsheng

37,4 %

24,2 %

24,2 %

Az összes többi vállalat

47,0 %

30,0 %

30,0 %

Örményország

RUSAL Armenal

33,4 %

13,4 %

13,4 %

Az összes többi vállalat

33,4 %

13,4 %

13,4 %

| (110) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámokat a jelen vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében nevük és címük meghatározásával külön nem említett vállalatok – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezeteket – által előállított, importált termékekre nem alkalmazandó ez a vámtétel, illetve azokra a „minden más vállalat” esetében alkalmazott vámtétel vonatkozik. |
| --- | --- |

(110)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámokat a jelen vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében nevük és címük meghatározásával külön nem említett vállalatok – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezeteket – által előállított, importált termékekre nem alkalmazandó ez a vámtétel, illetve azokra a „minden más vállalat” esetében alkalmazott vámtétel vonatkozik.

| (111) | Minden olyan kérelmet, amely az ezen vállalatok esetében meghatározott egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányul (pl. a szervezet nevében bekövetkezett változás miatt vagy új termelési vagy értékesítési szervezetek létrehozása miatt) haladéktalanul a Bizottságnak kell címezni (3) valamennyi fontos információ megadásával, különösen ami a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléshez, a belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó változásokat illeti, amelyek például az adott névváltoztatással vagy a termelési és értékesítési szervezet megváltozásával állnak összefüggésben. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével. |
| --- | --- |

(111)

Minden olyan kérelmet, amely az ezen vállalatok esetében meghatározott egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányul (pl. a szervezet nevében bekövetkezett változás miatt vagy új termelési vagy értékesítési szervezetek létrehozása miatt) haladéktalanul a Bizottságnak kell címezni (3) valamennyi fontos információ megadásával, különösen ami a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléshez, a belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó változásokat illeti, amelyek például az adott névváltoztatással vagy a termelési és értékesítési szervezet megváltozásával állnak összefüggésben. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével.

8.3.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

| (112) | A megállapított dömpingkülönbözet nagyságára való tekintettel és a közösségi ipart ért kár szintjére figyelemmel a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az az ideiglenes rendelet által kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegek végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni. |
| --- | --- |

(112)

A megállapított dömpingkülönbözet nagyságára való tekintettel és a közösségi ipart ért kár szintjére figyelemmel a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az az ideiglenes rendelet által kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegek végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni.

8.4.   Az intézkedések formája

| (113) | A vizsgálat folyamán az egyetlen örmény és az egyetlen brazil exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott föl az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(113)

A vizsgálat folyamán az egyetlen örmény és az egyetlen brazil exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott föl az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

| (114) | A Bizottság mindkét ajánlatot megvizsgálta. A brazil exportőr ajánlata megszünteti a dömping káros hatásait és a megkerülés kockázatát elégségesen behatárolja. Az örmény exportőr ajánlatát illetően – a vállalatcsoport összetett struktúrája és bonyolult értékesítési csatornái miatt – nagy a kockázata a keresztkompenzációnak, amikor ugyanazt a terméket ugyanazoknak a vevőknek, de más származással adják el, illetve más terméket adnak el ugyanazoknak a vevőknek, de a csoport más értékesítő vállalatain keresztül. Az örmény gyártó lényegesen felülvizsgált ajánlatot nyújtott be az alaprendelet 8. cikke (2) bekezdésében megállapított határidő után. Megjegyzendő, hogy amellett, hogy az ajánlatot a határidő után nyújtotta be, az a következő oknál fogva sem fogadható el: annek ellenére, hogy a vállalat felajánlotta, hogy csak közvetlenül értékesít az első független vevő számára az EU-ban, azaz a két vele kapcsolatban álló céget kihagyja az értékesítési láncból, a vizsgálat kimutatta, hogy a vállalat más termékeket értékesített ugyanazoknak az ügyfeleknek az EU-ban. A vállalat továbbá bejelentette, hogy szándékában áll egy új terméktípus – nevezetesen továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák – gyártása és eladása az EU-nak. Mivel lehetséges, hogy ezt az új terméktípust ugyanazoknak az EU-vevőknek adják el, még a felülvizsgálati ajánlat sem korlátozhatja elfogadható mértékűre a keresztkompenzáció kockázatát. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság mindkét ajánlatot megvizsgálta. A brazil exportőr ajánlata megszünteti a dömping káros hatásait és a megkerülés kockázatát elégségesen behatárolja. Az örmény exportőr ajánlatát illetően – a vállalatcsoport összetett struktúrája és bonyolult értékesítési csatornái miatt – nagy a kockázata a keresztkompenzációnak, amikor ugyanazt a terméket ugyanazoknak a vevőknek, de más származással adják el, illetve más terméket adnak el ugyanazoknak a vevőknek, de a csoport más értékesítő vállalatain keresztül. Az örmény gyártó lényegesen felülvizsgált ajánlatot nyújtott be az alaprendelet 8. cikke (2) bekezdésében megállapított határidő után. Megjegyzendő, hogy amellett, hogy az ajánlatot a határidő után nyújtotta be, az a következő oknál fogva sem fogadható el: annek ellenére, hogy a vállalat felajánlotta, hogy csak közvetlenül értékesít az első független vevő számára az EU-ban, azaz a két vele kapcsolatban álló céget kihagyja az értékesítési láncból, a vizsgálat kimutatta, hogy a vállalat más termékeket értékesített ugyanazoknak az ügyfeleknek az EU-ban. A vállalat továbbá bejelentette, hogy szándékában áll egy új terméktípus – nevezetesen továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák – gyártása és eladása az EU-nak. Mivel lehetséges, hogy ezt az új terméktípust ugyanazoknak az EU-vevőknek adják el, még a felülvizsgálati ajánlat sem korlátozhatja elfogadható mértékűre a keresztkompenzáció kockázatát.

| (115) | A Bizottság a 2009/736/EK határozattal (4) elfogadta a Companhia Brasiliera de Aluminio (CBA) kötelezettségvállalását. A Tanács elismeri, hogy az ajánlat megszünteti a dömping káros hatásait és a megkerülés kockázatát elégségesen behatárolja. A Rusal Armenal ajánlatát a Bizottság elutasítja a (114) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt, valamint az elszámolásokkal kapcsolatos, a (20)–(21) preambulumbekezdésben kifejtett problémák okán. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság a 2009/736/EK határozattal (4) elfogadta a Companhia Brasiliera de Aluminio (CBA) kötelezettségvállalását. A Tanács elismeri, hogy az ajánlat megszünteti a dömping káros hatásait és a megkerülés kockázatát elégségesen behatárolja. A Rusal Armenal ajánlatát a Bizottság elutasítja a (114) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt, valamint az elszámolásokkal kapcsolatos, a (20)–(21) preambulumbekezdésben kifejtett problémák okán.

| (116) | Annak érdekében a Bizottság és a vámhatóságok valóságosan tudják felügyelni azt, hogy a CBA betartja a vállalását, amikor a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelmet benyújtják az illetékes vámhatóságnak, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltétele, i. hogy kötelezettségvállalási számlát mutassanak be, azaz kereskedelmi számlát, amely legalább a II. mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazza; ii. az a tény, hogy az importált árukat közvetlenül a CBA gyártotta, szállította és számlázta az első független közösségi vevőnek; és iii. hogy a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a megfelelő dömpingellenes vámot a szabad fogalomba bocsátásra irányuló kérelem elfogadásával egy időben meg kell fizetni. |
| --- | --- |

(116)

Annak érdekében a Bizottság és a vámhatóságok valóságosan tudják felügyelni azt, hogy a CBA betartja a vállalását, amikor a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelmet benyújtják az illetékes vámhatóságnak, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltétele, i. hogy kötelezettségvállalási számlát mutassanak be, azaz kereskedelmi számlát, amely legalább a II. mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazza; ii. az a tény, hogy az importált árukat közvetlenül a CBA gyártotta, szállította és számlázta az első független közösségi vevőnek; és iii. hogy a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a megfelelő dömpingellenes vámot a szabad fogalomba bocsátásra irányuló kérelem elfogadásával egy időben meg kell fizetni.

| (117) | Amikor szabálysértés miatt az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésével összhangban a Bizottság visszavonja egy ajánlat elfogadását, egyes meghatározott ügyletekre hivatkozva, és a vonatkozó számlákat érvénytelennek nyilvánítja, az említett ügyletek szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben vámtartozás jön létre. |
| --- | --- |

(117)

Amikor szabálysértés miatt az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésével összhangban a Bizottság visszavonja egy ajánlat elfogadását, egyes meghatározott ügyletekre hivatkozva, és a vonatkozó számlákat érvénytelennek nyilvánítja, az említett ügyletek szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben vámtartozás jön létre.

| (118) | Az importőröknek tudniuk kell, hogy szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben szokásos kereskedelmi kockázatként vámtartozás jöhet létre, a (116) és (117) preambulumbekezdésben leírtak szerint, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta az attól a gyártótól származó kötelezettségvállalást, akitől közvetve vagy közvetlenül vásárolnak. |
| --- | --- |

(118)

Az importőröknek tudniuk kell, hogy szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben szokásos kereskedelmi kockázatként vámtartozás jöhet létre, a (116) és (117) preambulumbekezdésben leírtak szerint, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta az attól a gyártótól származó kötelezettségvállalást, akitől közvetve vagy közvetlenül vásárolnak.

| (119) | Az alaprendelet 14. cikke (7) bekezdése alapján a vámhatóságoknak haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot, valahányszor jele van annak, hogy a kötelezettségvállalást megsértik. |
| --- | --- |

(119)

Az alaprendelet 14. cikke (7) bekezdése alapján a vámhatóságoknak haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot, valahányszor jele van annak, hogy a kötelezettségvállalást megsértik.

| (120) | A fenti okokból a CBA által javasolt kötelezettségvállalást a Bizottság elfogadhatónak tartja, az Armenalét viszont nem tartja elfogadhatónak. Az érintett vállalatokat értesítették az alapvető tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről, amelyeken az elfogadás és az elutasítás alapul. |
| --- | --- |

(120)

A fenti okokból a CBA által javasolt kötelezettségvállalást a Bizottság elfogadhatónak tartja, az Armenalét viszont nem tartja elfogadhatónak. Az érintett vállalatokat értesítették az alapvető tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről, amelyeken az elfogadás és az elutasítás alapul.

| (121) | A kötelezettségvállalás megtörése vagy visszavonása esetén, vagy azok elfogadásának visszavonása esetén a Bizottság részéről, a dömpingellenes vám, amelyet a Tanács az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdése szerint kirótt, automatikusan alkalmazandó a 8. cikk (9) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(121)

A kötelezettségvállalás megtörése vagy visszavonása esetén, vagy azok elfogadásának visszavonása esetén a Bizottság részéről, a dömpingellenes vám, amelyet a Tanács az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdése szerint kirótt, automatikusan alkalmazandó a 8. cikk (9) bekezdésének megfelelően.

9.   ELLENŐRZÉS

| (122) | Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának – a vámtételek közötti jelentős különbségeknek tulajdonítható – veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes vámok szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben különös intézkedéseket ítélnek szükségesnek. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban: |
| --- | --- |

(122)

Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának – a vámtételek közötti jelentős különbségeknek tulajdonítható – veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes vámok szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben különös intézkedéseket ítélnek szükségesnek. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban:

| (123) | A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, az összes többi exportőrre alkalmazott dömpingellenes maradványvám befizetendő. |
| --- | --- |

(123)

A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, az összes többi exportőrre alkalmazott dömpingellenes maradványvám befizetendő.

| (124) | Amennyiben valamely alacsonyabb egyedi vámtételeket élvező társaság kivitelének volumene jelentősen megnő a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, ez a mennyiségi növekedés esetleg önmagában is úgy ítélhető meg az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, mint a kereskedelmi szerkezetnek az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett megváltozása. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, kijátszás elleni vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyéni vámtételek eltörlésére, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetésére, |
| --- | --- |

(124)

Amennyiben valamely alacsonyabb egyedi vámtételeket élvező társaság kivitelének volumene jelentősen megnő a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, ez a mennyiségi növekedés esetleg önmagában is úgy ítélhető meg az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, mint a kereskedelmi szerkezetnek az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett megváltozása. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, kijátszás elleni vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyéni vámtételek eltörlésére, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetésére,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a legalább 0,008 mm, de 0,018 mm-t meg nem haladó vastagságú, alátét nélkül, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt, 10 kg-ot meghaladó tömegű, jelenleg az ex 7607 11 19 KN-kód (7607111910 TARIC-kód) alá tartozó, Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból („Kína”) származó alumíniumfóliák behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbi vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Örményország | Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal | 13,4 % | A943 |
| Az összes többi vállalat | 13,4 % | A999 |
| Kína | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei | 6,4 % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 20,3 % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 24,2 % | A946 |
| Az összes többi vállalat | 30,0 % | A999 |
| Brazília | Companhia Brasileira de Aluminio | 17,6 % | A947 |
| Az összes többi vállalat | 17,6 % | A999 |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

Örményország

Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal

13,4 %

A943

Az összes többi vállalat

13,4 %

A999

Kína

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei

6,4 %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

20,3 %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

24,2 %

A946

Az összes többi vállalat

30,0 %

A999

Brazília

Companhia Brasileira de Aluminio

17,6 %

A947

Az összes többi vállalat

17,6 %

A999

(3)   Az első bekezdés sérelme nélkül a végleges dömpingellenes vám a 2. cikknek megfelelően szabad forgalomba bocsátott behozatalokra nem alkalmazandó.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

(5)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az időről időre módosított, a 2009/736/EK határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:

| — | az importált terméket az említett vállalatok közvetlenül az első független közösségi vevő részére gyártották, szállították és számlázták, valamint |
| --- | --- |

—

az importált terméket az említett vállalatok közvetlenül az első független közösségi vevő részére gyártották, szállították és számlázták, valamint

| — | a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, vagyis olyan kereskedelmi számla, mely tartalmazza legalább az e rendelet II. mellékletében meghatározott elemeket és nyilatkozatot, valamint |
| --- | --- |

—

a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, vagyis olyan kereskedelmi számla, mely tartalmazza legalább az e rendelet II. mellékletében meghatározott elemeket és nyilatkozatot, valamint

| — | a bejelentett és a vámhatóságoknak bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán leírtaknak. |
| --- | --- |

—

a bejelentett és a vámhatóságoknak bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán leírtaknak.

(2)   A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik:

| — | amennyiben megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy |
| --- | --- |

—

amennyiben megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy

| — | ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján rendelettel vagy határozattal – amely meghatározott ügyletekre vonatkozik, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja – visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

—

ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján rendelettel vagy határozattal – amely meghatározott ügyletekre vonatkozik, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja – visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.

3. cikk

Az Örményországból, Brazíliából és Kínából származó, legalább 0,008 mm, de 0,018 mm-t meg nem haladó vastagságú, alátét nélkül, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt, 10 kg-ot meghaladó súlyú, az ex 7607 11 19 KN-kód (7607111910 TARIC-kód) alá tartozó alumíniumfóliák behozatalára a 287/2009/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A végleges dömpingellenes vámok arányát meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. OLOFSSON

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 94., 2009.4.8., 17. o.

2

(3)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H Igazgatóság (European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H), Office N-105 4/92, 1049 Brüsszel, Belgium.

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 50. oldalát.

4

---

I. MELLÉKLET

Az e rendelet 1. cikke (5) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán a számlát kibocsátó vállalat egyik tisztviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot kell feltüntetni:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása.

| 2. | A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített alumíniumfóliát (volumenét) a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített alumíniumfóliát (volumenét) a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

| 3. | Dátum és aláírás. |
| --- | --- |

3.

Dátum és aláírás.

---

II. MELLÉKLET

A kötelezettségvállalás alá eső, a vállalat által a Közösségnek eladott árukat kísérő kereskedelmi számlán a következőket kell feltüntetni:

| 1. | Fejléc: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS KERETÉBEN ÉRTÉKESÍTETT ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA” |
| --- | --- |

1.

Fejléc: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS KERETÉBEN ÉRTÉKESÍTETT ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA”

| 2. | Kereskedelmi számlát kiállító vállalat neve |
| --- | --- |

2.

Kereskedelmi számlát kiállító vállalat neve

| 3. | A kereskedelmi számla száma |
| --- | --- |

3.

A kereskedelmi számla száma

| 4. | A számla kibocsátásának napja |
| --- | --- |

4.

A számla kibocsátásának napja

| 5. | Az a kiegészítő TARIC-kód, amelyet a számlán szereplő árunak a Közösség határán történő vámkezelése során használni fognak. |
| --- | --- |

5.

Az a kiegészítő TARIC-kód, amelyet a számlán szereplő árunak a Közösség határán történő vámkezelése során használni fognak.

| 6. | Az áru pontos leírása, amely magában foglalja:






  — | a kötelezettségvállaláshoz használt termékkódszám (PCN), |
| --- | --- | --- |

6.

Az áru pontos leírása, amely magában foglalja:

—

a kötelezettségvállaláshoz használt termékkódszám (PCN),

| — | az áru közérthető nyelven megfogalmazott, a kérdéses kódszámnak megfelelő leírása, |
| --- | --- |

—

az áru közérthető nyelven megfogalmazott, a kérdéses kódszámnak megfelelő leírása,

| — | a termék vállalati kódszáma (CPC), |
| --- | --- |

—

a termék vállalati kódszáma (CPC),

| — | TARIC-kód, |
| --- | --- |

—

TARIC-kód,

| — | a mennyiség (tonnában megadva). |
| --- | --- |

—

a mennyiség (tonnában megadva).

| 7. | Az értékesítés feltételei, ideértve a következőket:






  — | a tonnánkénti ár, |
| --- | --- | --- |

7.

Az értékesítés feltételei, ideértve a következőket:

—

a tonnánkénti ár,

| — | az alkalmazandó fizetési feltételek, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó fizetési feltételek,

| — | az alkalmazandó szállítási feltételek, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó szállítási feltételek,

| — | az összes engedmény és kedvezmény. |
| --- | --- |

—

az összes engedmény és kedvezmény.

| 8. | A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amelynek az értékesítést végző vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította. |
| --- | --- |

8.

A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amelynek az értékesítést végző vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította.

| 9. | Kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számlán szereplő árunak az Európai Közösségbe közvetlen export útján történő értékesítése, a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2009/736/EK határozattal (1) elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak. |
| --- | --- |

9.

Kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az e számlán szereplő árunak az Európai Közösségbe közvetlen export útján történő értékesítése, a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2009/736/EK határozattal (1) elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.

---

(1)  HL L 262., 2009.10.6., 50. o.”

---

| 6.10.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 262/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 262/19

---

A TANÁCS 926/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 24.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. és 10. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Átmeneti intézkedések

| (1) | 2008. július 9-én a Bizottság értesítést (2) tett közzé, amelyben bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan. 2009. április 8-án a Bizottság a 289/2009/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a Kínából származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki. |
| --- | --- |

(1)

2008. július 9-én a Bizottság értesítést (2) tett közzé, amelyben bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan. 2009. április 8-án a Bizottság a 289/2009/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a Kínából származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.

| (2) | Az eljárás megindítására a varrat nélküli acélcsövek közösségi ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a panaszos) által az egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek közösségi össztermelésében jelentős részt – ebben az esetben több mint 50 %-ot – képviselő gyártók nevében benyújtott panaszt követően került sor. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítására a varrat nélküli acélcsövek közösségi ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a panaszos) által az egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek közösségi össztermelésében jelentős részt – ebben az esetben több mint 50 %-ot – képviselő gyártók nevében benyújtott panaszt követően került sor.

| (3) | Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a vizsgálati időszak). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(3)

Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a vizsgálati időszak). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).

2.   Az eljárás további menete

| (4) | Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak meghallgatásra is. |
| --- | --- |

(4)

Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak meghallgatásra is.

| (5) | A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Ezenbelül a Bizottság egy kiegészítő kérdőívet küldött a mintába felvett közösségi gyártóknak, hogy további információkat gyűjtsön a vizsgálati időszakot követő piaci fejleményekkel és a fő kármutatók alakulásával kapcsolatban. Az átmeneti intézkedések elrendelését követően a Bizottság további ellenőrző látogatásokat tett az egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek alábbi közösségi gyártóinak telephelyén:






  — | Vallourec & Mannesmann Deutschland GmbH, Düsseldorf, Németország, |
| --- | --- | --- |

(5)

A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Ezenbelül a Bizottság egy kiegészítő kérdőívet küldött a mintába felvett közösségi gyártóknak, hogy további információkat gyűjtsön a vizsgálati időszakot követő piaci fejleményekkel és a fő kármutatók alakulásával kapcsolatban. Az átmeneti intézkedések elrendelését követően a Bizottság további ellenőrző látogatásokat tett az egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek alábbi közösségi gyártóinak telephelyén:

—

Vallourec & Mannesmann Deutschland GmbH, Düsseldorf, Németország,

| — | Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Franciaország,

| — | Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Olaszország, |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Olaszország,

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanyolország,

| — | Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spanyolország,

| — | a Bizottság emellett ellenőrző látogatást tett a panaszos telephelyén, a franciaországi Boulogne-Billancourt-ban. |
| --- | --- |

—

a Bizottság emellett ellenőrző látogatást tett a panaszos telephelyén, a franciaországi Boulogne-Billancourt-ban.

| (6) | A Bizottság elvégezte a mintába felvett négy exportáló gyártó által a kérdőívre adott válaszok másodlagos elemzését is, ideértve elsősorban a következő exportőrök által az ügyletekre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott lista ellenőrzését:






  — | Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(6)

A Bizottság elvégezte a mintába felvett négy exportáló gyártó által a kérdőívre adott válaszok másodlagos elemzését is, ideértve elsősorban a következő exportőrök által az ügyletekre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott lista ellenőrzését:

—

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd,

| — | Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd,

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd,

| — | Tianjin Pipe International Economic & Trading Corporation. |
| --- | --- |

—

Tianjin Pipe International Economic & Trading Corporation.

| (7) | Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. |
| --- | --- |

(7)

Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.

| (8) | Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(8)

Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

3.   Mintavétel

| (9) | A kínai exportáló gyártókat és a közösségi gyártókat érintő mintavételre vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (11)–(12) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait. |
| --- | --- |

(9)

A kínai exportáló gyártókat és a közösségi gyártókat érintő mintavételre vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (11)–(12) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (10) | Az érintett termék a Kínából származó egyes, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, varrat nélküli vas- vagy acélcsövek, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és kémiai elemzése szerint (4), és jelenleg az ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá tartoznak (5). |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termék a Kínából származó egyes, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, varrat nélküli vas- vagy acélcsövek, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és kémiai elemzése szerint (4), és jelenleg az ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá tartoznak (5).

| (11) | Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően kiderült, hogy az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésének lábjegyzetében a szénegyenérték meghatározásával kapcsolatban említett technikai jelentés számozása elírást tartalmaz. Az utalás helyesen a következő: a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) által 1967-ben kiadott IIW IX-555-67. számú technikai jelentés. |
| --- | --- |

(11)

Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően kiderült, hogy az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésének lábjegyzetében a szénegyenérték meghatározásával kapcsolatban említett technikai jelentés számozása elírást tartalmaz. Az utalás helyesen a következő: a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) által 1967-ben kiadott IIW IX-555-67. számú technikai jelentés.

| (12) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (CISA) azt állította, hogy az érintett termékre vonatkozó KN-kódok több más termékre is vonatkoznak, amelyek nem tartoznak a vizsgálat körébe: például a 406,4 mm külső átmérőt, vagy a 0,86 szénegyenértéket meghaladó termékek; következésképpen a vizsgálatban felhasznált behozatali számadatok túl magasak. E tekintetben megjegyzendő, hogy a 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vagy az IIW képlete és kémiai elemzése szerint 0,86 szénegyenértéket meghaladó termékek nem tartoznak az eljárás hatálya alá. Továbbá egyetlen, a mintába tartozó exportáló gyártónál sem találtak arra bizonyítékot, hogy ez utóbbi termékeket Kínában jelentős mennyiségben gyártanák. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy nincs hiteles bizonyíték ilyen kínai termékek jelentős mennyiségű behozatalára a Közösségbe. |
| --- | --- |

(12)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (CISA) azt állította, hogy az érintett termékre vonatkozó KN-kódok több más termékre is vonatkoznak, amelyek nem tartoznak a vizsgálat körébe: például a 406,4 mm külső átmérőt, vagy a 0,86 szénegyenértéket meghaladó termékek; következésképpen a vizsgálatban felhasznált behozatali számadatok túl magasak. E tekintetben megjegyzendő, hogy a 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vagy az IIW képlete és kémiai elemzése szerint 0,86 szénegyenértéket meghaladó termékek nem tartoznak az eljárás hatálya alá. Továbbá egyetlen, a mintába tartozó exportáló gyártónál sem találtak arra bizonyítékot, hogy ez utóbbi termékeket Kínában jelentős mennyiségben gyártanák. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy nincs hiteles bizonyíték ilyen kínai termékek jelentős mennyiségű behozatalára a Közösségbe.

| (13) | A végleges nyilvánosságra hozatal után a CISA ismételten azzal érvelt, hogy az olajfúró csövekként használt termékeket (OCTG) ki kell venni az érintett termék meghatározásából, és hangsúlyozta, hogy más országokban, többek között az USA-ban, az OCTG-csöveket a dömpingellenes vizsgálatok során külön piachoz tartozóként kezelik. Hasonló érveket fogalmazott meg a kínai kormány (Kereskedelmi Minisztérium) is. |
| --- | --- |

(13)

A végleges nyilvánosságra hozatal után a CISA ismételten azzal érvelt, hogy az olajfúró csövekként használt termékeket (OCTG) ki kell venni az érintett termék meghatározásából, és hangsúlyozta, hogy más országokban, többek között az USA-ban, az OCTG-csöveket a dömpingellenes vizsgálatok során külön piachoz tartozóként kezelik. Hasonló érveket fogalmazott meg a kínai kormány (Kereskedelmi Minisztérium) is.

| (14) | Az említett állításokat a Bizottság részletesen megvizsgálta, és arra az eredményre jutott, hogy a termékmeghatározásban szereplő különböző típusú varrat nélküli vas- vagy acélcsövek, az OCTG-csöveket beleértve, azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, ami azt jelenti, hogy ugyanabba a termékkategóriába tartoznak. Az a tény, hogy ezek a terméktípusok bizonyos fokig eltérő jellegzetességekkel rendelkeznek, illetve hogy költségük és értékesítési áruk is különböző, nem rendkívüli. Ezenfelül az a tény, hogy más vizsgáló hatóságok adott esetben kizárólag az OCTG-csöveket vonják vizsgálat alá, adódhat akár magának a vizsgálatnak a sajátosságaiból, azaz az azt megalapozó panasz hatályából is. Valójában arra derült fény, hogy az Egyesült Államok hatóságainak nem kellett azt vizsgálniuk, hogy az OCTG-csövek más varrat nélküli csövekkel azonos alapvető jellemzőkkel rendelkeznek-e. A közösségi gazdasági ágazat emellett bizonyítékkal szolgált arra nézve, hogy a sima végű OCTG-csövek és az egyéb vizsgált termékek egymást helyettesíthetik. |
| --- | --- |

(14)

Az említett állításokat a Bizottság részletesen megvizsgálta, és arra az eredményre jutott, hogy a termékmeghatározásban szereplő különböző típusú varrat nélküli vas- vagy acélcsövek, az OCTG-csöveket beleértve, azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, ami azt jelenti, hogy ugyanabba a termékkategóriába tartoznak. Az a tény, hogy ezek a terméktípusok bizonyos fokig eltérő jellegzetességekkel rendelkeznek, illetve hogy költségük és értékesítési áruk is különböző, nem rendkívüli. Ezenfelül az a tény, hogy más vizsgáló hatóságok adott esetben kizárólag az OCTG-csöveket vonják vizsgálat alá, adódhat akár magának a vizsgálatnak a sajátosságaiból, azaz az azt megalapozó panasz hatályából is. Valójában arra derült fény, hogy az Egyesült Államok hatóságainak nem kellett azt vizsgálniuk, hogy az OCTG-csövek más varrat nélküli csövekkel azonos alapvető jellemzőkkel rendelkeznek-e. A közösségi gazdasági ágazat emellett bizonyítékkal szolgált arra nézve, hogy a sima végű OCTG-csövek és az egyéb vizsgált termékek egymást helyettesíthetik.

| (15) | A CISA azt is állította, hogy az érintett termék meghatározásakor indokolatlanul nagy jelentőséget tulajdonítottak az olyan elemeknek, mint a falvastagság, a külső átmérő és a CEV-küszöbérték, miközben elhanyagolták az olyan műszaki sajátosságokat, mint az ellenállás mértéke nagy nyomásnak és korróziónak, valamint az American Petroleum Institute (API) különleges OCTG-szabványainak megléte. |
| --- | --- |

(15)

A CISA azt is állította, hogy az érintett termék meghatározásakor indokolatlanul nagy jelentőséget tulajdonítottak az olyan elemeknek, mint a falvastagság, a külső átmérő és a CEV-küszöbérték, miközben elhanyagolták az olyan műszaki sajátosságokat, mint az ellenállás mértéke nagy nyomásnak és korróziónak, valamint az American Petroleum Institute (API) különleges OCTG-szabványainak megléte.

| (16) | Először is azt kell megjegyezni, hogy mivel a vizsgálat körének meghatározásakor nem használták a falvastagságot, a külső átmérő és a CEV-küszöbérték marad az érintett termék azonosításának legmegfelelőbb eleme. A külső átmérőt statisztikai és vámügyi célra is használják a termék megkülönböztető jellegzetességeként. A CEV-küszöbérték azt a szintet határozza meg, amelyen egy termék forrasztható, értékét pedig 0,86-ban állapították meg azért, hogy elválasszák egymástól a könnyen és a nem könnyen forrasztható termékeket. Másodsorban a közösségi gazdasági ágazat által adott információkból kiderül, hogy az OCTG-csövek – csakúgy, mint az egyéb típusú csövek – rendelkezhetnek mind magas, mind alacsony korrózió- és nyomásellenállással. Ezért sem a korrózió-, sem a nyomásellenállás nem használható az érintett termék meghatározásának kritériumaként. Harmadszor, az American Petroleum Institute különleges szabványai annyiban vonatkoznak a OCTG-csövekre és a csővezetékekre, amennyiben az olajágazatban használják őket. A más ágazatokban használt csövekre azonban ugyanígy vonatkoznak hasonló szabványok, amelyeket más szervezetek (pl. az ASTM) adtak ki. Ezért az, hogy melyik szervezet adott ki egy-egy szabványt, nem lehet része egy dömpingellenes vizsgálat termékkör-meghatározásának. Végső soron tehát a fent már említett magas korrózió- és nyomásellenálláson kívül sem a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége, sem a Kereskedelmi Minisztérium nem terjesztett be új, érvényes elemeket, amelyekkel az érintett terméket megfelelőbben lehetett volna meghatározni. Emellett egyik fél sem javasolt eltérő CEV-szintet, megfelelőbbnek tartott küszöbértékként. Ezért az érintett termék meghatározására vonatkozó észrevételeket el kellett vetni. |
| --- | --- |

(16)

Először is azt kell megjegyezni, hogy mivel a vizsgálat körének meghatározásakor nem használták a falvastagságot, a külső átmérő és a CEV-küszöbérték marad az érintett termék azonosításának legmegfelelőbb eleme. A külső átmérőt statisztikai és vámügyi célra is használják a termék megkülönböztető jellegzetességeként. A CEV-küszöbérték azt a szintet határozza meg, amelyen egy termék forrasztható, értékét pedig 0,86-ban állapították meg azért, hogy elválasszák egymástól a könnyen és a nem könnyen forrasztható termékeket. Másodsorban a közösségi gazdasági ágazat által adott információkból kiderül, hogy az OCTG-csövek – csakúgy, mint az egyéb típusú csövek – rendelkezhetnek mind magas, mind alacsony korrózió- és nyomásellenállással. Ezért sem a korrózió-, sem a nyomásellenállás nem használható az érintett termék meghatározásának kritériumaként. Harmadszor, az American Petroleum Institute különleges szabványai annyiban vonatkoznak a OCTG-csövekre és a csővezetékekre, amennyiben az olajágazatban használják őket. A más ágazatokban használt csövekre azonban ugyanígy vonatkoznak hasonló szabványok, amelyeket más szervezetek (pl. az ASTM) adtak ki. Ezért az, hogy melyik szervezet adott ki egy-egy szabványt, nem lehet része egy dömpingellenes vizsgálat termékkör-meghatározásának. Végső soron tehát a fent már említett magas korrózió- és nyomásellenálláson kívül sem a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége, sem a Kereskedelmi Minisztérium nem terjesztett be új, érvényes elemeket, amelyekkel az érintett terméket megfelelőbben lehetett volna meghatározni. Emellett egyik fél sem javasolt eltérő CEV-szintet, megfelelőbbnek tartott küszöbértékként. Ezért az érintett termék meghatározására vonatkozó észrevételeket el kellett vetni.

| (17) | A fentiekre tekintettel véglegesen megállapítást nyert, hogy az érintett termék többek között magában foglalja az olajiparban fúrásra, béléscsőként és termelőcsőként használt OCTG-csöveket, így az ideiglenes rendelet (14)–(19) preambulumbekezdését a Bizottság véglegesen megerősíti. |
| --- | --- |

(17)

A fentiekre tekintettel véglegesen megállapítást nyert, hogy az érintett termék többek között magában foglalja az olajiparban fúrásra, béléscsőként és termelőcsőként használt OCTG-csöveket, így az ideiglenes rendelet (14)–(19) preambulumbekezdését a Bizottság véglegesen megerősíti.

C.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (18) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (20)–(27) preambulumbekezdésének a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokra vonatkozó következtetéseit a Bizottság véglegesen megerősíti. |
| --- | --- |

(18)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (20)–(27) preambulumbekezdésének a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokra vonatkozó következtetéseit a Bizottság véglegesen megerősíti.

2.   Egyedi bánásmód

| (19) | Az ideiglenes közzétételt követően a panaszos azzal érvelt, hogy az ideiglenesen egyedi bánásmódban részesített egyik vállalatot nem kellett volna egyedi bánásmódban részesíteni, mivel – többek között – az állítólag többségi állami tulajdonban van. |
| --- | --- |

(19)

Az ideiglenes közzétételt követően a panaszos azzal érvelt, hogy az ideiglenesen egyedi bánásmódban részesített egyik vállalatot nem kellett volna egyedi bánásmódban részesíteni, mivel – többek között – az állítólag többségi állami tulajdonban van.

| (20) | A további vizsgálatokból kiderült, hogy Kína (közvetetten) valóban rendelkezett részesedéssel az említett vállalatban, a vizsgálati időszak alatt azonban Kína kisebbségi részvényes volt. A részesedés mértéke azonban jelentősen megváltozott 2008 végére (a vizsgálati időszak után), amikor Kína a holdingtársaság még több részvényére tett szert, és így többségi részvényessé vált. Következésképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó exportáló gyártó nem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének követelményeit, és így nem részesülhet egyéni bánásmódban. |
| --- | --- |

(20)

A további vizsgálatokból kiderült, hogy Kína (közvetetten) valóban rendelkezett részesedéssel az említett vállalatban, a vizsgálati időszak alatt azonban Kína kisebbségi részvényes volt. A részesedés mértéke azonban jelentősen megváltozott 2008 végére (a vizsgálati időszak után), amikor Kína a holdingtársaság még több részvényére tett szert, és így többségi részvényessé vált. Következésképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó exportáló gyártó nem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének követelményeit, és így nem részesülhet egyéni bánásmódban.

| (21) | A végleges nyilvánosságra hozatal után az említett vállalat megismételte állításait, melyek szerint Kína a vizsgálati időszak vége után vált nagyobb részvényessé. A cég azt állította továbbá, hogy az állami részesedés megnövekedése nyilvánvalóan és kizárólag azért történt, hogy a pénzügyi válság miatt a holdingnak pénzügyi támogatást juttassanak. A holding erre azt válaszolta, hogy a megnövekedett részesedés nem volt hatással sem az irányítási struktúrára, sem az igazgatótanács összetételére, sem pedig a kereskedelmi tevékenységre. Arra is hivatkozott, hogy a részesedésben bekövetkezett változás nem hatott a vállalat exporttevékenységgel kapcsolatos döntéseire, amelyeket továbbra is Kínától függetlenül hoz meg. A vállalat azt is állította, nincs rá bizonyíték, hogy ebben az esetben az állami befolyás akkora lenne, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását, amennyiben a vállalatra egyedi vámot rónának ki. |
| --- | --- |

(21)

A végleges nyilvánosságra hozatal után az említett vállalat megismételte állításait, melyek szerint Kína a vizsgálati időszak vége után vált nagyobb részvényessé. A cég azt állította továbbá, hogy az állami részesedés megnövekedése nyilvánvalóan és kizárólag azért történt, hogy a pénzügyi válság miatt a holdingnak pénzügyi támogatást juttassanak. A holding erre azt válaszolta, hogy a megnövekedett részesedés nem volt hatással sem az irányítási struktúrára, sem az igazgatótanács összetételére, sem pedig a kereskedelmi tevékenységre. Arra is hivatkozott, hogy a részesedésben bekövetkezett változás nem hatott a vállalat exporttevékenységgel kapcsolatos döntéseire, amelyeket továbbra is Kínától függetlenül hoz meg. A vállalat azt is állította, nincs rá bizonyíték, hogy ebben az esetben az állami befolyás akkora lenne, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását, amennyiben a vállalatra egyedi vámot rónának ki.

| (22) | Az egyedi bánásmód elnyerése érdekében az exportáló gyártóknak be kell bizonyítaniuk, hogy az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének valamennyi kritériumának megfelelnek. Az egyik ilyen feltétel az, hogy a részvények többségét magánszemélyek birtokolják. A szóban forgó vállalat azonban ennek a feltételnek már 2008 vége óta nem felel meg. |
| --- | --- |

(22)

Az egyedi bánásmód elnyerése érdekében az exportáló gyártóknak be kell bizonyítaniuk, hogy az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének valamennyi kritériumának megfelelnek. Az egyik ilyen feltétel az, hogy a részvények többségét magánszemélyek birtokolják. A szóban forgó vállalat azonban ennek a feltételnek már 2008 vége óta nem felel meg.

| (23) | Ezért annak ellenére, hogy a tulajdonosváltásra csak a vizsgálati időszak után (de még a vizsgálat lezárása előtt) került sor, és figyelembe véve az egyedi bánásmóddal kapcsolatos megállapítások várható jellegét, megállapítják, hogy a vállalat nem részesíthető egyedi bánásmódban, mivel nem teljesítette az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeket. |
| --- | --- |

(23)

Ezért annak ellenére, hogy a tulajdonosváltásra csak a vizsgálati időszak után (de még a vizsgálat lezárása előtt) került sor, és figyelembe véve az egyedi bánásmóddal kapcsolatos megállapítások várható jellegét, megállapítják, hogy a vállalat nem részesíthető egyedi bánásmódban, mivel nem teljesítette az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeket.

| (24) | Az egyedi bánásmóddal kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (28)–(32) preambulumbekezdésének következtetéseit a fenti (19)–(23) preambulumbekezdésben említett vállalatra vonatkozó megállapítások kivételével a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(24)

Az egyedi bánásmóddal kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (28)–(32) preambulumbekezdésének következtetéseit a fenti (19)–(23) preambulumbekezdésben említett vállalatra vonatkozó megállapítások kivételével a Bizottság megerősíti.

3.   Rendes érték

3.1.   Analóg ország

| (25) | Az ideiglenes közzétételt követően három fél tett arra vonatkozóan észrevételt, hogy az Egyesült Államok nem megfelelő az analóg ország szerepére, mivel a piaci feltételek az USA-ban és Kínában jelentősen eltérőek. Azt is állították, hogy a rendes érték számítását csupán egyetlen, egy közösségi gyártóval kapcsolatban álló gyártó adataira alapozták, amelyek így nem voltak reprezentatívak. |
| --- | --- |

(25)

Az ideiglenes közzétételt követően három fél tett arra vonatkozóan észrevételt, hogy az Egyesült Államok nem megfelelő az analóg ország szerepére, mivel a piaci feltételek az USA-ban és Kínában jelentősen eltérőek. Azt is állították, hogy a rendes érték számítását csupán egyetlen, egy közösségi gyártóval kapcsolatban álló gyártó adataira alapozták, amelyek így nem voltak reprezentatívak.

| (26) | Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet előírása szerint az analóg ország kiválasztása nem történhet ésszerűtlen módon. A fent említett felek nem nyújtottak megalapozott bizonyítékot arra nézve, hogy az USA kiválasztása ésszerűtlen lett volna. Mindenekelőtt nem vonták kétségbe az USA piacának versenyképességét, amelynek hiánya például befolyásolhatta volna a megállapított árak szintjét. Meg kell jegyezni azt is, hogy egyik szóban forgó fél sem javasolt alternatívát az analóg ország kiválasztására. |
| --- | --- |

(26)

Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet előírása szerint az analóg ország kiválasztása nem történhet ésszerűtlen módon. A fent említett felek nem nyújtottak megalapozott bizonyítékot arra nézve, hogy az USA kiválasztása ésszerűtlen lett volna. Mindenekelőtt nem vonták kétségbe az USA piacának versenyképességét, amelynek hiánya például befolyásolhatta volna a megállapított árak szintjét. Meg kell jegyezni azt is, hogy egyik szóban forgó fél sem javasolt alternatívát az analóg ország kiválasztására.

| (27) | A fentiekre tekintettel véglegesen megállapítást nyert, hogy az USA megfelelő analóg ország, így az ideiglenes rendelet (33)–(38) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(27)

A fentiekre tekintettel véglegesen megállapítást nyert, hogy az USA megfelelő analóg ország, így az ideiglenes rendelet (33)–(38) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

3.2.   A rendes érték meghatározása

| (28) | A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)–(44) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(28)

A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)–(44) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait a Bizottság megerősíti.

4.   Exportár

| (29) | Az exportár meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésének megállapításait a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(29)

Az exportár meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésének megállapításait a Bizottság megerősíti.

5.   Összehasonlítás

| (30) | Az ideiglenes közzétételt követően az egyik exportáló gyártó hangsúlyozta, hogy a termékkód tekintetében (az érintett termék és az analóg országból származó hasonló termék összehasonlíthatóságának növelése érdekében) alkalmazott egyszerűsítés igazságtalan összehasonlítást eredményezett, mivel a varrat nélküli csövek több típusát egy termékkategóriaként kezelte. Ezt az észrevételt követően az a döntés született, hogy alkalmazható a termékkódok ettől eltérő átcsoportosítása, ami hasonló mértékű összehasonlíthatóságot tesz lehetővé, nevezetesen a csövek átmérője és falvastagsága tekintetében. |
| --- | --- |

(30)

Az ideiglenes közzétételt követően az egyik exportáló gyártó hangsúlyozta, hogy a termékkód tekintetében (az érintett termék és az analóg országból származó hasonló termék összehasonlíthatóságának növelése érdekében) alkalmazott egyszerűsítés igazságtalan összehasonlítást eredményezett, mivel a varrat nélküli csövek több típusát egy termékkategóriaként kezelte. Ezt az észrevételt követően az a döntés született, hogy alkalmazható a termékkódok ettől eltérő átcsoportosítása, ami hasonló mértékű összehasonlíthatóságot tesz lehetővé, nevezetesen a csövek átmérője és falvastagsága tekintetében.

| (31) | Az ideiglenes közzétételt követően a szállítási költségek figyelembevétele érdekében a kínai gyártelepi exportárakat lefelé módosították. Ezzel egyidejűleg a rendes értéket a szállítási támogatásokkal és az árengedményekkel kapcsolatos kiigazítások miatt felfelé módosították. |
| --- | --- |

(31)

Az ideiglenes közzétételt követően a szállítási költségek figyelembevétele érdekében a kínai gyártelepi exportárakat lefelé módosították. Ezzel egyidejűleg a rendes értéket a szállítási támogatásokkal és az árengedményekkel kapcsolatos kiigazítások miatt felfelé módosították.

| (32) | Az összehasonlításra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46)–(47) preambulumbekezdésének megállapításait a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(32)

Az összehasonlításra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46)–(47) preambulumbekezdésének megállapításait a Bizottság megerősíti.

6.   Dömpingkülönbözet

| (33) | A dömpingkülönbözet számítására vonatkozó észrevételek hiányában és a fenti (30) és (31) preambulumbekezdésben említett változtatásokra figyelemmel az ideiglenes rendelet (48)–(51) preambulumbekezdésének megállapításait a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(33)

A dömpingkülönbözet számítására vonatkozó észrevételek hiányában és a fenti (30) és (31) preambulumbekezdésben említett változtatásokra figyelemmel az ideiglenes rendelet (48)–(51) preambulumbekezdésének megállapításait a Bizottság megerősíti.

| (34) | A végleges dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, CIF közösségi határparitásos nettó ár százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd | 64,8 % |
| A többi együttműködő vállalat | 48,6 % |
| A többi vállalat | 73,1 % |

(34)

A végleges dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, CIF közösségi határparitásos nettó ár százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

64,8 %

A többi együttműködő vállalat

48,6 %

A többi vállalat

73,1 %

D.   A KÁR

1.   A közösségi termelés, a közösségi gazdasági ágazat és a közösségi felhasználás

| (35) | A CISA azt állította, hogy egy szakügynökség (Steel Business Briefing) által közzétett információk szerint 2007-ben a hasonló terméket az EU-27-ben legalább 40 közösségi gyártó gyártotta, amelyek termelése megközelítette az évi 5,8 millió tonnát, ez pedig ellentmond az ideiglenes rendeletben megállapított vonatkozó adatoknak. A CISA azt is állította, hogy az Acélipari Világszövetség által közzétett információk szerint a közösségi felhasználás 2007-ben 4,6 millió tonna körül mozgott, azaz jóval meghaladta az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésében közölt értéket. Hasonló érveket fogalmazott meg egy kínai exportáló gyártó is. |
| --- | --- |

(35)

A CISA azt állította, hogy egy szakügynökség (Steel Business Briefing) által közzétett információk szerint 2007-ben a hasonló terméket az EU-27-ben legalább 40 közösségi gyártó gyártotta, amelyek termelése megközelítette az évi 5,8 millió tonnát, ez pedig ellentmond az ideiglenes rendeletben megállapított vonatkozó adatoknak. A CISA azt is állította, hogy az Acélipari Világszövetség által közzétett információk szerint a közösségi felhasználás 2007-ben 4,6 millió tonna körül mozgott, azaz jóval meghaladta az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésében közölt értéket. Hasonló érveket fogalmazott meg egy kínai exportáló gyártó is.

| (36) | A rendelkezésre bocsátott információk vizsgálata azt mutatta, hogy a közölt adatok minden varrat nélküli csőre és nem az ideiglenes rendeletben, valamint a fenti (10)–(17) preambulumbekezdésben meghatározott hasonló termékre vonatkoznak, továbbá más termékekre is kiterjednek, úgymint nagyméretű csövekre (amelyek átmérője nagyobb mint 406,4 mm) és rozsdamentes acélból készült csövekre is. Ez megmagyarázza a fenti (35) preambulumbekezdésben említett információk és az ideiglenes rendeletben foglalt információk közötti ellentmondást. Meg kell jegyezni azt is, hogy az érintett termék valamennyi ismert közösségi gyártójának nevét és címét a panasz nem bizalmas változata tartalmazta. Ha a CISA úgy vélte, hogy az érintett terméknek az EU-ban más gyártói is vannak, akkor kellő időben elegendő bizonyítékot kellett volna szolgáltatnia azok azonosítására, hogy ily módon ezeket a vállalatokat is figyelembe lehessen venni. |
| --- | --- |

(36)

A rendelkezésre bocsátott információk vizsgálata azt mutatta, hogy a közölt adatok minden varrat nélküli csőre és nem az ideiglenes rendeletben, valamint a fenti (10)–(17) preambulumbekezdésben meghatározott hasonló termékre vonatkoznak, továbbá más termékekre is kiterjednek, úgymint nagyméretű csövekre (amelyek átmérője nagyobb mint 406,4 mm) és rozsdamentes acélból készült csövekre is. Ez megmagyarázza a fenti (35) preambulumbekezdésben említett információk és az ideiglenes rendeletben foglalt információk közötti ellentmondást. Meg kell jegyezni azt is, hogy az érintett termék valamennyi ismert közösségi gyártójának nevét és címét a panasz nem bizalmas változata tartalmazta. Ha a CISA úgy vélte, hogy az érintett terméknek az EU-ban más gyártói is vannak, akkor kellő időben elegendő bizonyítékot kellett volna szolgáltatnia azok azonosítására, hogy ily módon ezeket a vállalatokat is figyelembe lehessen venni.

| (37) | A fenti állításokat ezért elutasítják, és az ideiglenes rendelet (53)–(58) preambulumbekezdésének megállapításait a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(37)

A fenti állításokat ezért elutasítják, és az ideiglenes rendelet (53)–(58) preambulumbekezdésének megállapításait a Bizottság megerősíti.

2.   Az érintett országból származó import

a)   Az érintett import mennyisége, piaci részesedése és az importárak

| (38) | A CISA által benyújtott észrevételeket követően kiderült, hogy az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdését úgy kell értelmezni, hogy mind az OCTG, mind az energiatermelés piaci szegmense kevesebb mint 5 %-át teszi ki a Kínából érkező összbehozatalnak. Állítások vagy további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (59)–(63) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(38)

A CISA által benyújtott észrevételeket követően kiderült, hogy az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdését úgy kell értelmezni, hogy mind az OCTG, mind az energiatermelés piaci szegmense kevesebb mint 5 %-át teszi ki a Kínából érkező összbehozatalnak. Állítások vagy további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (59)–(63) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

b)   Alákínálás

| (39) | Egy exportáló gyártó, három közösségi gyártó és a panaszos észrevételeket nyújtott be az alákínálás és a kárkülönbözetek számításával kapcsolatban. Ezeket az észrevételeket megvizsgálták, és – indokolt esetben – a számításokat módosították. |
| --- | --- |

(39)

Egy exportáló gyártó, három közösségi gyártó és a panaszos észrevételeket nyújtott be az alákínálás és a kárkülönbözetek számításával kapcsolatban. Ezeket az észrevételeket megvizsgálták, és – indokolt esetben – a számításokat módosították.

| (40) | Egy exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a kínai import árainak és a közösségi gazdasági ágazat által értékesített hasonló terméktípusok árainak igazságos alapon történő összevetése érdekében tett kiigazítások nem voltak kielégítőek, mivel nem foglalták magukban az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint a független importőr hasznát megtestesítő összeget. Ezzel szemben a panaszos azt állította, hogy ugyanezen kiigazítások szintje túlzottan magas. Az exportáló gyártó panaszát illetően a Bizottság megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók és a közösségi gyártók gyakran ugyanazoknak az ügyfeleknek adnak el. Ezért az importárak további kiigazítása nem volt indokolt. A rendelkezésre bocsátott bizonyíték vizsgálatát követően megállapítást nyert, hogy az állításokat el kell utasítani, és a két felet tájékoztatták ennek indokairól. |
| --- | --- |

(40)

Egy exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a kínai import árainak és a közösségi gazdasági ágazat által értékesített hasonló terméktípusok árainak igazságos alapon történő összevetése érdekében tett kiigazítások nem voltak kielégítőek, mivel nem foglalták magukban az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint a független importőr hasznát megtestesítő összeget. Ezzel szemben a panaszos azt állította, hogy ugyanezen kiigazítások szintje túlzottan magas. Az exportáló gyártó panaszát illetően a Bizottság megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók és a közösségi gyártók gyakran ugyanazoknak az ügyfeleknek adnak el. Ezért az importárak további kiigazítása nem volt indokolt. A rendelkezésre bocsátott bizonyíték vizsgálatát követően megállapítást nyert, hogy az állításokat el kell utasítani, és a két felet tájékoztatták ennek indokairól.

| (41) | A panaszos arra hivatkozott, hogy a kereskedelmi szintek különbségére vonatkozó számítások nem voltak helyesek, mivel a kínai exportáló gyártók is közvetlenül a felhasználónak adtak el, és az ilyen eladásokért nem jogosult a kereskedelmi szint kiigazítása. Egyes kínai exportáló gyártók ezt az érvet helyesnek találták, és a kereskedelmi szint kiigazításának mértékét ennek megfelelően felülvizsgálták. Emellett a (40) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártó hangsúlyozta, hogy a saját behozatala és a közösségi gazdasági ágazat értékesítései közötti jelentős volumenkülönbség miatt a kereskedelmi szint különbségének megállapításakor nem egyszerűen a felhasználóknak történt értékesítések százalékarányait kellene összehasonlítani, és a felülvizsgált számításhoz ezért más képletet javasolt. A javasolt képletet azonban nem tartották megfelelőnek, mert eltorzította volna az eredményt. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(41)

A panaszos arra hivatkozott, hogy a kereskedelmi szintek különbségére vonatkozó számítások nem voltak helyesek, mivel a kínai exportáló gyártók is közvetlenül a felhasználónak adtak el, és az ilyen eladásokért nem jogosult a kereskedelmi szint kiigazítása. Egyes kínai exportáló gyártók ezt az érvet helyesnek találták, és a kereskedelmi szint kiigazításának mértékét ennek megfelelően felülvizsgálták. Emellett a (40) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártó hangsúlyozta, hogy a saját behozatala és a közösségi gazdasági ágazat értékesítései közötti jelentős volumenkülönbség miatt a kereskedelmi szint különbségének megállapításakor nem egyszerűen a felhasználóknak történt értékesítések százalékarányait kellene összehasonlítani, és a felülvizsgált számításhoz ezért más képletet javasolt. A javasolt képletet azonban nem tartották megfelelőnek, mert eltorzította volna az eredményt. Az állítást ezért elutasították.

| (42) | A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében leírt módszert a Bizottság megerősíti, és az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdésében részletezett módon kiszámított alákínálási különbözetet 29 %-ban határozza meg. |
| --- | --- |

(42)

A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében leírt módszert a Bizottság megerősíti, és az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdésében részletezett módon kiszámított alákínálási különbözetet 29 %-ban határozza meg.

3.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (43) | A CISA azzal érvelt, hogy a mintába felvett több közösségi gyártó nem adott hiánytalan válaszokat, így a minta reprezentativitása az együttműködés alacsony szintje miatt sérül. Hangsúlyozni kell, hogy az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdésének ii. pontjában megnevezett vállalat kivételével, amely csak részinformációkat adott meg, a mintába felvett összes többi vállalat valamennyi kért információt rendelkezésre bocsátotta a vizsgálat végleges szakaszában. Még ha ki is zárnánk azt az egyetlen vállalatot, amelyik csak részinformációkat nyújtott, a minta reprezentativitása ebben az esetben is a közösségi össztermelés 60 %-a körül maradna. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(43)

A CISA azzal érvelt, hogy a mintába felvett több közösségi gyártó nem adott hiánytalan válaszokat, így a minta reprezentativitása az együttműködés alacsony szintje miatt sérül. Hangsúlyozni kell, hogy az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdésének ii. pontjában megnevezett vállalat kivételével, amely csak részinformációkat adott meg, a mintába felvett összes többi vállalat valamennyi kért információt rendelkezésre bocsátotta a vizsgálat végleges szakaszában. Még ha ki is zárnánk azt az egyetlen vállalatot, amelyik csak részinformációkat nyújtott, a minta reprezentativitása ebben az esetben is a közösségi össztermelés 60 %-a körül maradna. Az állítást ezért elutasították.

| (44) | A CISA azt is állította, hogy ellentétben az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdésének állításával, az egyik nagyobb közösségi gyártócsoport a vizsgálati időszak után jelentős beruházást hajtott végre csőgyártási kapacitásának növelésére az atomenergia-ágazatban. Ezt az információt ellenőrizték és megállapították, hogy a fent említett beruházások a hasonló terméktől eltérő termékek (rozsdamentes acélból készült vagy hegesztett csövek) gyártási kapacitásának növelését szolgálták. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(44)

A CISA azt is állította, hogy ellentétben az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdésének állításával, az egyik nagyobb közösségi gyártócsoport a vizsgálati időszak után jelentős beruházást hajtott végre csőgyártási kapacitásának növelésére az atomenergia-ágazatban. Ezt az információt ellenőrizték és megállapították, hogy a fent említett beruházások a hasonló terméktől eltérő termékek (rozsdamentes acélból készült vagy hegesztett csövek) gyártási kapacitásának növelését szolgálták. Az állítást ezért elutasították.

| (45) | A CISA és egy kínai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdése helytelenül állította azt, hogy a közösségi gazdasági ágazat kilábalása a korábbi dömping okozta helyzetből nem tekinthető befejezettnek, mivel legalább három olyan romániai vállalat támogatta a panaszt, amelyek 2006 közepéig szintén dömpingellenes vámok hatálya alá tartoztak. A (87) preambulumbekezdés állításai azonban egyértelműen a teljes közösségi ágazatra vonatkoznak és nem az egyes vállalatokra. Ezért érthető, hogy az egyes vállalatok helyzete különbözhet egymástól anélkül, hogy a közösségi ágazattal kapcsolatos általános következtetés megkérdőjeleződne. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(45)

A CISA és egy kínai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdése helytelenül állította azt, hogy a közösségi gazdasági ágazat kilábalása a korábbi dömping okozta helyzetből nem tekinthető befejezettnek, mivel legalább három olyan romániai vállalat támogatta a panaszt, amelyek 2006 közepéig szintén dömpingellenes vámok hatálya alá tartoztak. A (87) preambulumbekezdés állításai azonban egyértelműen a teljes közösségi ágazatra vonatkoznak és nem az egyes vállalatokra. Ezért érthető, hogy az egyes vállalatok helyzete különbözhet egymástól anélkül, hogy a közösségi ágazattal kapcsolatos általános következtetés megkérdőjeleződne. Az állítást ezért elutasították.

| (46) | További észrevétel vagy lényeges megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (66)–(87) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(46)

További észrevétel vagy lényeges megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (66)–(87) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (47) | A Kínai Népköztársaság Kereskedelmi Minisztériuma, a CISA és két kínai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a közösségi gazdasági ágazat a vizsgálati időszak végén már nem volt sebezhető állapotban, különös tekintettel a közelmúltban elért magas nyereségeire. Azokat az okokat, amelyek miatt a közösségi ágazatot a vizsgálati időszak végén sebezhetőnek tekintették, az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése részletezi. A preambulumbekezdés megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kár ugyan nem volt jelentős, azonban azt is kifejtette, hogy tekintettel a Közösség piacára érkező dömpingelt behozatal mértékére, az általános piaci helyzet nagyobb mérvű megváltozása esetén a közösségi gazdasági ágazat ki volt téve az ebből a dömpingelt importból eredő káros hatásoknak. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat csak részben tudta a javára fordítani a fogyasztás jelentős növekedését, és hogy piaci részesedése 5 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak során, ahogy azt az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése megállapítja. Ezen túlmenően az a tény, hogy egy ágazat magas hasznot ér el egy igen jelentős piaci kereslet által előidézett kivételesen kedvező időszakban, nem jelenti szükségszerűen azt, hogy strukturálisan erős gazdasági és pénzügyi helyzetben van, még kevésbé akkor, ha az előző időszakokban az ágazat különösen alacsony hasznot, sőt veszteséget könyvelt el. Mint az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdése megállapította, a dömpingelt behozatalok okozta gyenge múltbeli gazdasági teljesítmény miatt lehetetlen volt a megfelelő beruházási szint fenntartása a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú életképességének biztosításához egy ennyire tőkeigényes ágazatban. Végezetül a vizsgálati időszak végén a közösségi piacot ismét a nagyon alacsony árú dömpingelt behozatal jelentős aránya jellemezte. Ez a piaci helyzet potenciálisan nagy veszélyt jelentett, mivel a korábbi években, amikor a kereslet a szokásos szinten volt, egy hasonló piaci helyzet (amelyet a 954/2006/EK tanácsi rendelet (6) elemzett) már jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. Az állítást ezért elutasítják. |
| --- | --- |

(47)

A Kínai Népköztársaság Kereskedelmi Minisztériuma, a CISA és két kínai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a közösségi gazdasági ágazat a vizsgálati időszak végén már nem volt sebezhető állapotban, különös tekintettel a közelmúltban elért magas nyereségeire. Azokat az okokat, amelyek miatt a közösségi ágazatot a vizsgálati időszak végén sebezhetőnek tekintették, az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése részletezi. A preambulumbekezdés megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kár ugyan nem volt jelentős, azonban azt is kifejtette, hogy tekintettel a Közösség piacára érkező dömpingelt behozatal mértékére, az általános piaci helyzet nagyobb mérvű megváltozása esetén a közösségi gazdasági ágazat ki volt téve az ebből a dömpingelt importból eredő káros hatásoknak. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat csak részben tudta a javára fordítani a fogyasztás jelentős növekedését, és hogy piaci részesedése 5 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak során, ahogy azt az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése megállapítja. Ezen túlmenően az a tény, hogy egy ágazat magas hasznot ér el egy igen jelentős piaci kereslet által előidézett kivételesen kedvező időszakban, nem jelenti szükségszerűen azt, hogy strukturálisan erős gazdasági és pénzügyi helyzetben van, még kevésbé akkor, ha az előző időszakokban az ágazat különösen alacsony hasznot, sőt veszteséget könyvelt el. Mint az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdése megállapította, a dömpingelt behozatalok okozta gyenge múltbeli gazdasági teljesítmény miatt lehetetlen volt a megfelelő beruházási szint fenntartása a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú életképességének biztosításához egy ennyire tőkeigényes ágazatban. Végezetül a vizsgálati időszak végén a közösségi piacot ismét a nagyon alacsony árú dömpingelt behozatal jelentős aránya jellemezte. Ez a piaci helyzet potenciálisan nagy veszélyt jelentett, mivel a korábbi években, amikor a kereslet a szokásos szinten volt, egy hasonló piaci helyzet (amelyet a 954/2006/EK tanácsi rendelet (6) elemzett) már jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. Az állítást ezért elutasítják.

| (48) | Egy kínai exportáló gyártó azt is állította, hogy az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdéséből nem derült ki, hogy a piaci helyzet abban említett megváltozása a WTO Dömpingellenes Megállapodásában meghatározott követelmény értelmében „világosan előre látható és küszöbön álló” lett volna. Előre látható volt, hogy a piaci helyzet meg fog változni, mivel a fogyasztás általában nem marad hosszú ideig kivételesen magas szinten. Az ideiglenes rendelet (90)–(126) preambulumbekezdésében elvégzett elemzés egyértelmű romlást állapít meg, amely valójában egy bizonyos időszakon keresztül ment végbe. Az a tény, hogy bizonyos időre van szükség ahhoz, hogy néhány összetevő és mutató pozitív értéke negatívvá váljon, nem összeegyeztethetetlen azzal, hogy a meglévő tendenciákra figyelemmel e negatív hatások már világosan előre láthatók legyenek. A vizsgálati időszak végén a kárveszély világosan előre látható volt, és a kárral fenyegető helyzethez vezető kedvezőtlen tendenciák kezdete küszöbön állt, mivel már a vizsgálati időszak utolsó hónapjaiban megkezdődött a kereslet bizonyos mértékű visszaesése. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(48)

Egy kínai exportáló gyártó azt is állította, hogy az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdéséből nem derült ki, hogy a piaci helyzet abban említett megváltozása a WTO Dömpingellenes Megállapodásában meghatározott követelmény értelmében „világosan előre látható és küszöbön álló” lett volna. Előre látható volt, hogy a piaci helyzet meg fog változni, mivel a fogyasztás általában nem marad hosszú ideig kivételesen magas szinten. Az ideiglenes rendelet (90)–(126) preambulumbekezdésében elvégzett elemzés egyértelmű romlást állapít meg, amely valójában egy bizonyos időszakon keresztül ment végbe. Az a tény, hogy bizonyos időre van szükség ahhoz, hogy néhány összetevő és mutató pozitív értéke negatívvá váljon, nem összeegyeztethetetlen azzal, hogy a meglévő tendenciákra figyelemmel e negatív hatások már világosan előre láthatók legyenek. A vizsgálati időszak végén a kárveszély világosan előre látható volt, és a kárral fenyegető helyzethez vezető kedvezőtlen tendenciák kezdete küszöbön állt, mivel már a vizsgálati időszak utolsó hónapjaiban megkezdődött a kereslet bizonyos mértékű visszaesése. Az állítást ezért elutasították.

| (49) | További állítások vagy észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (88) és (89) preambulumbekezdésének a kárra vonatkozó megállapításait a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(49)

További állítások vagy észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (88) és (89) preambulumbekezdésének a kárra vonatkozó megállapításait a Bizottság megerősíti.

E.   KÁRVESZÉLY

1.   A közösségi felhasználás, az érintett országból származó import és a közösségi gazdasági ágazat helyzetének valószínű alakulása a vizsgálati időszak után

1.1.   Az átmeneti intézkedések után végzett elemzés

| (50) | A fenti (5) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintába felvett közösségi gyártóknak és a panaszosnak egy további kérdőívet küldtek, hogy 2009 márciusáig bezárólag újabb információkat gyűjtsenek a piaci fejleményekkel és a fő kármutatók alakulásával kapcsolatban. Az importra vonatkozóan az Eurostat által rendelkezésre bocsátott legutóbbi adatokat szintén alapos elemzésnek vetették alá. A teljesség céljából a vizsgálati időszak és 2009 márciusa közötti időszakra vonatkozó számadatokat alább közöljük. Mivel ezek a számok csak kilenc hónapra vonatkoznak, a volumenre indexet nem adunk meg. |
| --- | --- |

(50)

A fenti (5) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintába felvett közösségi gyártóknak és a panaszosnak egy további kérdőívet küldtek, hogy 2009 márciusáig bezárólag újabb információkat gyűjtsenek a piaci fejleményekkel és a fő kármutatók alakulásával kapcsolatban. Az importra vonatkozóan az Eurostat által rendelkezésre bocsátott legutóbbi adatokat szintén alapos elemzésnek vetették alá. A teljesség céljából a vizsgálati időszak és 2009 márciusa közötti időszakra vonatkozó számadatokat alább közöljük. Mivel ezek a számok csak kilenc hónapra vonatkoznak, a volumenre indexet nem adunk meg.

| (51) | A vizsgálati időszak után a közösségi felhasználás jelentősen, és az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében megállapítottnál gyorsabb ütemben szűkülni kezdett. A közösségi piac valójában már a vizsgálati időszak vége és a 2009 márciusa közötti időszakban csaknem 30 %-kal (7) csökkent. | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak után |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi felhasználás | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 | 1 720 968 |

(51)

A vizsgálati időszak után a közösségi felhasználás jelentősen, és az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében megállapítottnál gyorsabb ütemben szűkülni kezdett. A közösségi piac valójában már a vizsgálati időszak vége és a 2009 márciusa közötti időszakban csaknem 30 %-kal (7) csökkent.

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak után

Közösségi felhasználás

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

1 720 968

| (52) | A Kínából érkező behozatal ugyanakkor szintén számottevően csökkent, figyelembe véve azonban a közösségi felhasználás meredekebb esését, a szóban forgó behozatal piaci részesedése megközelítőleg 18 %-ra nőtt. A kínai behozatal árai az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdésében megállapítottaknak megfelelően növekedtek.










  Kína | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak után |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal mennyisége | 26 396 | 136 850 | 470 413 | 542 840 | 306 866 |
| Piaci részesedés | 1,0 % | 5,1 % | 14,9 % | 17,1 % | 17,8 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 491 | 1 451 | 1 663 | 1 733 |
| Exportár | 766,48 | 699,90 | 699,10 | 715,09 | 966,63 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 91 | 91 | 93 | 138 |

(52)

A Kínából érkező behozatal ugyanakkor szintén számottevően csökkent, figyelembe véve azonban a közösségi felhasználás meredekebb esését, a szóban forgó behozatal piaci részesedése megközelítőleg 18 %-ra nőtt. A kínai behozatal árai az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdésében megállapítottaknak megfelelően növekedtek.

Kína

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak után

Behozatal mennyisége

26 396

136 850

470 413

542 840

306 866

Piaci részesedés

1,0 %

5,1 %

14,9 %

17,1 %

17,8 %

Index (2005 = 100)

100

491

1 451

1 663

1 733

Exportár

766,48

699,90

699,10

715,09

966,63

Index (2005 = 100)

100

91

91

93

138

| (53) | Ugyanebben az időszakban a közösségi gazdasági ágazat termelése lényegesen lecsökkent, így a mintába felvett vállalatok kapacitáskihasználása 2009. márciusban 60 %-ra esett vissza. A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon folytatott értékesítései jelentősen és a közösségi felhasználásban bekövetkezett visszaeséssel összhangban csökkentek, így a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése stabil maradt. Ami az árakat illeti, a 2008 második felében megfigyelhető árnövekedést követően az árak 2009 első negyedévében csökkentek, habár értékük magasabb maradt, mint a vizsgálati időszak során.










  A mintában szereplő közösségi gyártók | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak után |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 | 1 477 198 |
| Kapacitás | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 | 1 889 180 |
| Kapacitás-kihasználás | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % | 78 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 | 88 |

(53)

Ugyanebben az időszakban a közösségi gazdasági ágazat termelése lényegesen lecsökkent, így a mintába felvett vállalatok kapacitáskihasználása 2009. márciusban 60 %-ra esett vissza. A közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon folytatott értékesítései jelentősen és a közösségi felhasználásban bekövetkezett visszaeséssel összhangban csökkentek, így a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése stabil maradt. Ami az árakat illeti, a 2008 második felében megfigyelhető árnövekedést követően az árak 2009 első negyedévében csökkentek, habár értékük magasabb maradt, mint a vizsgálati időszak során.

A mintában szereplő közösségi gyártók

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak után

Gyártás

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

1 477 198

Kapacitás

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

1 889 180

Kapacitás-kihasználás

83 %

89 %

90 %

90 %

78 %

Index (2005 = 100)

100

108

110

109

88

| Közösségi gazdasági ágazat | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak után |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK értékesítési volumen | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 | 1 093 175 |
| Piaci részesedés | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % | 63,5 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 102 | 95 | 92 | 90 |

Közösségi gazdasági ágazat

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak után

EK értékesítési volumen

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

1 093 175

Piaci részesedés

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

63,5 %

Index (2005 = 100)

100

102

95

92

90

| A mintában szereplő közösségi gyártók | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak után |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK értékesítési ár | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 | 1 415 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 106 | 121 | 121 | 135 |

A mintában szereplő közösségi gyártók

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak után

EK értékesítési ár

983

1 047

1 188

1 192

1 415

Index (2005 = 100)

100

106

121

121

135

| (54) | Végezetül, a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége nagymértékben és az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdésében meghatározottnál gyorsabb ütemben csökkent, így 2009 első negyedévében negatív értéket (– 0,8 %) mutatott.










  A mintában szereplő közösségi gyártók | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak után |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | 12,1 % | 17,3 % | 17,9 % | 15,4 % | 3,5 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 143 | 147 | 127 | 20 |

(54)

Végezetül, a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége nagymértékben és az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdésében meghatározottnál gyorsabb ütemben csökkent, így 2009 első negyedévében negatív értéket (– 0,8 %) mutatott.

A mintában szereplő közösségi gyártók

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak után

Nyereségesség

12,1 %

17,3 %

17,9 %

15,4 %

3,5 %

Index (2005 = 100)

100

143

147

127

20

| (55) | Következésképpen, a vizsgálat végleges szakaszában összegyűjtött és ellenőrzött információk megerősítik az ideiglenes rendelet (90)–(112) preambulumbekezdésében elvégzett elemzést. |
| --- | --- |

(55)

Következésképpen, a vizsgálat végleges szakaszában összegyűjtött és ellenőrzött információk megerősítik az ideiglenes rendelet (90)–(112) preambulumbekezdésében elvégzett elemzést.

1.2.   A felek által benyújtott észrevételeks

| (56) | Az egyik exportáló gyártó hangoztatta, hogy a kár vizsgálata – ellentétben a dömping vizsgálatával – kiterjedt a vizsgálati időszakon túlra is, így az elemzést a 2008 júniusát követő időszakra vonatkozó információkra és adatokra is alapozza. |
| --- | --- |

(56)

Az egyik exportáló gyártó hangoztatta, hogy a kár vizsgálata – ellentétben a dömping vizsgálatával – kiterjedt a vizsgálati időszakon túlra is, így az elemzést a 2008 júniusát követő időszakra vonatkozó információkra és adatokra is alapozza.

| (57) | Mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak adja az alapját a kárveszély ideiglenes rendeletben végzett felmérésének. A kárveszély esetében azonban a vizsgálati időszak során megállapított kár, természeténél fogva nem lehet jelentős, máskülönben a vizsgálat tényleges jelentős kár alapján végzett vizsgálatnak minősülne. A vizsgáló hatóságnak ezért meg kell bizonyosodnia arról, hogy – noha a kár a vizsgálati időszak alatt nem volt jelentős – az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdésében említett tényezők engednek-e arra következtetni, hogy jelentős kár veszélye áll fenn. Ezért a vizsgáló hatóság ellenőrizheti, hogy a vizsgálati időszak vége után bekövetkező események megerősítik-e az ideiglenes szakaszban a kárveszéllyel kapcsolatban tett megállapításokat. |
| --- | --- |

(57)

Mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak adja az alapját a kárveszély ideiglenes rendeletben végzett felmérésének. A kárveszély esetében azonban a vizsgálati időszak során megállapított kár, természeténél fogva nem lehet jelentős, máskülönben a vizsgálat tényleges jelentős kár alapján végzett vizsgálatnak minősülne. A vizsgáló hatóságnak ezért meg kell bizonyosodnia arról, hogy – noha a kár a vizsgálati időszak alatt nem volt jelentős – az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdésében említett tényezők engednek-e arra következtetni, hogy jelentős kár veszélye áll fenn. Ezért a vizsgáló hatóság ellenőrizheti, hogy a vizsgálati időszak vége után bekövetkező események megerősítik-e az ideiglenes szakaszban a kárveszéllyel kapcsolatban tett megállapításokat.

| (58) | A Kínai Népköztársaság Kereskedelmi Minisztériuma, a CISA és egy kínai exportáló gyártó úgy vélte, hogy a felhasznált információforrást az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében nem határozták meg egyértelműen, és hogy az ideiglenes rendelet (99), (101) és (108) preambulumbekezdésében említett, a közösségi gyártók vagy a panaszos által szolgáltatott előrejelzések és egyéb információk nem objektív információforrásból származtak. A Kereskedelmi Minisztérium azt is állította, hogy ezen információk felhasználásával a vizsgáló hatóság láthatóan nem tett eleget a dömpingellenes WTO-megállapodásban a kárveszéllyel kapcsolatos vizsgálatokra vonatkozóan előírt „különleges gondosság” követelményének. |
| --- | --- |

(58)

A Kínai Népköztársaság Kereskedelmi Minisztériuma, a CISA és egy kínai exportáló gyártó úgy vélte, hogy a felhasznált információforrást az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében nem határozták meg egyértelműen, és hogy az ideiglenes rendelet (99), (101) és (108) preambulumbekezdésében említett, a közösségi gyártók vagy a panaszos által szolgáltatott előrejelzések és egyéb információk nem objektív információforrásból származtak. A Kereskedelmi Minisztérium azt is állította, hogy ezen információk felhasználásával a vizsgáló hatóság láthatóan nem tett eleget a dömpingellenes WTO-megállapodásban a kárveszéllyel kapcsolatos vizsgálatokra vonatkozóan előírt „különleges gondosság” követelményének.

| (59) | Megerősítést nyert, hogy az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében említett nyilvános információk különböző forrásaira vonatkozó részletes bizonyítékokat jóval az ideiglenes rendelet kihirdetését megelőzően elérhetővé tették az érdekelt felek számára betekinthető aktákban. Ami a közösségi gazdasági ágazat által nyújtott előrejelzéseket és egyéb információkat illeti, ezeket ellenőrizték, és kizárólag akkor és olyan mértékben vették figyelembe, amikor és amennyire ezek az információk megbízhatónak és pontosnak minősültek. Azt a tényt, hogy a benyújtott információkat ellenőrizték, az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdése már kifejezetten említette, valamint – ahogy azt a fenti (5) preambulumbekezdés említi – további ellenőrző látogatásokra került sor az átmeneti rendelkezések elrendelését követően. |
| --- | --- |

(59)

Megerősítést nyert, hogy az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében említett nyilvános információk különböző forrásaira vonatkozó részletes bizonyítékokat jóval az ideiglenes rendelet kihirdetését megelőzően elérhetővé tették az érdekelt felek számára betekinthető aktákban. Ami a közösségi gazdasági ágazat által nyújtott előrejelzéseket és egyéb információkat illeti, ezeket ellenőrizték, és kizárólag akkor és olyan mértékben vették figyelembe, amikor és amennyire ezek az információk megbízhatónak és pontosnak minősültek. Azt a tényt, hogy a benyújtott információkat ellenőrizték, az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdése már kifejezetten említette, valamint – ahogy azt a fenti (5) preambulumbekezdés említi – további ellenőrző látogatásokra került sor az átmeneti rendelkezések elrendelését követően.

| (60) | A fenti (56) és (58) preambulumbekezdésben említett állításokat ezért elutasítják. |
| --- | --- |

(60)

A fenti (56) és (58) preambulumbekezdésben említett állításokat ezért elutasítják.

| (61) | A CISA azt állította, hogy a kínai import fejleményeinek a vizsgálati időszakot követő értékelésekor nem a tényleges behozatalt, hanem a beérkezett megrendelések szintjét kellett volna figyelembe venni, mivel a tényleges behozatalra normális esetben a megrendelés után 3–4 hónappal kerül sor. Az időeltolódást tekintetbe véve az EK piaci keresletének szintjében bekövetkező bármely változás csak néhány hónappal később nyilvánulna meg a tényleges behozatalban, ami megmagyarázza, miért volt még mindig jelentős a kínai import 2008 novemberében és decemberében annak ellenére, hogy az EU piacán a kereslet már hanyatlani kezdett. Hasonló észrevételeket tett egy kínai exportáló gyártó is. |
| --- | --- |

(61)

A CISA azt állította, hogy a kínai import fejleményeinek a vizsgálati időszakot követő értékelésekor nem a tényleges behozatalt, hanem a beérkezett megrendelések szintjét kellett volna figyelembe venni, mivel a tényleges behozatalra normális esetben a megrendelés után 3–4 hónappal kerül sor. Az időeltolódást tekintetbe véve az EK piaci keresletének szintjében bekövetkező bármely változás csak néhány hónappal később nyilvánulna meg a tényleges behozatalban, ami megmagyarázza, miért volt még mindig jelentős a kínai import 2008 novemberében és decemberében annak ellenére, hogy az EU piacán a kereslet már hanyatlani kezdett. Hasonló észrevételeket tett egy kínai exportáló gyártó is.

| (62) | Általában a tényleges import szolgál az egy adott országból érkező import mennyisége és átlagára értékelésének alapjául. A beérkező megrendeléseket az egyéb információk alátámasztása céljából figyelembe lehet venni, azonban azok ritkán igazolhatók kielégítően ellenőrizhető bizonyítékokkal. Mindenesetre az állítás elemzéséből kiderült, hogy a közösségi felhasználás már 2008 harmadik negyedévében csökkenni kezdett: ezért ennek a körülménynek 3–4 hónapos időeltolódás esetén már a 2008 negyedik negyedévében beérkező kínai import szintjében nyomon követhetőnek kellett volna lennie, ezzel szemben az viszonylag magas maradt. Ráadásul, ha figyelembe vesszük a 3–4 hónapos időeltolódást, a kínai import 2009 első negyedévében végbemenő erőteljes zuhanása inkább a dömpingellenes intézkedésekre adott előzetes válaszként, mint a kereslet visszaesésére adott válaszként lenne értelmezhető. Valójában az importőrök feltehetően egyre kevésbé voltak hajlandók olyan árut rendelni, amelynek megérkezésekor már dömpingellenes intézkedések lehetnek érvényben. Következésképpen elmondható, hogy az inkább a beérkező megrendeléseken, mint a tényleges behozatalon alapuló elemzés csak bizonytalanságot okozott volna a vizsgálatban, és nem vezetett volna jelentősen eltérő következtetésekre. A CISA ezzel kapcsolatos állítását ezért elutasítják. |
| --- | --- |

(62)

Általában a tényleges import szolgál az egy adott országból érkező import mennyisége és átlagára értékelésének alapjául. A beérkező megrendeléseket az egyéb információk alátámasztása céljából figyelembe lehet venni, azonban azok ritkán igazolhatók kielégítően ellenőrizhető bizonyítékokkal. Mindenesetre az állítás elemzéséből kiderült, hogy a közösségi felhasználás már 2008 harmadik negyedévében csökkenni kezdett: ezért ennek a körülménynek 3–4 hónapos időeltolódás esetén már a 2008 negyedik negyedévében beérkező kínai import szintjében nyomon követhetőnek kellett volna lennie, ezzel szemben az viszonylag magas maradt. Ráadásul, ha figyelembe vesszük a 3–4 hónapos időeltolódást, a kínai import 2009 első negyedévében végbemenő erőteljes zuhanása inkább a dömpingellenes intézkedésekre adott előzetes válaszként, mint a kereslet visszaesésére adott válaszként lenne értelmezhető. Valójában az importőrök feltehetően egyre kevésbé voltak hajlandók olyan árut rendelni, amelynek megérkezésekor már dömpingellenes intézkedések lehetnek érvényben. Következésképpen elmondható, hogy az inkább a beérkező megrendeléseken, mint a tényleges behozatalon alapuló elemzés csak bizonytalanságot okozott volna a vizsgálatban, és nem vezetett volna jelentősen eltérő következtetésekre. A CISA ezzel kapcsolatos állítását ezért elutasítják.

| (63) | A Kínai Népköztársaság Kereskedelmi Minisztériuma, a CISA és egy kínai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a néhány közösségi gyártócsoport által közzétett különböző sajtóközlemények, illetve pénzügyi beszámolók szerint a teljesítményük szempontjából 2008 erős év maradt, ez pedig ellentétes az ideiglenes rendelet kárveszéllyel kapcsolatos megállapításaival, különösen annak (110) preambulumbekezdésével. |
| --- | --- |

(63)

A Kínai Népköztársaság Kereskedelmi Minisztériuma, a CISA és egy kínai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a néhány közösségi gyártócsoport által közzétett különböző sajtóközlemények, illetve pénzügyi beszámolók szerint a teljesítményük szempontjából 2008 erős év maradt, ez pedig ellentétes az ideiglenes rendelet kárveszéllyel kapcsolatos megállapításaival, különösen annak (110) preambulumbekezdésével.

| (64) | A fenti állítás vizsgálatakor kiderült, hogy a CISA által említett információ nem kifejezetten az érintett termék gyártásával foglalkozó európai társaságokhoz kapcsolódott. Ahogy azt a fenti (44) preambulumbekezdés említi, a nagyobb vállalatcsoportok különböző tagokból tevődnek össze, amelyek gyakran igen különböző termékeket állítanak elő. Egy vállalatcsoportra vonatkozó általános pénzügyi információk ezért nem tekinthetők a hasonló terméket előállító és azt a közösségi piacon értékesítő egyes tagok gazdasági helyzetére nézve is reprezentatívnak. Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálatban felhasznált, hasonló terméket gyártó vállalatokra vonatkozó információkat megfelelően ellenőrizték. Az állítást ezért elutasítják. |
| --- | --- |

(64)

A fenti állítás vizsgálatakor kiderült, hogy a CISA által említett információ nem kifejezetten az érintett termék gyártásával foglalkozó európai társaságokhoz kapcsolódott. Ahogy azt a fenti (44) preambulumbekezdés említi, a nagyobb vállalatcsoportok különböző tagokból tevődnek össze, amelyek gyakran igen különböző termékeket állítanak elő. Egy vállalatcsoportra vonatkozó általános pénzügyi információk ezért nem tekinthetők a hasonló terméket előállító és azt a közösségi piacon értékesítő egyes tagok gazdasági helyzetére nézve is reprezentatívnak. Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálatban felhasznált, hasonló terméket gyártó vállalatokra vonatkozó információkat megfelelően ellenőrizték. Az állítást ezért elutasítják.

| (65) | Az ideiglenes rendeletnek kifejezetten a (90)–(112) preambulumbekezdésére vonatkozó további állítások hiányában az azokban foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(65)

Az ideiglenes rendeletnek kifejezetten a (90)–(112) preambulumbekezdésére vonatkozó további állítások hiányában az azokban foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.

2.   Kárveszély

2.1.   A dömpingelt import volumenének alakulása

| (66) | A CISA azt állította, hogy a kínai importnak az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében említett növekedése a közösségi piac megnövekedett keresletének következménye volt. Hasonló észrevételeket nyújtott be a Kereskedelmi Minisztérium és egy kínai exportáló gyártó is. A CISA elutasította azt az értékelést is, miszerint a kínai import alakulása piacszerzési stratégia eredménye is lehet, és hangsúlyozta, hogy mivel a kínai export számtalan kínai gyártó tevékenységének összessége, lehetetlen elképzelés, hogy az említettek összehangolt stratégiát dolgoztak volna ki. |
| --- | --- |

(66)

A CISA azt állította, hogy a kínai importnak az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében említett növekedése a közösségi piac megnövekedett keresletének következménye volt. Hasonló észrevételeket nyújtott be a Kereskedelmi Minisztérium és egy kínai exportáló gyártó is. A CISA elutasította azt az értékelést is, miszerint a kínai import alakulása piacszerzési stratégia eredménye is lehet, és hangsúlyozta, hogy mivel a kínai export számtalan kínai gyártó tevékenységének összessége, lehetetlen elképzelés, hogy az említettek összehangolt stratégiát dolgoztak volna ki.

| (67) | Ha igaz volna az, hogy – ahogy azt a CISA állítja – a kínai import alakulása összefüggésben áll az EK piacán bekövetkező keresletnövekedéssel, e behozatal piaci részesedése lényegében stabil maradt volna, és nem nőtt volna 1 %-ról 17 %-ra a figyelembe vett időszak során. A kínai import piaci részesedésének jelentős növekedése, valamint annak a közösségi gazdasági ágazat és más importforrások piaci részesedésének alakulásától teljesen eltérő alakulása világosan azt mutatja, hogy a kínai behozatal növekedése más tényezőkből is ered. Ezt a következtetést támasztja alá az a tény is, hogy a kínai import ára tartósan nagyon alacsony és dömpingelt volt, ahogy azt az ideiglenes rendelet (63)–(65) preambulumbekezdésében kifejtették. Ezenfelül az exportőröknek nincs szükségük stratégia összehangolására ahhoz, hogy egymáshoz hasonló magatartást tanúsítsanak. Amint egyértelművé válik, hogy az árak bizonyos nagyon alacsony szinten tartása eredményes piacszerzéshez vezet, az ilyen sikeres piaci stratégia irányába való konvergenciára feltehetően sor kerülhet az exportőrök együttműködése nélkül is. Ezért a fenti (66) preambulumbekezdésben foglalt állításokat a Bizottság elutasítja és az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésének megállapításait megerősíti. |
| --- | --- |

(67)

Ha igaz volna az, hogy – ahogy azt a CISA állítja – a kínai import alakulása összefüggésben áll az EK piacán bekövetkező keresletnövekedéssel, e behozatal piaci részesedése lényegében stabil maradt volna, és nem nőtt volna 1 %-ról 17 %-ra a figyelembe vett időszak során. A kínai import piaci részesedésének jelentős növekedése, valamint annak a közösségi gazdasági ágazat és más importforrások piaci részesedésének alakulásától teljesen eltérő alakulása világosan azt mutatja, hogy a kínai behozatal növekedése más tényezőkből is ered. Ezt a következtetést támasztja alá az a tény is, hogy a kínai import ára tartósan nagyon alacsony és dömpingelt volt, ahogy azt az ideiglenes rendelet (63)–(65) preambulumbekezdésében kifejtették. Ezenfelül az exportőröknek nincs szükségük stratégia összehangolására ahhoz, hogy egymáshoz hasonló magatartást tanúsítsanak. Amint egyértelművé válik, hogy az árak bizonyos nagyon alacsony szinten tartása eredményes piacszerzéshez vezet, az ilyen sikeres piaci stratégia irányába való konvergenciára feltehetően sor kerülhet az exportőrök együttműködése nélkül is. Ezért a fenti (66) preambulumbekezdésben foglalt állításokat a Bizottság elutasítja és az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésének megállapításait megerősíti.

| (68) | A CISA azzal is érvelt, hogy ellentétben az ideiglenes rendelet (115) és (116) preambulumbekezdésében szereplő elemzéssel, a Kínából származó behozatal nagymértékben csökkent a vizsgálati időszakot követő időszakban. Csakugyan igaz az, hogy – amint azt a fenti (52) preambulumbekezdés megállapítja – a Kínából származó behozatal jelentősen visszaesett a vizsgálati időszak után. Az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésének megszövegezéséből azonban egyértelműen kitűnik, hogy nem az ilyen behozatal abszolút volumene számít, hanem annak a felhasználáshoz viszonyított relatív súlya, más szóval, a piaci részesedése a teljes közösségi piacon. Ahogy azt a fenti (52) preambulumbekezdés is megállapította, az abszolút volumenben mért csökkenés ellenére az érintett termék Kínából származó behozatalának piaci részesedése a vizsgálati időszak után enyhén megnőtt. Ezért figyelembe véve azt a tényt, hogy i. az ideiglenes rendelet (115) és (116) preambulumbekezdésében foglalt érvelésnek megfelelően végzett értékelés alapját az ideiglenes megállapítások idején az importra vonatkozóan elérhető legfrissebb megbízható információk szolgáltatták, azaz a 2008. novemberi és decemberi importadatok; ii. ezek az adatok összhangban álltak a kínai behozatal addigi alakulásával; és iii. az érvelés relatív és nem abszolút volumeneken alapult, megállapítást nyert, hogy az ideiglenes rendelet (115) és (116) preambulumbekezdésében foglalt értékelés nem áll ellentmondásban a fenti (52) preambulumbekezdésben említett megállapításokkal. Mindenesetre érdemes megjegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében említett okoknál fogva a kínai behozatal mértéke károkozással fenyegetett, még abban az esetben is, ha a behozatal volumene a felhasználásnál nagyobb arányban kezdene csökkenni, mivel már maga az a tény, hogy a csökkenő felhasználás közegében jelentős mennyiségű alacsony árú kínai termék van jelen a piacon, erősen lenyomhatja az általános árszintet. Az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdésében említett tényezők egyike sem képes egyébként döntő útbaigazítást adni a kárral való fenyegetés meglétéről. Az összes tényezőt együttesen kell vizsgálni. Az érvet ezért a Bizottság elutasítja, és az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdésének megállapításait jóváhagyja. |
| --- | --- |

(68)

A CISA azzal is érvelt, hogy ellentétben az ideiglenes rendelet (115) és (116) preambulumbekezdésében szereplő elemzéssel, a Kínából származó behozatal nagymértékben csökkent a vizsgálati időszakot követő időszakban. Csakugyan igaz az, hogy – amint azt a fenti (52) preambulumbekezdés megállapítja – a Kínából származó behozatal jelentősen visszaesett a vizsgálati időszak után. Az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésének megszövegezéséből azonban egyértelműen kitűnik, hogy nem az ilyen behozatal abszolút volumene számít, hanem annak a felhasználáshoz viszonyított relatív súlya, más szóval, a piaci részesedése a teljes közösségi piacon. Ahogy azt a fenti (52) preambulumbekezdés is megállapította, az abszolút volumenben mért csökkenés ellenére az érintett termék Kínából származó behozatalának piaci részesedése a vizsgálati időszak után enyhén megnőtt. Ezért figyelembe véve azt a tényt, hogy i. az ideiglenes rendelet (115) és (116) preambulumbekezdésében foglalt érvelésnek megfelelően végzett értékelés alapját az ideiglenes megállapítások idején az importra vonatkozóan elérhető legfrissebb megbízható információk szolgáltatták, azaz a 2008. novemberi és decemberi importadatok; ii. ezek az adatok összhangban álltak a kínai behozatal addigi alakulásával; és iii. az érvelés relatív és nem abszolút volumeneken alapult, megállapítást nyert, hogy az ideiglenes rendelet (115) és (116) preambulumbekezdésében foglalt értékelés nem áll ellentmondásban a fenti (52) preambulumbekezdésben említett megállapításokkal. Mindenesetre érdemes megjegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében említett okoknál fogva a kínai behozatal mértéke károkozással fenyegetett, még abban az esetben is, ha a behozatal volumene a felhasználásnál nagyobb arányban kezdene csökkenni, mivel már maga az a tény, hogy a csökkenő felhasználás közegében jelentős mennyiségű alacsony árú kínai termék van jelen a piacon, erősen lenyomhatja az általános árszintet. Az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdésében említett tényezők egyike sem képes egyébként döntő útbaigazítást adni a kárral való fenyegetés meglétéről. Az összes tényezőt együttesen kell vizsgálni. Az érvet ezért a Bizottság elutasítja, és az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdésének megállapításait jóváhagyja.

2.2.   Az exportőrök szabad kapacitása

| (69) | A CISA azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdésében foglalt elemzés a mintába felvett exportőrök adatain alapult, amelyek a leginkább exportorientált vállalatok, így adataik nem tükrözik pontosan a Kínából származó behozatal általános helyzetét. A CISA szerint ezzel szemben a kínai exportnak az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésében meghatározott, az EK-ba irányuló és az összes kínai exporthoz viszonyított százalékos aránya tendenciát váltott 2008-ban, és 15 %-ról 11 %-ra esett vissza. Végezetül, az ideiglenes rendelet (117)–(119) preambulumbekezdésében foglalt elemzés figyelmen kívül hagyja a kínai hazai piacon mutatkozó kereslet alakulását, amely az előrejelzések szerint a meglévő többletkapacitás révén előállított termékek jelentős részét felvenné. Ezzel kapcsolatban utaltak a kínai kormánynak a belső kereslet fenntartását szolgáló több projektjére és tervére. A Kereskedelmi Minisztérium is azt állította, hogy a kínai hazai piac keresletének alakulását nem vizsgálták az ideiglenes rendeletben. |
| --- | --- |

(69)

A CISA azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdésében foglalt elemzés a mintába felvett exportőrök adatain alapult, amelyek a leginkább exportorientált vállalatok, így adataik nem tükrözik pontosan a Kínából származó behozatal általános helyzetét. A CISA szerint ezzel szemben a kínai exportnak az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésében meghatározott, az EK-ba irányuló és az összes kínai exporthoz viszonyított százalékos aránya tendenciát váltott 2008-ban, és 15 %-ról 11 %-ra esett vissza. Végezetül, az ideiglenes rendelet (117)–(119) preambulumbekezdésében foglalt elemzés figyelmen kívül hagyja a kínai hazai piacon mutatkozó kereslet alakulását, amely az előrejelzések szerint a meglévő többletkapacitás révén előállított termékek jelentős részét felvenné. Ezzel kapcsolatban utaltak a kínai kormánynak a belső kereslet fenntartását szolgáló több projektjére és tervére. A Kereskedelmi Minisztérium is azt állította, hogy a kínai hazai piac keresletének alakulását nem vizsgálták az ideiglenes rendeletben.

| (70) | A mintába felvett vállalatokkal kapcsolatban az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdésében tett megállapításokat egyértelműen megerősítik az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésében említett általános exportadatokra vonatkozó tendenciák, amelyek a figyelembe vett időszakban az EK-ba irányuló export még jelentősebben növekvő tendenciáját bizonyítják. Ami az érintett termék EK-ba irányuló és az összes kínai exporthoz viszonyított exportja 2008-ban növekvő arányának feltételezett megfordulását illeti, a CISA nem nyújtott be az állítását alátámasztó döntő bizonyítékot. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kínai statisztikák adatai nyilvánvalóan az érintett terméktől jelentősen eltérő termékkörre utalnak. Ez világosan kiderül abból, hogy az Európába irányuló kivitel e statisztikák szerint nem csak sokkal nagyobb, mint az érintett termék behozataláról az Eurostat által szolgáltatott adatokból látszik, hanem a kivitel alakulása is teljesen eltérő tendenciát mutat. A benyújtott bizonyítékokat ezért nem lehetett elfogadni. A kínai kormánynak a belső kereslet ösztönzésére irányuló tervezett intézkedéseit illetően a benyújtott bizonyíték nem változtathat az elemzésen, mivel a keresletre gyakorolt hatásokat nem lehet megbízhatóan megállapítani. Ezenfelül az említett projektek többsége esetében tisztázatlan, hogy azokat befejezik-e. Végezetül úgy tűnik, hogy a CISA által említett néhány vezetéképítési nagyprojekt nagyméretű hegesztett csövek és nem az ezen eljárás alá vont varrat nélküli csövek felhasználását irányozza elő. A fenti (69) preambulumbekezdésben említett állításokat ezért elutasítják. |
| --- | --- |

(70)

A mintába felvett vállalatokkal kapcsolatban az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdésében tett megállapításokat egyértelműen megerősítik az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésében említett általános exportadatokra vonatkozó tendenciák, amelyek a figyelembe vett időszakban az EK-ba irányuló export még jelentősebben növekvő tendenciáját bizonyítják. Ami az érintett termék EK-ba irányuló és az összes kínai exporthoz viszonyított exportja 2008-ban növekvő arányának feltételezett megfordulását illeti, a CISA nem nyújtott be az állítását alátámasztó döntő bizonyítékot. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kínai statisztikák adatai nyilvánvalóan az érintett terméktől jelentősen eltérő termékkörre utalnak. Ez világosan kiderül abból, hogy az Európába irányuló kivitel e statisztikák szerint nem csak sokkal nagyobb, mint az érintett termék behozataláról az Eurostat által szolgáltatott adatokból látszik, hanem a kivitel alakulása is teljesen eltérő tendenciát mutat. A benyújtott bizonyítékokat ezért nem lehetett elfogadni. A kínai kormánynak a belső kereslet ösztönzésére irányuló tervezett intézkedéseit illetően a benyújtott bizonyíték nem változtathat az elemzésen, mivel a keresletre gyakorolt hatásokat nem lehet megbízhatóan megállapítani. Ezenfelül az említett projektek többsége esetében tisztázatlan, hogy azokat befejezik-e. Végezetül úgy tűnik, hogy a CISA által említett néhány vezetéképítési nagyprojekt nagyméretű hegesztett csövek és nem az ezen eljárás alá vont varrat nélküli csövek felhasználását irányozza elő. A fenti (69) preambulumbekezdésben említett állításokat ezért elutasítják.

| (71) | A CISA úgy vélte továbbá, hogy az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésében említett átirányítási forgatókönyv nem helytálló, mivel az USA-ba irányuló kínai export elsősorban olyan termékekből (OCTG) tevődik össze, amelyeket nem importálnak számottevő mennyiségben az EK-ba. A CISA azzal is érvelt, hogy az EK-nak megállapított kínai árak nem szükségszerűen alacsonyabbak, mint más országokban, épp ellenkezőleg, az EK eddig vonzó piac volt a kínai export számára. Ezekkel az állításokkal kapcsolatban meg kell állapítani, hogy az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésében végzett elemzés olyan statisztikai adatokon alapult, amelyek nem tartalmaznak részletes utalást egyes terméktípusokra vonatkozóan. Mindenesetre megjegyzendő, hogy az érintett termék előállításához szükséges gyártóberendezés túlnyomórészt felhasználható a varrat nélküli csövek különböző terméktípusainak gyártásához. Ezért még ha a csövek egy bizonyos típusát, mint például az OCTG-csöveket, nem importálják is nagy mennyiségben a Közösségbe, ez a tény a potenciálisan elérhető szabad kapacitás figyelembevétele szempontjából nem lényeges, mivel az ilyen típusú csövek gyártásához használt berendezés könnyedén átállítható az érintett termék más típusainak gyártására, amelyeket lényegesen nagyobb mennyiségben importálnak az EK piacára. Ezért a fenti (66) preambulumbekezdésben foglalt állításokat a Bizottság elutasítja, és az ideiglenes rendelet (117)–(119) preambulumbekezdésének megállapításait megerősíti. |
| --- | --- |

(71)

A CISA úgy vélte továbbá, hogy az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésében említett átirányítási forgatókönyv nem helytálló, mivel az USA-ba irányuló kínai export elsősorban olyan termékekből (OCTG) tevődik össze, amelyeket nem importálnak számottevő mennyiségben az EK-ba. A CISA azzal is érvelt, hogy az EK-nak megállapított kínai árak nem szükségszerűen alacsonyabbak, mint más országokban, épp ellenkezőleg, az EK eddig vonzó piac volt a kínai export számára. Ezekkel az állításokkal kapcsolatban meg kell állapítani, hogy az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésében végzett elemzés olyan statisztikai adatokon alapult, amelyek nem tartalmaznak részletes utalást egyes terméktípusokra vonatkozóan. Mindenesetre megjegyzendő, hogy az érintett termék előállításához szükséges gyártóberendezés túlnyomórészt felhasználható a varrat nélküli csövek különböző terméktípusainak gyártásához. Ezért még ha a csövek egy bizonyos típusát, mint például az OCTG-csöveket, nem importálják is nagy mennyiségben a Közösségbe, ez a tény a potenciálisan elérhető szabad kapacitás figyelembevétele szempontjából nem lényeges, mivel az ilyen típusú csövek gyártásához használt berendezés könnyedén átállítható az érintett termék más típusainak gyártására, amelyeket lényegesen nagyobb mennyiségben importálnak az EK piacára. Ezért a fenti (66) preambulumbekezdésben foglalt állításokat a Bizottság elutasítja, és az ideiglenes rendelet (117)–(119) preambulumbekezdésének megállapításait megerősíti.

2.3.   Kínai importárak

| (72) | A CISA azt állította, hogy a vizsgálati időszak után a kínai importárak lényegesen megemelkedtek, míg a közösségi gazdasági ágazat árai nem követték ezt a tendenciát, így a vizsgálati időszak alatt tapasztalt alákínálás jelentősen csökkent vagy akár meg is szűnt volna a vizsgálati időszak utáni időszakban. |
| --- | --- |

(72)

A CISA azt állította, hogy a vizsgálati időszak után a kínai importárak lényegesen megemelkedtek, míg a közösségi gazdasági ágazat árai nem követték ezt a tendenciát, így a vizsgálati időszak alatt tapasztalt alákínálás jelentősen csökkent vagy akár meg is szűnt volna a vizsgálati időszak utáni időszakban.

| (73) | Ahogy azt az ideiglenes rendelet (98) és (122) preambulumbekezdése már említette, megerősítést nyert, hogy a vizsgálati időszakot követően a különböző országok importárai, ideértve Kínát, jelentősen megnövekedtek, csakúgy, mint a közösségi gazdasági ágazat árai. A közösségi gazdasági ágazat vizsgálati időszak utáni árlistáinak és a Kínából importált összehasonlítható termékeknek elemzését elvégezték, amiből kiderült, hogy párhuzam vonható az ármozgások tekintetében. Következésképpen nem volt bizonyíték azon feltevés alátámasztására, miszerint a vizsgálati időszak során tapasztalt alákínálás lényegesen csökkent vagy akár meg is szűnt volna. Az ideiglenes rendelet (120)–(123) preambulumbekezdésének megállapításait ezért a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(73)

Ahogy azt az ideiglenes rendelet (98) és (122) preambulumbekezdése már említette, megerősítést nyert, hogy a vizsgálati időszakot követően a különböző országok importárai, ideértve Kínát, jelentősen megnövekedtek, csakúgy, mint a közösségi gazdasági ágazat árai. A közösségi gazdasági ágazat vizsgálati időszak utáni árlistáinak és a Kínából importált összehasonlítható termékeknek elemzését elvégezték, amiből kiderült, hogy párhuzam vonható az ármozgások tekintetében. Következésképpen nem volt bizonyíték azon feltevés alátámasztására, miszerint a vizsgálati időszak során tapasztalt alákínálás lényegesen csökkent vagy akár meg is szűnt volna. Az ideiglenes rendelet (120)–(123) preambulumbekezdésének megállapításait ezért a Bizottság megerősíti.

2.4.   Készletszint

| (74) | Ehhez kapcsolódó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésének megállapításait a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(74)

Ehhez kapcsolódó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésének megállapításait a Bizottság megerősíti.

2.5.   További tényezők

| (75) | A CISA azt állította, hogy a kínai kormány lehetséges beavatkozása, amelyet az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdése említ, puszta feltevés. A vizsgálatok azonban rámutattak, hogy az egyik kínai exportáló gyártónak az ideiglenes szakaszban megítélt egyedi bánásmódot utólag vissza kell vonni, ahogy azt a fenti (19)–(23) preambulumbekezdés említi, pontosan az állami beavatkozás megnövekedett mértéke miatt, amelyet a vizsgálati időszak utáni romló gazdasági helyzet indokolt. Ez a tény világosan alátámasztja az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésének megállapítását, az állítást ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(75)

A CISA azt állította, hogy a kínai kormány lehetséges beavatkozása, amelyet az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdése említ, puszta feltevés. A vizsgálatok azonban rámutattak, hogy az egyik kínai exportáló gyártónak az ideiglenes szakaszban megítélt egyedi bánásmódot utólag vissza kell vonni, ahogy azt a fenti (19)–(23) preambulumbekezdés említi, pontosan az állami beavatkozás megnövekedett mértéke miatt, amelyet a vizsgálati időszak utáni romló gazdasági helyzet indokolt. Ez a tény világosan alátámasztja az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésének megállapítását, az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

2.6.   Következtetések

| (76) | Elsősorban megjegyzendő, hogy a kárveszélyre vonatkozó megállapítást a Bizottság azután tette, hogy figyelembe vette, többek között, az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésében és (9) bekezdésében említett különböző tényezők összességét. |
| --- | --- |

(76)

Elsősorban megjegyzendő, hogy a kárveszélyre vonatkozó megállapítást a Bizottság azután tette, hogy figyelembe vette, többek között, az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésében és (9) bekezdésében említett különböző tényezők összességét.

| (77) | A CISA azzal érvelt, hogy az ideiglenes rendelet megállapításai nem felelnek meg a WTO által az ilyen jellegű vizsgálatok tekintetében előírt normáknak, nevezetesen, hogy a megállapításokat bizonyítékkal kell alátámasztani, azok nem lehetnek feltételezések, találgatások vagy távoli lehetőségek; az előrejelzéseknek és feltevéseknek nagy valószínűséggel kell rendelkezniük, és meg kell vizsgálni az adott következtetéshez elvezető alternatív magyarázatokat is. |
| --- | --- |

(77)

A CISA azzal érvelt, hogy az ideiglenes rendelet megállapításai nem felelnek meg a WTO által az ilyen jellegű vizsgálatok tekintetében előírt normáknak, nevezetesen, hogy a megállapításokat bizonyítékkal kell alátámasztani, azok nem lehetnek feltételezések, találgatások vagy távoli lehetőségek; az előrejelzéseknek és feltevéseknek nagy valószínűséggel kell rendelkezniük, és meg kell vizsgálni az adott következtetéshez elvezető alternatív magyarázatokat is.

| (78) | Az ideiglenes rendelet világosan jelzi, hogy a vizsgálat különböző tényezőihez kapcsolódó megállapításokra milyen alapon jutottak. Ezeket az említett bizonyítékok támasztották alá, nevezetesen: az Eurostat statisztikai adatai, az együttműködő vállalatok által a kérdőívre adott válaszok, a panaszos által a mintába fel nem vett vállalatokra vonatkozóan adott információk, az érdekelt felek által tett észrevételekben nyújtott információk és a vizsgálat során az interneten szerzett egyéb információk. Az érdekelt felek minden ilyen információt, amennyiben az nem volt bizalmas, megtekinthettek. |
| --- | --- |

(78)

Az ideiglenes rendelet világosan jelzi, hogy a vizsgálat különböző tényezőihez kapcsolódó megállapításokra milyen alapon jutottak. Ezeket az említett bizonyítékok támasztották alá, nevezetesen: az Eurostat statisztikai adatai, az együttműködő vállalatok által a kérdőívre adott válaszok, a panaszos által a mintába fel nem vett vállalatokra vonatkozóan adott információk, az érdekelt felek által tett észrevételekben nyújtott információk és a vizsgálat során az interneten szerzett egyéb információk. Az érdekelt felek minden ilyen információt, amennyiben az nem volt bizalmas, megtekinthettek.

| (79) | A kárveszély vizsgálatával kapcsolatos tényezőket külön és az ideiglenes rendeletben részletesen is értékelték, valamint az ideiglenes szakaszban megállapított feltevések és előrejelzések megvalósulásának mértékét a vizsgálat végleges szakaszában újra megvizsgálták és – a lehetséges mértékig – ellenőrizték, ahogy azt e rendelet megállapításai tartalmazzák. Az ideiglenes rendeletben foglalt megállapításoknak ellentmondó tények, bizonyítékok vagy jelek nem merültek fel. Ily módon az ideiglenes rendeletben foglalt előrejelzések és hipotézisek nem egyszerű feltevések vagy állítások, hanem a helyzet alapos elemzésének eredményei. |
| --- | --- |

(79)

A kárveszély vizsgálatával kapcsolatos tényezőket külön és az ideiglenes rendeletben részletesen is értékelték, valamint az ideiglenes szakaszban megállapított feltevések és előrejelzések megvalósulásának mértékét a vizsgálat végleges szakaszában újra megvizsgálták és – a lehetséges mértékig – ellenőrizték, ahogy azt e rendelet megállapításai tartalmazzák. Az ideiglenes rendeletben foglalt megállapításoknak ellentmondó tények, bizonyítékok vagy jelek nem merültek fel. Ily módon az ideiglenes rendeletben foglalt előrejelzések és hipotézisek nem egyszerű feltevések vagy állítások, hanem a helyzet alapos elemzésének eredményei.

| (80) | Ami a fenti (78) preambulumbekezdésben említett alternatív magyarázatokat és értelmezéseket illeti, ezeket – ideértve az érdekelt felek beadványaiban előadottakat is – a vizsgálat során megfelelően megvizsgálták, és ebben a rendeletben, valamint az ideiglenes rendeletben meg is válaszolták. |
| --- | --- |

(80)

Ami a fenti (78) preambulumbekezdésben említett alternatív magyarázatokat és értelmezéseket illeti, ezeket – ideértve az érdekelt felek beadványaiban előadottakat is – a vizsgálat során megfelelően megvizsgálták, és ebben a rendeletben, valamint az ideiglenes rendeletben meg is válaszolták.

| (81) | Összefoglalásképpen tehát a vizsgálati időszak után elvégzett tényelemzés, valamint az érdekelt felek által az ideiglenes rendelettel és a végleges megállapítások nyilvánosságra hozatalával kapcsolatban tett észrevételek elemzése nem hozott felszínre olyan bizonyítékot, amely kétségbe vonná a következtetést, mely szerint a vizsgálati időszak végén fennállt a jelentős károkozás veszélye. Ennélfogva a CISA (77) preambulumbulumbekezdésben említett állítását a Bizottság elveti, az ideiglenes rendelet (126) preambulumbulumbekezdésének megállapításait pedig megerősíti. |
| --- | --- |

(81)

Összefoglalásképpen tehát a vizsgálati időszak után elvégzett tényelemzés, valamint az érdekelt felek által az ideiglenes rendelettel és a végleges megállapítások nyilvánosságra hozatalával kapcsolatban tett észrevételek elemzése nem hozott felszínre olyan bizonyítékot, amely kétségbe vonná a következtetést, mely szerint a vizsgálati időszak végén fennállt a jelentős károkozás veszélye. Ennélfogva a CISA (77) preambulumbulumbekezdésben említett állítását a Bizottság elveti, az ideiglenes rendelet (126) preambulumbulumbekezdésének megállapításait pedig megerősíti.

F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

1.   A dömpingelt import hatása

| (82) | Konkrét észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (128)–(135) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(82)

Konkrét észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (128)–(135) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

2.   Más tényezők hatása

a)   A közösségi gazdasági ágazat import- és exporttevékenysége

| (83) | A CISA azt állította, hogy az a tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat az érintett terméket Kínából és más országokból importálta, azt bizonyítja, hogy nem rendelkezik megfelelő kapacitással ahhoz, hogy kielégítse a közösségi piacon fennálló keresletet. Ez azért lenne így, mert a közösségi gazdasági ágazat nem ruházott be új gyártási kapacitások létrehozásába, és erősen a piac magasabb értékű szegmensére összpontosított. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, ahogy az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdése kifejti, hogy az ilyen behozatal a becslések szerint kevesebb, mint a Kínából származó összes import 2 %-a volt, és nem szolgáltattak bizonyítékot arra nézve, hogy ez az összeg magasabb lenne. |
| --- | --- |

(83)

A CISA azt állította, hogy az a tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat az érintett terméket Kínából és más országokból importálta, azt bizonyítja, hogy nem rendelkezik megfelelő kapacitással ahhoz, hogy kielégítse a közösségi piacon fennálló keresletet. Ez azért lenne így, mert a közösségi gazdasági ágazat nem ruházott be új gyártási kapacitások létrehozásába, és erősen a piac magasabb értékű szegmensére összpontosított. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, ahogy az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdése kifejti, hogy az ilyen behozatal a becslések szerint kevesebb, mint a Kínából származó összes import 2 %-a volt, és nem szolgáltattak bizonyítékot arra nézve, hogy ez az összeg magasabb lenne.

| (84) | A CISA kíváncsi volt annak pontos okaira is, hogy az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdésében említett vállalatcsoport miért szorult az említett behozatalra. A kérdést további vizsgálatnak vetették alá, és megerősítést nyert, hogy egyes terméktípusok gyártását a csoport nem európai tagjai végzik költséghatékonysági okokból. Ahogy azt az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdése említi, kiderült, hogy ez a behozatal azonban nem jelentett egyben alákínálást a közösségi gazdasági ágazat ugyanazon terméktípusra alkalmazott áraihoz képest. |
| --- | --- |

(84)

A CISA kíváncsi volt annak pontos okaira is, hogy az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdésében említett vállalatcsoport miért szorult az említett behozatalra. A kérdést további vizsgálatnak vetették alá, és megerősítést nyert, hogy egyes terméktípusok gyártását a csoport nem európai tagjai végzik költséghatékonysági okokból. Ahogy azt az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdése említi, kiderült, hogy ez a behozatal azonban nem jelentett egyben alákínálást a közösségi gazdasági ágazat ugyanazon terméktípusra alkalmazott áraihoz képest.

| (85) | A CISA végül rámutatott egy látszólagos ellentmondásra a közösségi gazdasági ágazat jövőbeli exportértékesítéseinek viszonylag kedvező előrejelzése és a harmadik országok piacainak általános gazdasági tendenciái között, mely utóbbiak az előrejelzés szerint inkább hanyatlani fognak. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat exporttevékenységének elemzése semmilyen módon nem hat a kárra vagy a kárveszélyre vonatkozó következtetésekre, amelyek kizárólag a közösségi ágazatnak a hasonló termékkel kapcsolatban az EK piacán folytatott tevékenységét vették figyelembe. Ha egyes közösségi gyártóknak optimista elképzeléseik vannak exporttevékenységeiket illetően, ez csak a prognosztizált általános gazdasági teljesítményük túlértékelését eredményezheti, nem a belső piacon elért teljesítményüket, amelyet az elemzés során külön kezeltek. |
| --- | --- |

(85)

A CISA végül rámutatott egy látszólagos ellentmondásra a közösségi gazdasági ágazat jövőbeli exportértékesítéseinek viszonylag kedvező előrejelzése és a harmadik országok piacainak általános gazdasági tendenciái között, mely utóbbiak az előrejelzés szerint inkább hanyatlani fognak. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat exporttevékenységének elemzése semmilyen módon nem hat a kárra vagy a kárveszélyre vonatkozó következtetésekre, amelyek kizárólag a közösségi ágazatnak a hasonló termékkel kapcsolatban az EK piacán folytatott tevékenységét vették figyelembe. Ha egyes közösségi gyártóknak optimista elképzeléseik vannak exporttevékenységeiket illetően, ez csak a prognosztizált általános gazdasági teljesítményük túlértékelését eredményezheti, nem a belső piacon elért teljesítményüket, amelyet az elemzés során külön kezeltek.

| (86) | Ezért a fenti (83)–(85) preambulumbekezdésben említett állításokat elutasítják és az ideiglenes rendelet (136)–(141) preambulumbekezdésének megállapításait megerősítik. |
| --- | --- |

(86)

Ezért a fenti (83)–(85) preambulumbekezdésben említett állításokat elutasítják és az ideiglenes rendelet (136)–(141) preambulumbekezdésének megállapításait megerősítik.

b)   Harmadik országokból származó behozatal

| (87) | A CISA továbbá azt állította, hogy nem elégséges megvizsgálni az EU-ban tagsággal nem rendelkező más harmadik országokból származó import átlagárait, hanem figyelembe kell venni ezeknek a termékeknek a pontos jellegét is. Megerősítést nyert, hogy minden olyan esetben, ahol az importőrök az árakra vonatkozóan kellőképp részletes információt nyújtottak, részletes elemzést végeztek. Sajnálatos módon a kereskedelmi statisztikák nem túl részletesek, és tekintettel az importőrök között a vizsgálat során folytatott viszonylag kismértékű együttműködésre, kevés információ állt rendelkezésre a más országokból származó behozatal termékenkénti áraira vonatkozóan. Egyik fél sem szolgáltatott azonban olyan megalapozott információt, amely az ideiglenes rendelet (142)–(145) preambulumbekezdésében említettől eltérő következtetésre adott volna okot, így az ideiglenes rendelet említett preambulumbekezdéseinek megállapításait a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(87)

A CISA továbbá azt állította, hogy nem elégséges megvizsgálni az EU-ban tagsággal nem rendelkező más harmadik országokból származó import átlagárait, hanem figyelembe kell venni ezeknek a termékeknek a pontos jellegét is. Megerősítést nyert, hogy minden olyan esetben, ahol az importőrök az árakra vonatkozóan kellőképp részletes információt nyújtottak, részletes elemzést végeztek. Sajnálatos módon a kereskedelmi statisztikák nem túl részletesek, és tekintettel az importőrök között a vizsgálat során folytatott viszonylag kismértékű együttműködésre, kevés információ állt rendelkezésre a más országokból származó behozatal termékenkénti áraira vonatkozóan. Egyik fél sem szolgáltatott azonban olyan megalapozott információt, amely az ideiglenes rendelet (142)–(145) preambulumbekezdésében említettől eltérő következtetésre adott volna okot, így az ideiglenes rendelet említett preambulumbekezdéseinek megállapításait a Bizottság megerősíti.

c)   Verseny a többi közösségi gyártóval

| (88) | Ehhez kapcsolódó konkrét észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (146) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(88)

Ehhez kapcsolódó konkrét észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (146) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

d)   Termelési költségek/nyersanyagköltségek

| (89) | A CISA azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat annak érdekében, hogy a magasabb eladási árú terméktípusokra összpontosítson, megváltoztatta a termékösszetételét, hogy a gyártási költségek növekedésének hatásait megfékezze. Ez azt bizonyítaná, hogy ellentétben azzal, amit az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdése állít, a közösségi ágazat rendelkezett megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy a költségnövekedést az eladási árak emelésével kompenzálja. |
| --- | --- |

(89)

A CISA azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat annak érdekében, hogy a magasabb eladási árú terméktípusokra összpontosítson, megváltoztatta a termékösszetételét, hogy a gyártási költségek növekedésének hatásait megfékezze. Ez azt bizonyítaná, hogy ellentétben azzal, amit az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdése állít, a közösségi ágazat rendelkezett megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy a költségnövekedést az eladási árak emelésével kompenzálja.

| (90) | Nem fér kétség ahhoz, hogy a közösségi ágazat idővel megpróbálta maximalizálni a nyereséget azáltal, hogy a költségnövekedést az eladási árak emelésével kompenzálta. Ez a folyamat azonban nem tarthat a végtelenségig, és eljön a pillanat, amikor az ilyen kiigazításokra a piacon fennálló verseny miatt többé már nincs lehetőség. Egy olyan piacon, ahol a hasonló termékeket lényegesen alacsonyabb áron értékesítik, minél nagyobb az alacsony áron értékesített termékek piaci részesedése, annál kisebb lehet az ilyen haszonkulcs működtetéséhez szükséges áremelés mértéke. A CISA által tett észrevételek ezért nem mondanak ellent az ideiglenes rendelet (147)–(149) preambulumbekezdésének megállapításainak, amelyeket ennélfogva a Bizottság megerősít. |
| --- | --- |

(90)

Nem fér kétség ahhoz, hogy a közösségi ágazat idővel megpróbálta maximalizálni a nyereséget azáltal, hogy a költségnövekedést az eladási árak emelésével kompenzálta. Ez a folyamat azonban nem tarthat a végtelenségig, és eljön a pillanat, amikor az ilyen kiigazításokra a piacon fennálló verseny miatt többé már nincs lehetőség. Egy olyan piacon, ahol a hasonló termékeket lényegesen alacsonyabb áron értékesítik, minél nagyobb az alacsony áron értékesített termékek piaci részesedése, annál kisebb lehet az ilyen haszonkulcs működtetéséhez szükséges áremelés mértéke. A CISA által tett észrevételek ezért nem mondanak ellent az ideiglenes rendelet (147)–(149) preambulumbekezdésének megállapításainak, amelyeket ennélfogva a Bizottság megerősít.

e)   A varrat nélküli csövek közösségi piacának zsugorodása a gazdasági visszaesés miatt

| (91) | A Kínai Népköztársaság Kereskedelmi Minisztériuma, a CISA és egy kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a közösségi ágazat gazdasági problémáinak a gyökere a globális gazdasági visszaesés, és megállapították, hogy ennek következtében megszakadt az okozati viszony a kínai behozatal és bármely feltételezett kár vagy kárveszély között. E tekintetben megjegyzendő, hogy a CISA maga is elismerte: a 2005 és a vizsgálati időszak között uralkodó piaci felhasználás kivételesen nagymértékű volt, és hogy a vizsgálati időszak után tapasztalt kereslet-visszaesés elég nagy részben egyszerűen annak tulajdonítható, hogy a termék piaca visszatér szokásos kerékvágásába. Ezért nem biztos, hogy a globális gazdasági visszaesést lehet-e a kár egyik okának tekinteni, mivel a hozzáférhető információ csak azt mutatja, hogy az EK-piac fogyasztása a vizsgálati időszak után a múltban már megszokottnak minősített szintekre tért vissza. Ez arra is utalna, hogy a közösségi felhasználásnak a figyelembe vett időszak alatti kivételesen nagy mértéke tette lehetővé, hogy a közösségi gazdasági ágazat ne szenvedjen jelentős kárt a dömpingelt kínai behozatal jelentős piaci részesedése és erősen alákínált árai ellenére sem. Az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdése mindenesetre nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy a globális gazdasági visszaesés szerepet játszhatott abban, hogy a közösségi ágazat kárt szenvedett a vizsgálati időszakot követően. Nem lehet azonban azt állítani, hogy a közösségi ágazatot csakis az általános gazdasági válság hatásai befolyásolták kedvezőtlenül, és a dömpingelt behozatalnak semmi szerepe nem volt, amikor nyilvánvaló, hogy ez utóbbi nagyon jelentős piaci részesedéssel és a közösségi ágazat árainál jócskán alákínált árakkal rendelkezett. Ezért a Bizottság elutasítja azt az állítást, miszerint a gazdasági visszaesés megszakította az ideiglenes rendelet (128)–(135) preambulumbekezdésében említett okozati viszonyt, míg azzal a kérdéssel, hogy a vizsgálati időszakhoz képest megváltozott gazdasági környezet befolyásolhatja az intézkedések szintjének meghatározását, az alábbi (104) preambulumbekezdés foglalkozik. |
| --- | --- |

(91)

A Kínai Népköztársaság Kereskedelmi Minisztériuma, a CISA és egy kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a közösségi ágazat gazdasági problémáinak a gyökere a globális gazdasági visszaesés, és megállapították, hogy ennek következtében megszakadt az okozati viszony a kínai behozatal és bármely feltételezett kár vagy kárveszély között. E tekintetben megjegyzendő, hogy a CISA maga is elismerte: a 2005 és a vizsgálati időszak között uralkodó piaci felhasználás kivételesen nagymértékű volt, és hogy a vizsgálati időszak után tapasztalt kereslet-visszaesés elég nagy részben egyszerűen annak tulajdonítható, hogy a termék piaca visszatér szokásos kerékvágásába. Ezért nem biztos, hogy a globális gazdasági visszaesést lehet-e a kár egyik okának tekinteni, mivel a hozzáférhető információ csak azt mutatja, hogy az EK-piac fogyasztása a vizsgálati időszak után a múltban már megszokottnak minősített szintekre tért vissza. Ez arra is utalna, hogy a közösségi felhasználásnak a figyelembe vett időszak alatti kivételesen nagy mértéke tette lehetővé, hogy a közösségi gazdasági ágazat ne szenvedjen jelentős kárt a dömpingelt kínai behozatal jelentős piaci részesedése és erősen alákínált árai ellenére sem. Az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdése mindenesetre nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy a globális gazdasági visszaesés szerepet játszhatott abban, hogy a közösségi ágazat kárt szenvedett a vizsgálati időszakot követően. Nem lehet azonban azt állítani, hogy a közösségi ágazatot csakis az általános gazdasági válság hatásai befolyásolták kedvezőtlenül, és a dömpingelt behozatalnak semmi szerepe nem volt, amikor nyilvánvaló, hogy ez utóbbi nagyon jelentős piaci részesedéssel és a közösségi ágazat árainál jócskán alákínált árakkal rendelkezett. Ezért a Bizottság elutasítja azt az állítást, miszerint a gazdasági visszaesés megszakította az ideiglenes rendelet (128)–(135) preambulumbekezdésében említett okozati viszonyt, míg azzal a kérdéssel, hogy a vizsgálati időszakhoz képest megváltozott gazdasági környezet befolyásolhatja az intézkedések szintjének meghatározását, az alábbi (104) preambulumbekezdés foglalkozik.

| (92) | Az állításokat ezért a Bizottság elutasítja és az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdését megerősíti. |
| --- | --- |

(92)

Az állításokat ezért a Bizottság elutasítja és az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdését megerősíti.

f)   Egyéb tényezők

| (93) | A CISA megjegyezte, hogy egyes közösségi gyártók előre rögzített áras keretmegállapodást kötöttek az ügyfelekkel, így ezek esetében az árak állandóak maradtak. Ugyanakkor hasonló rögzített áras megállapodásokat kötöttek volna a vasérc és az egyéb fontos alkotóelemek beszállítóival is, ennélfogva nem húzhattak hasznot az e nyersanyagok költségeinek a közvetlenül a vizsgálati időszak utáni jelentős zuhanásából sem. |
| --- | --- |

(93)

A CISA megjegyezte, hogy egyes közösségi gyártók előre rögzített áras keretmegállapodást kötöttek az ügyfelekkel, így ezek esetében az árak állandóak maradtak. Ugyanakkor hasonló rögzített áras megállapodásokat kötöttek volna a vasérc és az egyéb fontos alkotóelemek beszállítóival is, ennélfogva nem húzhattak hasznot az e nyersanyagok költségeinek a közvetlenül a vizsgálati időszak utáni jelentős zuhanásából sem.

| (94) | Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy az ügyfelekkel kötött rögzített áras megállapodás olyan gyakorlat, ami egy bizonyos számú szerződésre korlátozódott, és tekintetbe véve a kérdéses időszakokat, nem tekinthető jelentős hatásúnak. Ezt a következtetést igazolja az a tény, hogy a közösségi ágazat árai szintén lényegesen emelkedtek. Ami a főbb nyersanyagokra vonatkozó rögzített áras megállapodásokat illeti, ez az egész világban elterjedt gyakorlat, amely ezért sem hátrányos, sem előnyös helyzetbe nem hozhatja a közösségi gyártókat a hasonló termékek más világpiaci gyártóival szemben. Ezért ez sem tekinthető az okozati viszonyt megszakító oknak. A fenti (93) preambulumbekezdésben említett állításokat ezért elutasítják. |
| --- | --- |

(94)

Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy az ügyfelekkel kötött rögzített áras megállapodás olyan gyakorlat, ami egy bizonyos számú szerződésre korlátozódott, és tekintetbe véve a kérdéses időszakokat, nem tekinthető jelentős hatásúnak. Ezt a következtetést igazolja az a tény, hogy a közösségi ágazat árai szintén lényegesen emelkedtek. Ami a főbb nyersanyagokra vonatkozó rögzített áras megállapodásokat illeti, ez az egész világban elterjedt gyakorlat, amely ezért sem hátrányos, sem előnyös helyzetbe nem hozhatja a közösségi gyártókat a hasonló termékek más világpiaci gyártóival szemben. Ezért ez sem tekinthető az okozati viszonyt megszakító oknak. A fenti (93) preambulumbekezdésben említett állításokat ezért elutasítják.

3.   Az okozati összefüggésekre vonatkozó megállapítás

| (95) | Ehhez kapcsolódó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (151)–(153) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(95)

Ehhez kapcsolódó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (151)–(153) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

G.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   A közösségi ágazat érdeke

| (96) | A panaszos, valamint több közösségi gyártó ismételten kijelentette, hogy a dömpingellenes intézkedések megléte elengedhetetlen számukra a vállalkozás folyamatosságának fenntartásához, tekintettel az alkalmazott károkozó dömpingre. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (155) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(96)

A panaszos, valamint több közösségi gyártó ismételten kijelentette, hogy a dömpingellenes intézkedések megléte elengedhetetlen számukra a vállalkozás folyamatosságának fenntartásához, tekintettel az alkalmazott károkozó dömpingre. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (155) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

2.   A többi közösségi gyártó érdeke

| (97) | Ehhez kapcsolódó konkrét észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (156) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(97)

Ehhez kapcsolódó konkrét észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (156) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

3.   A független közösségi importőrök érdeke

| (98) | Az érintett termék egyik felhasználója, amely egyben importőr is, azt az észrevételt terjesztette elő, miszerint az általa importált termék KN-kódjai nem szerepeltek az eljárás megindításáról szóló értesítésben, és csak az átmeneti intézkedések elrendelését követően lett figyelmes arra, hogy a vizsgálat ezekre a terméktípusokra is kiterjedt. Azt állította, hogy ebből adódóan nem várt dömpingellenes vámot kellett fizetnie. Ezt az importőrt tájékoztatták arról, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés tartalmazta a vizsgálat alá vont termék egyértelmű leírását, és a KN-kódok az értesítésben csupán tájékoztató jelleggel szerepeltek. Az érintett termék helyes vámbesorolása valójában egyike a vizsgált elemeknek, és ezért teljes mértékben elképzelhető, hogy az ideiglenes rendeletben említett KN-kódok némileg eltérnek az eljárás megindításáról szóló értesítésben feltüntetett kódoktól. |
| --- | --- |

(98)

Az érintett termék egyik felhasználója, amely egyben importőr is, azt az észrevételt terjesztette elő, miszerint az általa importált termék KN-kódjai nem szerepeltek az eljárás megindításáról szóló értesítésben, és csak az átmeneti intézkedések elrendelését követően lett figyelmes arra, hogy a vizsgálat ezekre a terméktípusokra is kiterjedt. Azt állította, hogy ebből adódóan nem várt dömpingellenes vámot kellett fizetnie. Ezt az importőrt tájékoztatták arról, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés tartalmazta a vizsgálat alá vont termék egyértelmű leírását, és a KN-kódok az értesítésben csupán tájékoztató jelleggel szerepeltek. Az érintett termék helyes vámbesorolása valójában egyike a vizsgált elemeknek, és ezért teljes mértékben elképzelhető, hogy az ideiglenes rendeletben említett KN-kódok némileg eltérnek az eljárás megindításáról szóló értesítésben feltüntetett kódoktól.

| (99) | Ehhez kapcsolódó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (157) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(99)

Ehhez kapcsolódó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (157) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

4.   A felhasználók érdeke

| (100) | A fenti (98) preambulumbekezdésben említett felhasználó azt is állította, hogy az érintett termékre vonatkozó végleges intézkedések elrendelése esetén vállalatának súlyos beszerzési problémái adódnának, tekintettel arra, hogy az EK gyártói vonakodnak beszállítani a vállalatának. Ezt az állítást megvizsgálták, és bebizonyosodott, hogy a termék közösségi gyártóktól való beszerzésében a fél által észlelt problémák korábbi időszakokat érintettek, amikor a kiemelkedően nagy piaci kereslet idején egyes közösségi gyártók az ilyen termék igen korlátozott mennyiségeinek értékesítését nem tartották gazdaságilag fenntartható megoldásnak. Normális piaci kereslet idején azonban ennek a megszorításnak el kell tűnnie, különösen, ha figyelembe vesszük azt a tényt, hogy az azonos terméktípusok más felhasználói vagy importőrei az intézkedések elrendelése következtében növelhetik az ilyen termék iránti közösségi kereslet szintjét. E megfontolások és azon tény alapján, hogy az érintett termék összfelhasználásának a kérdéses felhasználás csak töredékét képviseli, megállapítást nyert, hogy a beszerzési források elérhetősége nem lényeges kérdés az érintett termék szempontjából. |
| --- | --- |

(100)

A fenti (98) preambulumbekezdésben említett felhasználó azt is állította, hogy az érintett termékre vonatkozó végleges intézkedések elrendelése esetén vállalatának súlyos beszerzési problémái adódnának, tekintettel arra, hogy az EK gyártói vonakodnak beszállítani a vállalatának. Ezt az állítást megvizsgálták, és bebizonyosodott, hogy a termék közösségi gyártóktól való beszerzésében a fél által észlelt problémák korábbi időszakokat érintettek, amikor a kiemelkedően nagy piaci kereslet idején egyes közösségi gyártók az ilyen termék igen korlátozott mennyiségeinek értékesítését nem tartották gazdaságilag fenntartható megoldásnak. Normális piaci kereslet idején azonban ennek a megszorításnak el kell tűnnie, különösen, ha figyelembe vesszük azt a tényt, hogy az azonos terméktípusok más felhasználói vagy importőrei az intézkedések elrendelése következtében növelhetik az ilyen termék iránti közösségi kereslet szintjét. E megfontolások és azon tény alapján, hogy az érintett termék összfelhasználásának a kérdéses felhasználás csak töredékét képviseli, megállapítást nyert, hogy a beszerzési források elérhetősége nem lényeges kérdés az érintett termék szempontjából.

| (101) | Egy másik felhasználó, aki kizárólag a közösségi ágazattól szerzi be a hasonló terméket, ismételten az intézkedések bevezetése mellett érvelt. Az ideiglenes megállapításokra vonatkozóan több felhasználó nem tett észrevételt. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (158) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(101)

Egy másik felhasználó, aki kizárólag a közösségi ágazattól szerzi be a hasonló terméket, ismételten az intézkedések bevezetése mellett érvelt. Az ideiglenes megállapításokra vonatkozóan több felhasználó nem tett észrevételt. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (158) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (102) | Konkrét észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (159) preambulumbekezdését a Bizottság véglegesen megerősíti. |
| --- | --- |

(102)

Konkrét észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (159) preambulumbekezdését a Bizottság véglegesen megerősíti.

H.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár kiküszöböléséhez szükséges szint

| (103) | A panaszos és a közösségi ágazat több közösségi gyártója azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (161)–(163) preambulumbekezdésében említett, a kár kiküszöböléséhez szükséges szint kiszámításához ideiglenesen alkalmazott 3 %-os haszonkulcs kivételesen alacsony, figyelembe véve, hogy ez egy magas állandó költségekkel működő, tőkeigényes ágazat, és hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi ágazat által elért átlagos haszonkulcs jóval 3 % felett mozgott. |
| --- | --- |

(103)

A panaszos és a közösségi ágazat több közösségi gyártója azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (161)–(163) preambulumbekezdésében említett, a kár kiküszöböléséhez szükséges szint kiszámításához ideiglenesen alkalmazott 3 %-os haszonkulcs kivételesen alacsony, figyelembe véve, hogy ez egy magas állandó költségekkel működő, tőkeigényes ágazat, és hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi ágazat által elért átlagos haszonkulcs jóval 3 % felett mozgott.

| (104) | Elismert tény, hogy a hasonló termék erősen tőkeigényes gyártást kíván meg. Úgy vélhető azonban, hogy a jelenlegi piaci helyzet nem teszi lehetővé a kapacitáskihasználás jövőbeni mértékének pontos értékelését, különösen azokra az évekre vonatkozóan, amelyek alatt az intézkedések hatályban lesznek, ez pedig befolyásolhatja annak a haszonkulcsnak a meghatározását, amelyet rendes körülmények között egy adott piacon dömping nélkül lehetne elérni. Ilyen körülmények között és tekintetbe véve azt a tényt, hogy mindig fennáll a lehetősége annak, hogy a közösségi ágazat az intézkedések felülvizsgálatát kérje abban az esetben, ha a körülmények megváltoznának, megállapítást nyert, hogy az ideiglenes szakaszban és egy korábbi, ugyanezt a terméket érintő vizsgálat során meghatározott, mérsékelt 3 %-os haszonkulcsot fenn kell tartani. Meg kell jegyezni azonban, hogy a piaci feltételek jelentős változása esetén ezt a 3 %-os haszonkulcsot szükség esetén felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(104)

Elismert tény, hogy a hasonló termék erősen tőkeigényes gyártást kíván meg. Úgy vélhető azonban, hogy a jelenlegi piaci helyzet nem teszi lehetővé a kapacitáskihasználás jövőbeni mértékének pontos értékelését, különösen azokra az évekre vonatkozóan, amelyek alatt az intézkedések hatályban lesznek, ez pedig befolyásolhatja annak a haszonkulcsnak a meghatározását, amelyet rendes körülmények között egy adott piacon dömping nélkül lehetne elérni. Ilyen körülmények között és tekintetbe véve azt a tényt, hogy mindig fennáll a lehetősége annak, hogy a közösségi ágazat az intézkedések felülvizsgálatát kérje abban az esetben, ha a körülmények megváltoznának, megállapítást nyert, hogy az ideiglenes szakaszban és egy korábbi, ugyanezt a terméket érintő vizsgálat során meghatározott, mérsékelt 3 %-os haszonkulcsot fenn kell tartani. Meg kell jegyezni azonban, hogy a piaci feltételek jelentős változása esetén ezt a 3 %-os haszonkulcsot szükség esetén felül kell vizsgálni.

| (105) | A kár kiküszöböléséhez szükséges szint kiszámításához az ideiglenes rendelet (164) és (165) preambulumbekezdésében meghatározott módszert alkalmazták, a fenti (41) preambulumbekezdésben említett kisebb kiigazítás mellett. A kár kiküszöböléséhez szükséges országos szintet az egyedi bánásmódban nem részesülő egyik exportáló gyártó által értékesített legreprezentatívabb terméktípusokra megállapított kárkülönbözetek súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(105)

A kár kiküszöböléséhez szükséges szint kiszámításához az ideiglenes rendelet (164) és (165) preambulumbekezdésében meghatározott módszert alkalmazták, a fenti (41) preambulumbekezdésben említett kisebb kiigazítás mellett. A kár kiküszöböléséhez szükséges országos szintet az egyedi bánásmódban nem részesülő egyik exportáló gyártó által értékesített legreprezentatívabb terméktípusokra megállapított kárkülönbözetek súlyozott átlagaként számították ki.

| (106) | Az így meghatározott kárkülönbözetek alacsonyabbak a megállapított dömpingkülönbözetnél. |
| --- | --- |

(106)

Az így meghatározott kárkülönbözetek alacsonyabbak a megállapított dömpingkülönbözetnél.

2.   Végleges intézkedések

| (107) | A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésekre és a közösségi érdekre vonatkozóan megállapított következtetésekre tekintettel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, megállapítást nyert, hogy a Kínából származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amelynek mértéke az alacsonyabb vám szabályának megfelelően a megállapított dömping- és kárkülönbözet közül az alacsonyabb, ez pedig minden esetben a kárkülönbözet. |
| --- | --- |

(107)

A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésekre és a közösségi érdekre vonatkozóan megállapított következtetésekre tekintettel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, megállapítást nyert, hogy a Kínából származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amelynek mértéke az alacsonyabb vám szabályának megfelelően a megállapított dömping- és kárkülönbözet közül az alacsonyabb, ez pedig minden esetben a kárkülönbözet.

| (108) | A fentiek alapján a végleges vámok a következők:






  Exportáló gyártó | Dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 17,7 % |
| A többi együttműködő vállalat | 27,2 % |
| Az összes többi vállalat | 39,2 % |

(108)

A fentiek alapján a végleges vámok a következők:

Exportáló gyártó

Dömpingellenes vám

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

17,7 %

A többi együttműködő vállalat

27,2 %

Az összes többi vállalat

39,2 %

| (109) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezek a vámok ezért a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, és e vállalatok, tehát a külön említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Bármely más, e rendelet rendelkező részében kifejezetten név és cím szerint meg nem említett vállalat által – beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő vállalkozásokat is – előállított import termékek nem részesülhetnek ezeknek a vámtételeknek az előnyeiből, és azokra az „összes többi vállalat” esetében meghatározott vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(109)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezek a vámok ezért a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, és e vállalatok, tehát a külön említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Bármely más, e rendelet rendelkező részében kifejezetten név és cím szerint meg nem említett vállalat által – beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő vállalkozásokat is – előállított import termékek nem részesülhetnek ezeknek a vámtételeknek az előnyeiből, és azokra az „összes többi vállalat” esetében meghatározott vámtételt kell alkalmazni.

| (110) | Az egyéni vállalati dömpingellenes vám alkalmazására irányuló kérelmet (például a vállalkozás nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz kell intézni (8), mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítéshez kapcsolódó tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A rendeletet adott esetben ennek megfelelően módosítani kell az egyedi vámtételeket élvező vállalatok jegyzékének aktualizálásával. |
| --- | --- |

(110)

Az egyéni vállalati dömpingellenes vám alkalmazására irányuló kérelmet (például a vállalkozás nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz kell intézni (8), mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítéshez kapcsolódó tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A rendeletet adott esetben ennek megfelelően módosítani kell az egyedi vámtételeket élvező vállalatok jegyzékének aktualizálásával.

| (111) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság végleges dömpingellenes vámok kivetését kívánta ajánlani. Egyúttal a feleknek olyan határidőt biztosítottak, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételeket áttekintették, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(111)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság végleges dömpingellenes vámok kivetését kívánta ajánlani. Egyúttal a feleknek olyan határidőt biztosítottak, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételeket áttekintették, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

| (112) | Az új exportőrök és a rendelet mellékletében említett, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel a 11. cikk (4) bekezdése nem alkalmazandó, ha mintavételt alkalmaztak. |
| --- | --- |

(112)

Az új exportőrök és a rendelet mellékletében említett, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel a 11. cikk (4) bekezdése nem alkalmazandó, ha mintavételt alkalmaztak.

3.   Kötelezettségvállalások

| (113) | Az azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról adott tájékoztatást követően, amelyek alapján a Kínából származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését javasolták, a mintába fel nem vett több kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást szándékozott felajánlani az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. Annak ellenére azonban, hogy minden szükséges feltételt megmagyaráztak, az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében megszabott határidőn belül nem érkezett be kötelezettségvállalási ajánlat, és határidő-módosítást sem kértek. Erre való tekintettel e vizsgálat keretében nem szükséges tovább foglalkozni a kötelezettségvállalások kérdésével. |
| --- | --- |

(113)

Az azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról adott tájékoztatást követően, amelyek alapján a Kínából származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését javasolták, a mintába fel nem vett több kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást szándékozott felajánlani az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban. Annak ellenére azonban, hogy minden szükséges feltételt megmagyaráztak, az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében megszabott határidőn belül nem érkezett be kötelezettségvállalási ajánlat, és határidő-módosítást sem kértek. Erre való tekintettel e vizsgálat keretében nem szükséges tovább foglalkozni a kötelezettségvállalások kérdésével.

I.   AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

| (114) | Mivel a vizsgálatból kiderült, hogy – az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdésében foglaltak szerint – a kárveszély a vizsgálati időszak végén közvetlenül fennállt, figyelembe véve a fenti (50)–(55) preambulumbekezdés megállapításait, amelyek megerősítik, hogy a vizsgálati időszak után számos kármutató kedvezőtlenül alakult, továbbá a megállapított dömpingkülönbözet mértékére figyelemmel megállapítást nyert, hogy az átmeneti intézkedések hiányában a kár bekövetkezett volna. A Bizottság ezért szükségesnek tartja, hogy az ideiglenes dömpingellenes vám – amelyet az ideiglenes rendelet vetett ki – formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék, |
| --- | --- |

(114)

Mivel a vizsgálatból kiderült, hogy – az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdésében foglaltak szerint – a kárveszély a vizsgálati időszak végén közvetlenül fennállt, figyelembe véve a fenti (50)–(55) preambulumbekezdés megállapításait, amelyek megerősítik, hogy a vizsgálati időszak után számos kármutató kedvezőtlenül alakult, továbbá a megállapított dömpingkülönbözet mértékére figyelemmel megállapítást nyert, hogy az átmeneti intézkedések hiányában a kár bekövetkezett volna. A Bizottság ezért szükségesnek tartja, hogy az ideiglenes dömpingellenes vám – amelyet az ideiglenes rendelet vetett ki – formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó egyes, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és kémiai elemzése szerint (9), és jelenleg az ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 (10) KN-kód (7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 és 7304599320 TARIC-kód) alá tartoznak.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, PRC | 17,7 | A949 |
| A mellékletben felsorolt együttműködő vállalatok | 27,2 | A950 |
| Az összes többi vállalat | 39,2 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, PRC

17,7

A949

A mellékletben felsorolt együttműködő vállalatok

27,2

A950

Az összes többi vállalat

39,2

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára a 289/2009/EK bizottsági rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket az ideiglenes vám mértékének megfelelően véglegesen be kell szedni.

3. cikk

Amennyiben a Kínai Népköztársaság egy új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:

| — | nem exportálta a Közösségbe az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2007. július 1-jétől2008. június 30-ig), |
| --- | --- |

—

nem exportálta a Közösségbe az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2007. július 1-jétől2008. június 30-ig),

| — | nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell, |
| --- | --- |

—

nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,

| — | az érintett terméket a Közösségbe ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő exportálására, |
| --- | --- |

—

az érintett terméket a Közösségbe ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő exportálására,

a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így a 27,2 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. OLOFSSON

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL C 174., 2008.7.9., 7. o.

2

(3)  HL L 94., 2009.4.8., 48. o.

3

(4)  A CEV-et a Nemzetközi Hegesztési Intézet által 1967-ben kiadott, IIW IX-555-67. számú technikai jelentés szerint kell meghatározni.

4

(5)  A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló 2008. szeptember 19-i 1031/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 291., 2008.10.31., 1. o.) rendelkezései szerint. Az érintett termékek körét az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő termékleírás és a megfelelő KN-kódok termékleírásának együttese határozza meg.

5

(6)  HL L 175., 2006.6.29., 4. o.

6

(7)  A havi átlagvolumenek összehasonlítása alapján.

7

(8)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, „H” Igazgatóság, N105 04/092 Iroda, 1049 Brüsszel, Belgium.

8

(9)  A CEV-et a Nemzetközi Hegesztési Intézet által 1967-ben kiadott, IIW IX-555-67. számú technikai jelentés szerint kell meghatározni.

9

(10)  A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2008. szeptember 19-i 1031/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 291., 2008.10.31., 1. o.) rendelkezései szerint. Az érintett termékkört az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő árumegnevezés és a megfelelő KN-kódok árumegnevezése együtt határozza meg.

10

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésében az A950-es kiegészítő TARIC-kód alatt feltüntetett együttműködő gyártók jegyzéke

| A vállalat neve | Város |
| --- | --- |
| Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd | Handan |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | Huangshi |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

A vállalat neve

Város

Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd

Handan

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

Huangshi

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 6.10.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 262/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 262/36

---

A BIZOTTSÁG 927/2009/EK RENDELETE

(2009. október 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet mellklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. október 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. október 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 32,3 |
| ZZ | 32,3 |
| 0707 00 05 | TR | 114,4 |
| ZZ | 114,4 |
| 0709 90 70 | TR | 109,3 |
| ZZ | 109,3 |
| 0805 50 10 | AR | 71,1 |
| CL | 103,4 |
| TR | 84,6 |
| UY | 88,0 |
| ZA | 70,3 |
| ZZ | 83,5 |
| 0806 10 10 | BR | 235,1 |
| EG | 159,5 |
| TR | 94,4 |
| US | 152,0 |
| ZZ | 160,3 |
| 0808 10 80 | BR | 63,5 |
| CL | 85,7 |
| NZ | 44,5 |
| US | 80,9 |
| ZA | 66,2 |
| ZZ | 68,2 |
| 0808 20 50 | AR | 82,8 |
| CN | 51,8 |
| TR | 97,2 |
| ZA | 79,8 |
| ZZ | 77,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

32,3

ZZ

32,3

0707 00 05

TR

114,4

ZZ

114,4

0709 90 70

TR

109,3

ZZ

109,3

0805 50 10

AR

71,1

CL

103,4

TR

84,6

UY

88,0

ZA

70,3

ZZ

83,5

0806 10 10

BR

235,1

EG

159,5

TR

94,4

US

152,0

ZZ

160,3

0808 10 80

BR

63,5

CL

85,7

NZ

44,5

US

80,9

ZA

66,2

ZZ

68,2

0808 20 50

AR

82,8

CN

51,8

TR

97,2

ZA

79,8

ZZ

77,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 6.10.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 262/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 262/38

---

A BIZOTTSÁG 928/2009/EK RENDELETE

(2009. október 5.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/2010-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/2010-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 918/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/2010-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 918/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/2010-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. október 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. október 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 259., 2009.10.2., 3. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2009. október 6-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 39,12 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,12 | 3,17 |
| 1701 12 10 (1) | 39,12 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,12 | 2,87 |
| 1701 91 00 (2) | 40,52 | 5,31 |
| 1701 99 10 (2) | 40,52 | 2,18 |
| 1701 99 90 (2) | 40,52 | 2,18 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

39,12

0,00

1701 11 90 (1)

39,12

3,17

1701 12 10 (1)

39,12

0,00

1701 12 90 (1)

39,12

2,87

1701 91 00 (2)

40,52

5,31

1701 99 10 (2)

40,52

2,18

1701 99 90 (2)

40,52

2,18

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

IRÁNYELVEK

| 6.10.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 262/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 262/40

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/107/EK IRÁNYELVE

(2009. szeptember 16.)

a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelvnek egyes határidők meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A 98/8/EK irányelv (3) 16. cikkének (1) bekezdése 2000. május 14-től, az irányelv hatálybalépésének napjától számítva egy tízéves átmeneti időszakról rendelkezik, amely alatt a tagállamok nemzeti szabályaik vagy joggyakorlatuk szerint járhatnak el a biocid termékek forgalomba hozatalával kapcsolatban, ennek keretében különösen engedélyezhetik az irányelv pozitív listáján, azaz az irányelv I., I.A. és I.B. mellékletében még nem szereplő hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(1)

A 98/8/EK irányelv (3) 16. cikkének (1) bekezdése 2000. május 14-től, az irányelv hatálybalépésének napjától számítva egy tízéves átmeneti időszakról rendelkezik, amely alatt a tagállamok nemzeti szabályaik vagy joggyakorlatuk szerint járhatnak el a biocid termékek forgalomba hozatalával kapcsolatban, ennek keretében különösen engedélyezhetik az irányelv pozitív listáján, azaz az irányelv I., I.A. és I.B. mellékletében még nem szereplő hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát.

| (2) | A 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése – ugyancsak 2000. május 14-i kezdettel – egy tízéves munkaprogramról rendelkezik, amelynek során azon biocid termékek hatóanyagait, amelyek az említett időpont előtt a piacon voltak, módszeresen meg kell vizsgálni, és amennyiben az emberek és az állatok egészsége, valamint a környezet szempontjából elfogadhatónak mutatkoznak, fel kell venni az irányelv pozitív listájára. |
| --- | --- |

(2)

A 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése – ugyancsak 2000. május 14-i kezdettel – egy tízéves munkaprogramról rendelkezik, amelynek során azon biocid termékek hatóanyagait, amelyek az említett időpont előtt a piacon voltak, módszeresen meg kell vizsgálni, és amennyiben az emberek és az állatok egészsége, valamint a környezet szempontjából elfogadhatónak mutatkoznak, fel kell venni az irányelv pozitív listájára.

| (3) | A 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. alpontja és (2) bekezdése c) pontjának i. alpontja az irányelv alkalmazásában benyújtott információk tízéves védelméről rendelkezik, amely ugyancsak 2000. május 14-én kezdődik; ennél a védelmi időszak akkor rövidebb, ha egy tagállam ilyen rövidebb időszakot határozott meg, ilyenkor ez utóbbi alkalmazandó az adott tagállam területén. Ez a védelem csak azokra az információkra vonatkozik, amelyeket a 98/8/EK irányelv hatálybalépése előtt már a piacon lévő biocid termékek hatóanyagainak („létező hatóanyagok”), a 98/8/EK irányelv pozitív listájára való felvétele alátámasztására nyújtanak be. |
| --- | --- |

(3)

A 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. alpontja és (2) bekezdése c) pontjának i. alpontja az irányelv alkalmazásában benyújtott információk tízéves védelméről rendelkezik, amely ugyancsak 2000. május 14-én kezdődik; ennél a védelmi időszak akkor rövidebb, ha egy tagállam ilyen rövidebb időszakot határozott meg, ilyenkor ez utóbbi alkalmazandó az adott tagállam területén. Ez a védelem csak azokra az információkra vonatkozik, amelyeket a 98/8/EK irányelv hatálybalépése előtt már a piacon lévő biocid termékek hatóanyagainak („létező hatóanyagok”), a 98/8/EK irányelv pozitív listájára való felvétele alátámasztására nyújtanak be.

| (4) | Attól fogva, hogy egy létező hatóanyagnak megtörtént az értékelése és a 98/8/EK irányelv pozitív listájára való felvétele, e hatóanyag piaca harmonizáltnak tekinthető, és a hatóanyagot tartalmazó termékek forgalomba hozatalára vonatkozó átmeneti szabályok helyett az irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Attól fogva, hogy egy létező hatóanyagnak megtörtént az értékelése és a 98/8/EK irányelv pozitív listájára való felvétele, e hatóanyag piaca harmonizáltnak tekinthető, és a hatóanyagot tartalmazó termékek forgalomba hozatalára vonatkozó átmeneti szabályok helyett az irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (5) | A 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a tízéves munkaprogram befejezése előtt két évvel jelentést tett közzé a munkaprogram keretében elért eredményekről. A jelentés megállapításai szerint arra kell számítani, hogy a hatóanyagok jó részének felülvizsgálata 2010. május 14-ig nem fog lezárulni. Emellett még azon hatóanyagok esetében is, amelyeknek 2010. május 14. előtt döntés született a 98/8/EK irányelv pozitív listájára való felvételéről, elegendő időt kell hagyni arra, hogy a tagállamok átültessék hazai jogukba a kapcsolódó jogi aktusokat, megadják, visszavonják vagy módosítsák a kapcsolódó termékengedélyeket, és ezáltal megfeleljenek a 98/8/EK irányelv harmonizált rendelkezéseinek. Jelentős a veszélye annak, hogy az átmeneti időszak vége, 2010. május 14. után a nemzeti szabályok már nem lesznek alkalmazhatók, a vonatkozó harmonizált szabályok pedig még nem lesznek elfogadva. Ezért az értékelésre kijelölt összes hatóanyag felülvizsgálata befejezésének lehetővé tétele érdekében szükségesnek mutatkozik a tízéves munkaprogram meghosszabbítása. |
| --- | --- |

(5)

A 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a tízéves munkaprogram befejezése előtt két évvel jelentést tett közzé a munkaprogram keretében elért eredményekről. A jelentés megállapításai szerint arra kell számítani, hogy a hatóanyagok jó részének felülvizsgálata 2010. május 14-ig nem fog lezárulni. Emellett még azon hatóanyagok esetében is, amelyeknek 2010. május 14. előtt döntés született a 98/8/EK irányelv pozitív listájára való felvételéről, elegendő időt kell hagyni arra, hogy a tagállamok átültessék hazai jogukba a kapcsolódó jogi aktusokat, megadják, visszavonják vagy módosítsák a kapcsolódó termékengedélyeket, és ezáltal megfeleljenek a 98/8/EK irányelv harmonizált rendelkezéseinek. Jelentős a veszélye annak, hogy az átmeneti időszak vége, 2010. május 14. után a nemzeti szabályok már nem lesznek alkalmazhatók, a vonatkozó harmonizált szabályok pedig még nem lesznek elfogadva. Ezért az értékelésre kijelölt összes hatóanyag felülvizsgálata befejezésének lehetővé tétele érdekében szükségesnek mutatkozik a tízéves munkaprogram meghosszabbítása.

| (6) | Az is szükséges, hogy a felülvizsgálati program vége egybeessék az átmeneti időszak végével, és ily módon a biocid termékek forgalomba hozatalát a nemzeti rendszerek vagy joggyakorlat mindaddig szabályozza, amíg a harmonizált szabályok a helyükbe nem léphetnek. |
| --- | --- |

(6)

Az is szükséges, hogy a felülvizsgálati program vége egybeessék az átmeneti időszak végével, és ily módon a biocid termékek forgalomba hozatalát a nemzeti rendszerek vagy joggyakorlat mindaddig szabályozza, amíg a harmonizált szabályok a helyükbe nem léphetnek.

| (7) | Ugyancsak a következetesség érdekében és annak biztosítására, hogy ne szűnjön meg egyes hatóanyagok esetében az értékelés időtartama alatt az adatok védelme, a 98/8/EK irányelv alkalmazásában benyújtott valamennyi adat védelmi időszakát ki kell terjeszteni oly módon, hogy a vége egybeessék a felülvizsgálati program végével. |
| --- | --- |

(7)

Ugyancsak a következetesség érdekében és annak biztosítására, hogy ne szűnjön meg egyes hatóanyagok esetében az értékelés időtartama alatt az adatok védelme, a 98/8/EK irányelv alkalmazásában benyújtott valamennyi adat védelmi időszakát ki kell terjeszteni oly módon, hogy a vége egybeessék a felülvizsgálati program végével.

| (8) | Előfordulhat, hogy a felülvizsgálati program javasolt meghosszabbítása nem lesz elegendő egyes hatóanyagok értékelésének lezárásához. Egy jelentősen hosszabb határidő kitűzése ugyanakkor a felülvizsgálati program időben történő befejezése érdekében tett erőfeszítések fokozása ellen hatna. A felülvizsgálati program és a fennmaradó hatóanyagokra adott, kapcsolódó átmeneti időszak 2014. május 14. után még legfeljebb 2 évre hosszabbítható meg, és erre csak akkor kerülhet sor, ha egyértelmű jelek utalnak arra, hogy a 98/8/EK irányelv helyébe léptetni kívánt jogszabály 2014. május 14. előtt nem fog hatályba lépni. |
| --- | --- |

(8)

Előfordulhat, hogy a felülvizsgálati program javasolt meghosszabbítása nem lesz elegendő egyes hatóanyagok értékelésének lezárásához. Egy jelentősen hosszabb határidő kitűzése ugyanakkor a felülvizsgálati program időben történő befejezése érdekében tett erőfeszítések fokozása ellen hatna. A felülvizsgálati program és a fennmaradó hatóanyagokra adott, kapcsolódó átmeneti időszak 2014. május 14. után még legfeljebb 2 évre hosszabbítható meg, és erre csak akkor kerülhet sor, ha egyértelmű jelek utalnak arra, hogy a 98/8/EK irányelv helyébe léptetni kívánt jogszabály 2014. május 14. előtt nem fog hatályba lépni.

| (9) | A 98/8/EK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(9)

A 98/8/EK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően kell elfogadni.

| (10) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a fennmaradó hatóanyagok tekintetében a felülvizsgálati időt és a kapcsolódó átmeneti időszakot legfeljebb két évvel meghosszabbíthassa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a 98/8/EK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a fennmaradó hatóanyagok tekintetében a felülvizsgálati időt és a kapcsolódó átmeneti időszakot legfeljebb két évvel meghosszabbíthassa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a 98/8/EK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

| (11) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjával összhangban (5) a tagállamokat arra ösztönzik, hogy a maguk, illetve a Közösség érdekében készítsék el és hozzák nyilvánosságra saját táblázataikat, amelyek a lehető legteljesebb mértékben bemutatják az irányelv és az átültető rendelkezések közötti megfelelést, |
| --- | --- |

(11)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjával összhangban (5) a tagállamokat arra ösztönzik, hogy a maguk, illetve a Közösség érdekében készítsék el és hozzák nyilvánosságra saját táblázataikat, amelyek a lehető legteljesebb mértékben bemutatják az irányelv és az átültető rendelkezések közötti megfelelést,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Módosítások

A 98/8/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés c) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | 2014. május 14-ig az irányelv előírásaival összhangban benyújtott információkat, kivéve, ha ezek az információk biocid termékekre vonatkozó nemzeti szabályok értelmében már védelem alatt állnak. Ilyen esetekben az adott tagállamban ezek az adatok az említett nemzeti szabályokban biztosított adatvédelmi időszak lejártáig, de legkésőbb 2014. május 14-ig, vagy adott esetben legkésőbb addig az időpontig állnak védelem alatt, ameddig a 16. cikk (1) bekezdésében említett átmeneti időszakot a 16. cikk (2) bekezdésével összhangban meghosszabbították;”. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés c) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

2014. május 14-ig az irányelv előírásaival összhangban benyújtott információkat, kivéve, ha ezek az információk biocid termékekre vonatkozó nemzeti szabályok értelmében már védelem alatt állnak. Ilyen esetekben az adott tagállamban ezek az adatok az említett nemzeti szabályokban biztosított adatvédelmi időszak lejártáig, de legkésőbb 2014. május 14-ig, vagy adott esetben legkésőbb addig az időpontig állnak védelem alatt, ameddig a 16. cikk (1) bekezdésében említett átmeneti időszakot a 16. cikk (2) bekezdésével összhangban meghosszabbították;”.

| b) | A (2) bekezdés c) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | 2014. május 14-ig az irányelv előírásaival összhangban benyújtott információkat, kivéve, ha ezek az információk biocid termékekre vonatkozó nemzeti szabályok értelmében már védelem alatt állnak. Ilyen esetekben az adott tagállamban ezek az adatok az említett nemzeti szabályokban biztosított adatvédelmi időszak lejártáig, de legkésőbb 2014. május 14-ig, vagy adott esetben legkésőbb addig az időpontig állnak védelem alatt, ameddig a 16. cikk (1) bekezdésében említett átmeneti időszakot a 16. cikk (2) bekezdésével összhangban meghosszabbították;”. |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés c) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

2014. május 14-ig az irányelv előírásaival összhangban benyújtott információkat, kivéve, ha ezek az információk biocid termékekre vonatkozó nemzeti szabályok értelmében már védelem alatt állnak. Ilyen esetekben az adott tagállamban ezek az adatok az említett nemzeti szabályokban biztosított adatvédelmi időszak lejártáig, de legkésőbb 2014. május 14-ig, vagy adott esetben legkésőbb addig az időpontig állnak védelem alatt, ameddig a 16. cikk (1) bekezdésében említett átmeneti időszakot a 16. cikk (2) bekezdésével összhangban meghosszabbították;”.

| 2. | A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 3. cikk (1) bekezdésétől, az 5. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 8. cikk (2) és (4) bekezdésétől való további eltéréssel és e cikk (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok 2014. május 14-ig folytathatják a biocid termékek forgalomba hozatalára jelenleg alkalmazott rendszerük vagy gyakorlatuk alkalmazását. Ha egy hatóanyagnak az I. vagy I.A. mellékletbe történő felvételére irányuló határozat a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelésre 2014. május 14-nél későbbi időpontot határoz meg, ez az eltérés a határozatban megállapított időpontig továbbra is alkalmazandó az említett hatóanyagot tartalmazó termékekre. A tagállamok megtehetik különösen, hogy nemzeti szabályaiknak megfelelően olyan hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát engedélyezik területükön, amelyek nem szerepelnek az I. és I.A. mellékletben az adott terméktípusra vonatkozóan. Az ilyen hatóanyagoknak a 34. cikk (1) bekezdésében említett időpontban, a 2. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában meghatározottaktól eltérő rendeltetésű biocid termék hatóanyagaként már forgalomban kell lenniük.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 3. cikk (1) bekezdésétől, az 5. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 8. cikk (2) és (4) bekezdésétől való további eltéréssel és e cikk (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok 2014. május 14-ig folytathatják a biocid termékek forgalomba hozatalára jelenleg alkalmazott rendszerük vagy gyakorlatuk alkalmazását. Ha egy hatóanyagnak az I. vagy I.A. mellékletbe történő felvételére irányuló határozat a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelésre 2014. május 14-nél későbbi időpontot határoz meg, ez az eltérés a határozatban megállapított időpontig továbbra is alkalmazandó az említett hatóanyagot tartalmazó termékekre. A tagállamok megtehetik különösen, hogy nemzeti szabályaiknak megfelelően olyan hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát engedélyezik területükön, amelyek nem szerepelnek az I. és I.A. mellékletben az adott terméktípusra vonatkozóan. Az ilyen hatóanyagoknak a 34. cikk (1) bekezdésében említett időpontban, a 2. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában meghatározottaktól eltérő rendeltetésű biocid termék hatóanyagaként már forgalomban kell lenniük.”

| b) | A (2) bekezdés az alábbiak szerint módosul:






  i. | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ezen irányelv elfogadását követően a Bizottság tizennégy éves munkaprogramot indít valamennyi olyan hatóanyag rendszeres vizsgálatára, amely a 34. cikk (1) bekezdésében előírt időpontban a 2. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában meghatározottaktól eltérő rendeltetésű biocid termék hatóanyagaként már forgalomban volt. Külön rendelkezések fogják meghatározni a program létrehozását és végrehajtását, beleértve a különféle hatóanyagok értékelésének elsőbbségi sorrendjét és az ütemezést. Ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására vonatkozó rendelkezéseket a 28. cikk (4) bekezdésében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni. Legkésőbb a munkaprogram befejezése előtt két évvel a Bizottság jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a programmal elért előrehaladásról. A jelentés következtetéseitől függően határozat hozható az (1) bekezdés szerinti átmeneti időszak és a tizennégy éves munkaprogram legfeljebb két évvel történő meghosszabbításáról. Ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedést a 28. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.”; |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés az alábbiak szerint módosul:

i.

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ezen irányelv elfogadását követően a Bizottság tizennégy éves munkaprogramot indít valamennyi olyan hatóanyag rendszeres vizsgálatára, amely a 34. cikk (1) bekezdésében előírt időpontban a 2. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában meghatározottaktól eltérő rendeltetésű biocid termék hatóanyagaként már forgalomban volt. Külön rendelkezések fogják meghatározni a program létrehozását és végrehajtását, beleértve a különféle hatóanyagok értékelésének elsőbbségi sorrendjét és az ütemezést. Ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására vonatkozó rendelkezéseket a 28. cikk (4) bekezdésében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni. Legkésőbb a munkaprogram befejezése előtt két évvel a Bizottság jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a programmal elért előrehaladásról. A jelentés következtetéseitől függően határozat hozható az (1) bekezdés szerinti átmeneti időszak és a tizennégy éves munkaprogram legfeljebb két évvel történő meghosszabbításáról. Ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedést a 28. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.”;

| ii. | a második albekezdésben az „A tízéves időszak alatt” szövegrész helyébe az „A tizennégy éves időszak alatt” szöveg lép. |
| --- | --- |

ii.

a második albekezdésben az „A tízéves időszak alatt” szövegrész helyébe az „A tizennégy éves időszak alatt” szöveg lép.

2. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek 2010. május 14-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2009. szeptember 16-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BUZEK

a Tanács részéről

az elnök

C. MALMSTRÖM

---

(1)  HL C 182., 2009.8.4., 75. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2009. március 24-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2009. július 27-i határozata.

2

(3)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

4

(5)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

5

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 6.10.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 262/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 262/43

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. szeptember 24.)

a Fidzsi-szigeteki Köztársasággal az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 37. cikke szerint folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2007/641/EK tanácsi határozatban foglalt intézkedések alkalmazási időszakának meghosszabbításáról

(2009/735/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt (1) és 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált (2) partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: AKCS–EK partnerségi megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EK partnerségi megállapodás végrehajtása során hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra (3) és különösen annak 3. cikkére,

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének (a továbbiakban: Fejlesztési Együttműködési Eszköz) létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az AKCS–EK partnerségi megállapodás 9. cikkében említett alapvető elemeket megsértették. |
| --- | --- |

(1)

Az AKCS–EK partnerségi megállapodás 9. cikkében említett alapvető elemeket megsértették.

| (2) | A Fejlesztési Együttműködési Eszköz 3. cikkében foglalt értékeket megsértették. |
| --- | --- |

(2)

A Fejlesztési Együttműködési Eszköz 3. cikkében foglalt értékeket megsértették.

| (3) | 2007. április 18-án, az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 37. cikke szerint megkezdődtek a hivatalos konzultációk az AKCS-országokkal és a Fidzsi-szigeteki Köztársasággal, amelyek során a Fidzsi-szigeteki hatóságok konkrét kötelezettségvállalásokat tettek az Európai Unió által azonosított problémák megoldására és a kötelezettségvállalások végrehajtására. |
| --- | --- |

(3)

2007. április 18-án, az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 37. cikke szerint megkezdődtek a hivatalos konzultációk az AKCS-országokkal és a Fidzsi-szigeteki Köztársasággal, amelyek során a Fidzsi-szigeteki hatóságok konkrét kötelezettségvállalásokat tettek az Európai Unió által azonosított problémák megoldására és a kötelezettségvállalások végrehajtására.

| (4) | A (3) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalások közül néhány tekintetében született néhány lényeges kezdeményezés. Ugyanakkor amellett, hogy az AKCS–EK partnerségi megállapodás és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz alapvető elemeire vonatkozó számos fontos kötelezettségvállalás még végrehajtásra vár, a közelmúltban jelentős, kedvezőtlen irányú eseményekre is sor került számos kulcsfontosságú kötelezettségvállalás tekintetében, mint például az alkotmány hatályon kívül helyezése és a választások további jelentős késleltetése. |
| --- | --- |

(4)

A (3) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalások közül néhány tekintetében született néhány lényeges kezdeményezés. Ugyanakkor amellett, hogy az AKCS–EK partnerségi megállapodás és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz alapvető elemeire vonatkozó számos fontos kötelezettségvállalás még végrehajtásra vár, a közelmúltban jelentős, kedvezőtlen irányú eseményekre is sor került számos kulcsfontosságú kötelezettségvállalás tekintetében, mint például az alkotmány hatályon kívül helyezése és a választások további jelentős késleltetése.

| (5) | A 2007/641/EK határozat (5)2009. október 1-jén hatályát veszti. |
| --- | --- |

(5)

A 2007/641/EK határozat (5)2009. október 1-jén hatályát veszti.

| (6) | Ezért a 2007/641/EK határozat hatályát helyénvaló meghosszabbítani, |
| --- | --- |

(6)

Ezért a 2007/641/EK határozat hatályát helyénvaló meghosszabbítani,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2007/641/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez a határozat 2010. március 31-én hatályát veszti. A határozatot legalább hat hónaponként rendszeresen felül kell vizsgálni, illetve késedelem nélkül, amennyiben a Fidzsi-szigeteki Köztársaságban új fejleményekre kerül sor, vagy amennyiben az AKCS-országokkal és a Fidzsi-szigeteki Köztársasággal folytatott új hivatalos konzultációk erre okot adó, különleges kötelezettségvállalásokat eredményeznek.” |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a határozat 2010. március 31-én hatályát veszti. A határozatot legalább hat hónaponként rendszeresen felül kell vizsgálni, illetve késedelem nélkül, amennyiben a Fidzsi-szigeteki Köztársaságban új fejleményekre kerül sor, vagy amennyiben az AKCS-országokkal és a Fidzsi-szigeteki Köztársasággal folytatott új hivatalos konzultációk erre okot adó, különleges kötelezettségvállalásokat eredményeznek.”

| 2. | A melléklet helyébe e határozat melléklete lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet helyébe e határozat melléklete lép.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. OLOFSSON

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

1

(2)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

2

(3)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

3

(4)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

4

(5)  HL L 260., 2007.10.5., 15. o.

5

---

MELLÉKLET

| Őexcellenciája Ratu Epeli Nailatikau, |
| --- |
| a Fidzsi-szigeteki Köztársaság ügyvezető elnöke |
| Suva |
| Fidzsi-szigeteki Köztársaság |

Őexcellenciája Ratu Epeli Nailatikau,

a Fidzsi-szigeteki Köztársaság ügyvezető elnöke

Suva

Fidzsi-szigeteki Köztársaság

Tisztelt Alelnök Úr!

Az Európai Unió nagy jelentőséget tulajdonít az AKCS–EK partnerségi megállapodás (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) 9. cikkében és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 3. cikkében foglalt rendelkezéseknek. Az AKCS–EK partnerség az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság tiszteletben tartásán nyugszik, amely elvek a Cotonoui Megállapodás alapvető elemeiként, és ezáltal a közöttünk fennálló kapcsolatok alapjaként is szolgálnak.

2006. december 11-én az Európai Unió Tanácsa elítélte a Fidzsi-szigeteken lezajlott katonai hatalomátvételt.

Tekintettel arra, hogy a 2006. december 5-i katonai hatalomátvétel a Cotonoui Megállapodás 9. cikkében felsorolt alapvető elemek megsértését jelentette, az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) az említett megállapodás 96. cikke szerint konzultációra kérte fel a Fidzsi-szigeteket, hogy az említett megállapodásban foglaltaknak megfelelően a helyzet alapos kivizsgálása céljából, és amennyiben szükséges, lépéseket tegyen annak orvoslására.

E konzultációk hivatalos része 2007. április 18-án vette kezdetét Brüsszelben. Az Unió üdvözölte, hogy az ideiglenes kormány megerősített számos, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, a demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartása tekintetében tett kulcsfontosságú kötelezettségvállalást az alábbiak szerint és kedvező lépéseket javasolt a végrehajtásukra.

Sajnálatos módon azóta egy sor olyan kedvezőtlen változásra került sor, különösen 2009 áprilisában, amelyekkel a Fidzsi-szigetek jelenleg kötelezettségvállalásainak egész sorát szegi meg. Ez közelebbről az alkotmány hatályon kívül helyezését, a parlamenti választások igen jelentős késleltetését és az emberi jogok megsértését jelenti. Noha a kötelezettségvállalások végrehajtása jelentősen késik, a kötelezettségvállalások többsége továbbra is kiemelten fontos a Fidzsi-szigetek jelenlegi helyzetét tekintve, így ezek jegyzékét e levélhez mellékeltük. Mivel a Fidzsi-szigetek úgy határozott, hogy számos kulcsfontosságú kötelezettségvállalást megsért, ez a Fidzsi-szigetek számára azzal jár, hogy kevesebb fejlesztési támogatásban részesül.

A Cotonoui Megállapodás sarokkövét alkotó partnerség szellemében azonban az Unió kifejezi arra való hajlandóságát, hogy újabb hivatalos konzultációkba bocsátkozzon, amint ezek kedvező kimenetére ésszerű kilátás nyílik. Az ideiglenes miniszterelnök nemrégiben ismertette a reformok és választások ütemtervét. Az Unió továbbra is kész párbeszédet folytatni ezen ütemtervről, valamint kész fontolóra venni, hogy ez esetlegesen új konzultációk alapjául szolgálhat-e. Ennek megfelelően az Unió úgy határozott, hogy a Fidzsi-szigetekre vonatkozó meglévő megfelelő intézkedések hatályát meghosszabbítja, hogy ezáltal lehetőséget teremtsen az új konzultációkra. Mivel néhány vonatkozó intézkedés mára érvényét vesztette, az Unió arra a következtetésre jutott, hogy egyoldalú frissítésük helyett inkább a Fidzsi-szigetekkel folytatott új konzultációk lehetőségét tárná fel bővebben. Következésképpen különösen fontos, hogy az ideiglenes kormány elkötelezze magát az összes érintettet bevonó hazai politikai párbeszéd, valamint a jövőbeli ütemterv időkeretét érintő rugalmasság mellett. Míg az Unió álláspontját jelenleg és a jövőben is mindig a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás alapvető elemei, valamint alapelvei, különösen a párbeszéd sarkalatos szerepe és a kölcsönös kötelezettségvállalások teljesítése fogják irányítani, hangsúlyozni kell, hogy nincsenek az Unió részéről előre eldöntött következtetések a jövőbeli konzultációk kimenetét illetően.

Amennyiben az új konzultációk eredményeként jelentős kötelezettségvállalások születnek a Fidzsi-szigetek részéről, az Unió elkötelezi magát e megfelelő intézkedések mihamarabbi, kedvező felülvizsgálata mellett. Amennyiben ellenben a Fidzsi-szigeteken nem javul a helyzet, úgy ez a Fidzsi-szigetek számára azzal jár, hogy a fejlesztési alapokból még kevesebb támogatásban részesül.

Amíg az új konzultációkra sor nem kerül, az Unió felkéri a Fidzsi-szigeteket, hogy folytassa és tegye intenzívebbé a fokozott politikai párbeszédet.

A megfelelő intézkedések a következők:

| — | ezentúl is nyújtható humanitárius segély és közvetlenül támogatható a civil társadalom, |
| --- | --- |

—

ezentúl is nyújtható humanitárius segély és közvetlenül támogatható a civil társadalom,

| — | folytatódhatnak a folyamatban lévő és/vagy előkészítés alatt álló, különösen a 8. és a 9. Európai Fejlesztési Alapból (a továbbiakban: EFA) támogatott együttműködési tevékenységek, |
| --- | --- |

—

folytatódhatnak a folyamatban lévő és/vagy előkészítés alatt álló, különösen a 8. és a 9. Európai Fejlesztési Alapból (a továbbiakban: EFA) támogatott együttműködési tevékenységek,

| — | elvégezhető a 9. EFA záróértékelése, |
| --- | --- |

—

elvégezhető a 9. EFA záróértékelése,

| — | folytathatók a demokráciához való visszatérést és a kormányzás javítását elősegítő együttműködési tevékenységek, feltéve, hogy nem lépnek fel rendkívül kivételes körülmények, |
| --- | --- |

—

folytathatók a demokráciához való visszatérést és a kormányzás javítását elősegítő együttműködési tevékenységek, feltéve, hogy nem lépnek fel rendkívül kivételes körülmények,

| — | folytatódhat a 2006. évre szóló cukorreformot kísérő intézkedések végrehajtása; a Fidzsi-szigetek technikai szinten 2007. június 19-én aláírta a finanszírozási megállapodást, amely kapcsán megjegyzendő, hogy a megállapodás felfüggesztési záradékot tartalmaz, |
| --- | --- |

—

folytatódhat a 2006. évre szóló cukorreformot kísérő intézkedések végrehajtása; a Fidzsi-szigetek technikai szinten 2007. június 19-én aláírta a finanszírozási megállapodást, amely kapcsán megjegyzendő, hogy a megállapodás felfüggesztési záradékot tartalmaz,

| — | az ideiglenes kormány 2007. június 19-én elfogadta a Csendes-óceáni Szigetek Fóruma független választási szakértőinek 2007. június 7-i jelentését, ami összhangban áll az ideiglenes kormány és az Unió által 2007. április 18-án közösen megállapított 1. kötelezettségvállalással, ebből következően folytatódhat a cukorreform 2008–2010. évre vonatkozó kísérő intézkedései többéves indikatív programjának kidolgozása, majd ezt követően sor kerülhet az aláírásra, |
| --- | --- |

—

az ideiglenes kormány 2007. június 19-én elfogadta a Csendes-óceáni Szigetek Fóruma független választási szakértőinek 2007. június 7-i jelentését, ami összhangban áll az ideiglenes kormány és az Unió által 2007. április 18-án közösen megállapított 1. kötelezettségvállalással, ebből következően folytatódhat a cukorreform 2008–2010. évre vonatkozó kísérő intézkedései többéves indikatív programjának kidolgozása, majd ezt követően sor kerülhet az aláírásra,

| — | a 10. EFA-ra irányuló országstratégiai dokumentum és nemzeti indikatív program véglegesítése, technikai szintű aláírása és végrehajtása, az indikatív pénzügyi keret megállapítása, valamint az ennek az összegnek legfeljebb 25 %-át kitevő ösztönző részlet lehetséges elosztása az emberi jogok és a jogállamiság tekintetében tett vállalások tiszteletben tartásának függvényében történik, nevezetesen, hogy az ideiglenes kormány fenntartja az alkotmányt, a bírói testület függetlenségét teljes mértékben tiszteletben tartja, a 2007. szeptember 6-án újból bevezetett szükségállapotra vonatkozó szabályokat mielőbb visszavonja, a Fidzsi-szigetek jogszabályai szerinti különböző eljárások és fórumok keretében sor kerül az emberi jogok állítólagos megsértése valamennyi esetének kivizsgálására és az ideiglenes kormány minden erőfeszítést megtesz annak elkerülése érdekében, hogy a biztonsági ügynökségek megfélemlítést célzó nyilatkozatokat tegyenek, |
| --- | --- |

—

a 10. EFA-ra irányuló országstratégiai dokumentum és nemzeti indikatív program véglegesítése, technikai szintű aláírása és végrehajtása, az indikatív pénzügyi keret megállapítása, valamint az ennek az összegnek legfeljebb 25 %-át kitevő ösztönző részlet lehetséges elosztása az emberi jogok és a jogállamiság tekintetében tett vállalások tiszteletben tartásának függvényében történik, nevezetesen, hogy az ideiglenes kormány fenntartja az alkotmányt, a bírói testület függetlenségét teljes mértékben tiszteletben tartja, a 2007. szeptember 6-án újból bevezetett szükségállapotra vonatkozó szabályokat mielőbb visszavonja, a Fidzsi-szigetek jogszabályai szerinti különböző eljárások és fórumok keretében sor kerül az emberi jogok állítólagos megsértése valamennyi esetének kivizsgálására és az ideiglenes kormány minden erőfeszítést megtesz annak elkerülése érdekében, hogy a biztonsági ügynökségek megfélemlítést célzó nyilatkozatokat tegyenek,

| — | a cukorágazatnak nyújtott 2007. évi juttatás kifizetésére nem kerül sor, |
| --- | --- |

—

a cukorágazatnak nyújtott 2007. évi juttatás kifizetésére nem kerül sor,

| — | a cukorágazatnak nyújtott 2008. évi juttatást a választások hiteles és időben történő előkészítésére vonatkozó bizonyítékoktól függően bocsátják rendelkezésre a közösen megállapított kötelezettségvállalásoknak megfelelően, mégpedig az alkotmánnyal összhangban történő népszámlálás, a választókörzetek újbóli kijelölése és a választási reform tekintetében, továbbá ha intézkedéseket hoznak a választási iroda működésének biztosítására, beleértve egy választási felügyelő kinevezését is 2007. szeptember 30-ig, összhangban az alkotmánnyal, |
| --- | --- |

—

a cukorágazatnak nyújtott 2008. évi juttatást a választások hiteles és időben történő előkészítésére vonatkozó bizonyítékoktól függően bocsátják rendelkezésre a közösen megállapított kötelezettségvállalásoknak megfelelően, mégpedig az alkotmánnyal összhangban történő népszámlálás, a választókörzetek újbóli kijelölése és a választási reform tekintetében, továbbá ha intézkedéseket hoznak a választási iroda működésének biztosítására, beleértve egy választási felügyelő kinevezését is 2007. szeptember 30-ig, összhangban az alkotmánnyal,

| — | a cukorágazatnak nyújtott 2009. évi juttatás rendelkezésre bocsátása egy legitim kormány kinevezésétől függ, |
| --- | --- |

—

a cukorágazatnak nyújtott 2009. évi juttatás rendelkezésre bocsátása egy legitim kormány kinevezésétől függ,

| — | a cukorágazatnak nyújtott 2010. évi juttatás rendelkezésre bocsátása a cukorágazatnak nyújtott 2009. évi juttatás végrehajtása terén tett előrehaladástól és a demokratikus folyamat fenntartásától függ, |
| --- | --- |

—

a cukorágazatnak nyújtott 2010. évi juttatás rendelkezésre bocsátása a cukorágazatnak nyújtott 2009. évi juttatás végrehajtása terén tett előrehaladástól és a demokratikus folyamat fenntartásától függ,

| — | az e levélben ismertetett intézkedéseken túl mérlegelhető további támogatás nyújtása is kulcsfontosságú vállalások előkészítéséhez és végrehajtásához, különösen a választások előkészítése és/vagy megtartása terén, |
| --- | --- |

—

az e levélben ismertetett intézkedéseken túl mérlegelhető további támogatás nyújtása is kulcsfontosságú vállalások előkészítéséhez és végrehajtásához, különösen a választások előkészítése és/vagy megtartása terén,

| — | érintetlen marad a regionális együttműködés, és benne a Fidzsi-szigetek részvétele, |
| --- | --- |

—

érintetlen marad a regionális együttműködés, és benne a Fidzsi-szigetek részvétele,

| — | a kötelezettségvállalások időben történő teljesítésétől függően folytatódhat az együttműködés az Európai Beruházási Bankkal és a Vállalkozásfejlesztési Központtal. |
| --- | --- |

—

a kötelezettségvállalások időben történő teljesítésétől függően folytatódhat az együttműködés az Európai Beruházási Bankkal és a Vállalkozásfejlesztési Központtal.

A kötelezettségvállalások teljesítésének nyomon követése a monitoring terén tett kötelezettségvállalásokkal összhangban történik, a rendszeres párbeszéden, a küldöttségekkel folytatott együttműködésen és jelentéstételen keresztül, a mellékletben foglaltaknak megfelelően.

Az Unió elvárja továbbá a Fidzsi-szigetektől, hogy teljes mértékben együttműködjön a Csendes-óceáni Szigetek Fórumával a jelentős személyek csoportja ajánlásainak végrehajtása terén, amelyeket a Külügyminiszterek Fóruma 2007. március 16-i vanuatuni ülésén hagyott jóvá.

Az Európai Unió továbbra is szoros figyelemmel kíséri majd a Fidzsi-szigeteki helyzetet. A Cotonoui Megállapodás 8. cikke szerint a Fidzsi-szigetekkel megerősített politikai párbeszéd folyik majd az emberi jogok tiszteletben tartásának, a demokrácia visszaállításának és a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítása érdekében addig, amíg mindkét fél meg nem állapítja, hogy a megerősített jellegű párbeszéd elérte célját.

Amennyiben az ideiglenes kormány által tett kötelezettségvállalások végrehajtásában megtorpanás, megszakítás vagy visszalépés következne be, az Unió fenntartja a megfelelő intézkedések kiigazításának jogát.

Az Unió hangsúlyozza, hogy azok a privilégiumok, amelyeket a Fidzsi-szigetek az EU-val folytatott együttműködésben élvez, a Cotonoui Megállapodás alapvető elemeinek és a Fejlesztési Együttműködési Eszközben ismertetett értékek tiszteletben tartásától függenek. Az Unió meggyőzése érdekében arról, hogy az ideiglenes kormány teljes mértékben felkészült a kötelezettségvállalások teljesítésére, alapvető fontosságú mihamarabb és jelentősen előrehaladni e közösen megállapított kötelezettségvállalások terén.

Tisztelettel:

Kelt Brüsszelben,

a Bizottság részéről

a Tanács részéről

Melléklet a melléklethez

A FIDZSI-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁGGAL KÖZÖSEN MEGÁLLAPÍTOTT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

A.   A demokratikus elvek tiszteletben tartása

1.   kötelezettségvállalás

A Csendes-óceáni Szigetek Fórumának titkársága által kinevezett független ellenőrök által elvégzendő értékelés megállapításaitól függően 2007. március 1-től számítva 24 hónapon belül szabad és tisztességes parlamenti választásokra kerül sor. A választás előkészítését és megtartását közösen megállapított referenciaértékek alapján kísérik figyelemmel, illetve – szükség esetén – kiigazítják vagy módosítják. Ez különösen a következőket feltételezi:

| — | 2007. június 30-ig az ideiglenes kormány elfogadja az új parlamenti választásokat előkészítő különböző lépések végrehajtásának időpontjait meghatározó ütemtervet, |
| --- | --- |

—

2007. június 30-ig az ideiglenes kormány elfogadja az új parlamenti választásokat előkészítő különböző lépések végrehajtásának időpontjait meghatározó ütemtervet,

| — | az ütemterv tartalmazza a népszámlálás, a választókörzetek újbóli kijelölése és a választási reform időpontjait, |
| --- | --- |

—

az ütemterv tartalmazza a népszámlálás, a választókörzetek újbóli kijelölése és a választási reform időpontjait,

| — | a választókörzetek kijelölése és a választási reform az alkotmánnyal összhangban történik, |
| --- | --- |

—

a választókörzetek kijelölése és a választási reform az alkotmánnyal összhangban történik,

| — | az alkotmánnyal összhangban intézkedéseket hoznak a választási iroda működésének biztosítására, beleértve a választási felügyelő 2007. szeptember 30-ig történő kinevezését is, |
| --- | --- |

—

az alkotmánnyal összhangban intézkedéseket hoznak a választási iroda működésének biztosítására, beleértve a választási felügyelő 2007. szeptember 30-ig történő kinevezését is,

| — | az alelnök kinevezése az alkotmánnyal összhangban történik. |
| --- | --- |

—

az alelnök kinevezése az alkotmánnyal összhangban történik.

2.   kötelezettségvállalás

Az ideiglenes kormány jelentős jogalkotási, adózási vagy egyéb politikai kezdeményezések, illetve változások elfogadásakor figyelembe veszi a civil társadalommal és más érintett érdekeltekkel folytatott konzultációkat.

B.   Jogállamiság

1.   kötelezettségvállalás

Az ideiglenes kormány minden erőfeszítést megtesz annak megelőzése érdekében, hogy a biztonsági ügynökségek megfélemlítést célzó nyilatkozatokat tegyenek.

2.   kötelezettségvállalás

Az ideiglenes kormány megőrzi az 1997. évi alkotmányt, és garantálja az olyan alkotmányos intézmények rendes és független működését, mint a Fidzsi-szigeteki Emberi Jogi Bizottság, a Közszolgálati Bizottság és az Alkotmányos Szervek Bizottsága. A Főnökök Nagytanácsának függetlenségét és működését fenntartják.

3.   kötelezettségvállalás

Teljes mértékben tiszteletben tartják a bírói kar függetlenségét, és lehetővé teszik, hogy tevékenységét szabadon végezze, ítéleteit pedig valamennyi érintett fél tiszteletben tartja, vállalva különösen a következőket:

| — | az ideiglenes kormány beleegyezik, hogy 2007. július 15-ig kinevezi az alkotmány 138. szakasza (3) bekezdése szerinti bíróságot, |
| --- | --- |

—

az ideiglenes kormány beleegyezik, hogy 2007. július 15-ig kinevezi az alkotmány 138. szakasza (3) bekezdése szerinti bíróságot,

| — | a bírák kinevezése és/vagy felmentése ezentúl szigorúan az alkotmányos rendelkezésekkel és az eljárási szabályokkal összhangban történik, |
| --- | --- |

—

a bírák kinevezése és/vagy felmentése ezentúl szigorúan az alkotmányos rendelkezésekkel és az eljárási szabályokkal összhangban történik,

| — | az igazságszolgáltatás tevékenységeibe a hadsereg, a rendőrség és az ideiglenes kormány semmilyen formában nem avatkozik be, ideértve a jogászi hivatás teljes tiszteletben tartását is. |
| --- | --- |

—

az igazságszolgáltatás tevékenységeibe a hadsereg, a rendőrség és az ideiglenes kormány semmilyen formában nem avatkozik be, ideértve a jogászi hivatás teljes tiszteletben tartását is.

4.   kötelezettségvállalás

A korrupcióhoz kapcsolódó valamennyi büntetőjogi eljárás megfelelő igazságszolgáltatási útvonalakon keresztül történik, és a korrupció állítólagos eseteinek kivizsgálására felállított bármely szerv alkotmányos kereteken belül működik.

C.   Emberi jogok és alapvető szabadságok

1.   kötelezettségvállalás

Az ideiglenes kormány megtesz valamennyi szükséges lépést annak elősegítésére, hogy az emberi jogok állítólagos megsértésének valamennyi esetét a Fidzsi-szigetek törvényei szerinti különböző eljárások és fórumok keretében vizsgálják ki.

2.   kötelezettségvállalás

Az ideiglenes kormány 2007 májusában tervezi a szükségállapotra vonatkozó szabályozások hatályon kívül helyezését, a nemzetbiztonságot, a közrendet és a biztonságot fenyegető veszélyektől függően.

3.   kötelezettségvállalás

Az ideiglenes kormány vállalja, hogy biztosítja a Fidzsi-szigeteki Emberi Jogi Bizottság teljes függetlenség mellett és az alkotmánnyal összhangban megvalósuló működését.

4.   kötelezettségvállalás

Az alkotmányban meghatározottak szerint teljes mértékben és minden formájában tiszteletben tartják a véleménynyilvánítás szabadságát és a sajtószabadságot.

D.   A kötelezettségvállalások betartásának nyomon követése

1.   kötelezettségvállalás

Az ideiglenes kormány vállalja, hogy rendszeres párbeszédet folytat, amely lehetővé teszi a megtett haladás ellenőrzését, valamint azt, hogy az Európai Unió és az Európai Közösségek hatóságainak/képviselőinek teljes hozzáférést biztosít az emberi jogokkal, valamint a Fidzsi-szigeteki demokrácia és a jogállamiság békés helyreállításával kapcsolatos valamennyi információhoz.

2.   kötelezettségvállalás

Az ideiglenes kormány teljes mértékben együttműködik az Európai Unió és az Európai Közösségek részéről adott esetben érkező küldöttségekkel, amelyek a haladás értékelését és megfigyelését végzik.

3.   kötelezettségvállalás

Az ideiglenes kormány 2007. június 30-tól háromhavonta jelentést küld a Cotonoui Megállapodás alapvető elemei és a kötelezettségvállalások tekintetében tett előrehaladásról.

Meg kell jegyezni, hogy bizonyos kérdések csak olyan pragmatikus megközelítésen keresztül kezelhetők hatékonyan, amely figyelembe veszi a jelen realitásait, és amely a jövőre összpontosít.

---

Bizottság

| 6.10.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 262/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 262/50

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. október 5.)

a többek között Brazíliából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról

(2009/736/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 8. és 9. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság a 287/2009/EK rendelettel (2) ideiglenes dömpingellenes vámokat vetett ki az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumfóliák Közösségbe irányuló behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 287/2009/EK rendelettel (2) ideiglenes dömpingellenes vámokat vetett ki az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumfóliák Közösségbe irányuló behozatalára.

| (2) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően a Bizottság folytatta a dömpinggel, a kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatos vizsgálatot. A vizsgálat a behozatalok tekintetében megerősítette a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes megállapításokat. |
| --- | --- |

(2)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően a Bizottság folytatta a dömpinggel, a kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatos vizsgálatot. A vizsgálat a behozatalok tekintetében megerősítette a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes megállapításokat.

| (3) | A vizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 925/2009/EK tanácsi rendelet (3) tartalmazza. |
| --- | --- |

(3)

A vizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 925/2009/EK tanácsi rendelet (3) tartalmazza.

B.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (4) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően az egyedüli közreműködő brazíliai exportáló gyártó, a Companhia Brasileira de Aluminio (a továbbiakban: CBA) az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően kötelezettségvállalást ajánlott fel. E kötelezettségvállalásban a CBA felajánlotta, hogy az érintett terméket a dömping káros hatásainak kiküszöböléséhez szükséges áron vagy afölött értékesíti. A CBA egy minimális importárat ajánlott minden egyes eltérő terméktípusra, ezáltal korlátozva az intézkedések kijátszásának kockázatát. |
| --- | --- |

(4)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően az egyedüli közreműködő brazíliai exportáló gyártó, a Companhia Brasileira de Aluminio (a továbbiakban: CBA) az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően kötelezettségvállalást ajánlott fel. E kötelezettségvállalásban a CBA felajánlotta, hogy az érintett terméket a dömping káros hatásainak kiküszöböléséhez szükséges áron vagy afölött értékesíti. A CBA egy minimális importárat ajánlott minden egyes eltérő terméktípusra, ezáltal korlátozva az intézkedések kijátszásának kockázatát.

| (5) | Az ajánlat a minimális importár indexálását is előírta, mivel az érintett termék ára közvetlenül kapcsolódik legfontosabb összetevőjének, az alumíniumnak nyersanyagárához, amely világkereskedelmi termék, és melyre a London Metal Exchange (a továbbiakban: LME) referencia-árfolyamot jegyez. |
| --- | --- |

(5)

Az ajánlat a minimális importár indexálását is előírta, mivel az érintett termék ára közvetlenül kapcsolódik legfontosabb összetevőjének, az alumíniumnak nyersanyagárához, amely világkereskedelmi termék, és melyre a London Metal Exchange (a továbbiakban: LME) referencia-árfolyamot jegyez.

| (6) | A vállalat minimális importárra vonatkozó ajánlata a közösségi gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti eladási árai alapján számított, kárt nem okozó áron alapul. |
| --- | --- |

(6)

A vállalat minimális importárra vonatkozó ajánlata a közösségi gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti eladási árai alapján számított, kárt nem okozó áron alapul.

| (7) | A CBA kötelezettségvállalása tartalmazta továbbá azt a kitételt is, hogy a CBA kizárólag közvetlenül az első közösségi független vevőnek értékesít, továbbá vállalja, hogy azon vevőknek, akik a kötelezettségvállalás tárgyát képező termékekből vásárolnak, nem értékesít olyan termékeket, melyek nem tartoznak a kötelezettségvállalás alá. |
| --- | --- |

(7)

A CBA kötelezettségvállalása tartalmazta továbbá azt a kitételt is, hogy a CBA kizárólag közvetlenül az első közösségi független vevőnek értékesít, továbbá vállalja, hogy azon vevőknek, akik a kötelezettségvállalás tárgyát képező termékekből vásárolnak, nem értékesít olyan termékeket, melyek nem tartoznak a kötelezettségvállalás alá.

| (8) | A CBA vállalta továbbá, hogy rendszeresen és részletesen tájékoztatja a Bizottságot a Közösségbe irányuló kiviteléről, ezáltal a Bizottság hatékonyan ellenőrizheti a kötelezettségvállalás teljesítését. |
| --- | --- |

(8)

A CBA vállalta továbbá, hogy rendszeresen és részletesen tájékoztatja a Bizottságot a Közösségbe irányuló kiviteléről, ezáltal a Bizottság hatékonyan ellenőrizheti a kötelezettségvállalás teljesítését.

C.   A FELEK ÉSZREVÉTELEI, VALAMINT A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ELFOGADÁSA

| (9) | A közösségi gazdasági ágazat megállapította, hogy a brazíliai kötelezettségvállalás bizonyos feltételek mellett elfogadható, ide értve egy mesterséges USD/EUR átváltási árfolyam használatát és egy mennyiségi korlát bevezetését is. A brazíliai kötelezettségvállalásra vonatkozóan mindkét érvet el kell vetni a következők okán: azon feltételhez kapcsolódóan, miszerint a jövőben egy mesterséges átváltási árfolyam kerül alkalmazásra, meg kell jegyezni, hogy az USD-ben megadott LME-árat a közzétett havi árfolyamon váltják át EUR-ra, ezért a EUR-ban kifejezett összegre kihat az árfolyam-ingadozás is; ennek kockázatát a vállalat viseli. A második érvet tekintve a Bizottság ez esetben nem látja indokoltnak egy mennyiségi korlát alkalmazását, lévén az érintett termék piaca az Európai Közösségben igen versenyképes, és nem érkezett a vizsgálat folyamán olyan bizonyíték, amely indokolná ezen eszköz bevezetésének szükségét. A kötelezettségvállalásra vonatkozóan egyéb megjegyzés nem érkezett. |
| --- | --- |

(9)

A közösségi gazdasági ágazat megállapította, hogy a brazíliai kötelezettségvállalás bizonyos feltételek mellett elfogadható, ide értve egy mesterséges USD/EUR átváltási árfolyam használatát és egy mennyiségi korlát bevezetését is. A brazíliai kötelezettségvállalásra vonatkozóan mindkét érvet el kell vetni a következők okán: azon feltételhez kapcsolódóan, miszerint a jövőben egy mesterséges átváltási árfolyam kerül alkalmazásra, meg kell jegyezni, hogy az USD-ben megadott LME-árat a közzétett havi árfolyamon váltják át EUR-ra, ezért a EUR-ban kifejezett összegre kihat az árfolyam-ingadozás is; ennek kockázatát a vállalat viseli. A második érvet tekintve a Bizottság ez esetben nem látja indokoltnak egy mennyiségi korlát alkalmazását, lévén az érintett termék piaca az Európai Közösségben igen versenyképes, és nem érkezett a vizsgálat folyamán olyan bizonyíték, amely indokolná ezen eszköz bevezetésének szükségét. A kötelezettségvállalásra vonatkozóan egyéb megjegyzés nem érkezett.

| (10) | A CBA által felajánlott kötelezettségvállalás a fenti okok miatt elfogadható. |
| --- | --- |

(10)

A CBA által felajánlott kötelezettségvállalás a fenti okok miatt elfogadható.

| (11) | Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan tudja ellenőrizni, hogy a vállalat betartja-e a kötelezettségvállalást, a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem megfelelő vámhatóságnak történő benyújtásakor a dömpingellenes vám fizetése alóli mentesség feltételei a következők: i. kötelezettségvállalási számla bemutatása, amely legalább a 925/2009/EK rendelet II. mellékletében felsorolt adatokat tartalmazza; ii. az importált termékeket az említett vállalat gyártotta, valamint az első független közösségi vevő részére közvetlenül szállította és számlázta; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott termékek pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. Amennyiben nem kerül bemutatásra ilyen számla, vagy nem felel meg a vámhatóságnak bemutatott terméknek, a megfelelő mértékű dömpingellenes vámot kell befizetni. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan tudja ellenőrizni, hogy a vállalat betartja-e a kötelezettségvállalást, a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem megfelelő vámhatóságnak történő benyújtásakor a dömpingellenes vám fizetése alóli mentesség feltételei a következők: i. kötelezettségvállalási számla bemutatása, amely legalább a 925/2009/EK rendelet II. mellékletében felsorolt adatokat tartalmazza; ii. az importált termékeket az említett vállalat gyártotta, valamint az első független közösségi vevő részére közvetlenül szállította és számlázta; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott termékek pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. Amennyiben nem kerül bemutatásra ilyen számla, vagy nem felel meg a vámhatóságnak bemutatott terméknek, a megfelelő mértékű dömpingellenes vámot kell befizetni.

| (12) | A kötelezettségvállalás betartásának biztosítása érdekében az importőröket a fent említett tanácsi rendelet tájékoztatta arról, hogy az abban előírt feltételek teljesítésének elmulasztása esetén, vagy amennyiben a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, vámtartozás merül fel az érintett tranzakciók vonatkozásában. |
| --- | --- |

(12)

A kötelezettségvállalás betartásának biztosítása érdekében az importőröket a fent említett tanácsi rendelet tájékoztatta arról, hogy az abban előírt feltételek teljesítésének elmulasztása esetén, vagy amennyiben a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, vámtartozás merül fel az érintett tranzakciók vonatkozásában.

| (13) | A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve ha a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, az alaprendelt 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban kivetett dömpingellenes vámot kell automatikusan alkalmazni az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(13)

A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve ha a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, az alaprendelt 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban kivetett dömpingellenes vámot kell automatikusan alkalmazni az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalát érintő dömpingellenes eljárással kapcsolatban az alábbiakban meghatározott exportáló gyártó által vállalt kötelezettségvállalás elfogadásra kerül.

| Ország | Vállalat | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Brazília | Companhia Brasileira de Aluminio | A947 |

Ország

Vállalat

Kiegészítő TARIC-kód

Brazília

Companhia Brasileira de Aluminio

A947

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2009. október 5-én.

a Bizottság részéről

Catherine ASHTON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 94., 2009.4.8., 17. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

3

---

| 6.10.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 262/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 262/52

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. október 5.)

a whisky uruguayi behozatalára és értékesítésére az Uruguayi Keleti Köztársaság által előírt intézkedésekkel kapcsolatos vizsgálati eljárás megszüntetéséről

(2009/737/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS HÁTTERE

| (1) | 2004. szeptember 2-án a Scotch Whisky Association (Skót Whisky Társaság; a továbbiakban: SWA) tagjai nevében – akik a skót whisky iparágat képviselik – panaszt nyújtott be a 3286/94/EK rendelet (a továbbiakban: rendelet) 4. cikke értelmében. |
| --- | --- |

(1)

2004. szeptember 2-án a Scotch Whisky Association (Skót Whisky Társaság; a továbbiakban: SWA) tagjai nevében – akik a skót whisky iparágat képviselik – panaszt nyújtott be a 3286/94/EK rendelet (a továbbiakban: rendelet) 4. cikke értelmében.

| (2) | A panaszos állítása szerint a skót whisky közösségi értékesítését az Uruguayi Keleti Köztársaságban a rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint különböző kereskedelmi akadályok hátráltatták. Az állítólagos kereskedelmi akadályok kivétel nélkül közvetlenül az uruguayi IMESI jövedéki adóhoz (IMESI – Impuesto Especifico Interno) kapcsolódnak, és az alábbiakból álltak:






  a) | a három vagy több évig érlelt whiskyre nem alkalmazható a legalacsonyabb adókulcs; |
| --- | --- | --- |

(2)

A panaszos állítása szerint a skót whisky közösségi értékesítését az Uruguayi Keleti Köztársaságban a rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint különböző kereskedelmi akadályok hátráltatták. Az állítólagos kereskedelmi akadályok kivétel nélkül közvetlenül az uruguayi IMESI jövedéki adóhoz (IMESI – Impuesto Especifico Interno) kapcsolódnak, és az alábbiakból álltak:

a)

a három vagy több évig érlelt whiskyre nem alkalmazható a legalacsonyabb adókulcs;

| b) | az IMESI-rendszer átláthatatlan és kiszámíthatatlan; |
| --- | --- |

b)

az IMESI-rendszer átláthatatlan és kiszámíthatatlan;

| c) | az importwhiskyt kötelező zárjeggyel kell ellátni; |
| --- | --- |

c)

az importwhiskyt kötelező zárjeggyel kell ellátni;

| d) | az adót a behozatalt megelőzően kell megfizetni. |
| --- | --- |

d)

az adót a behozatalt megelőzően kell megfizetni.

| (3) | A panaszos egyben azt is állította, hogy ezek a gyakorlatok a rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében hátrányos kereskedelmi hatással járnak. |
| --- | --- |

(3)

A panaszos egyben azt is állította, hogy ezek a gyakorlatok a rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében hátrányos kereskedelmi hatással járnak.

| (4) | A Bizottság a rendelet által létrehozott tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően ezért úgy döntött, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre ahhoz, hogy vizsgálati eljárást indítson a vonatkozó jogi és ténybeli kérdések megállapítására. Ennek megfelelően 2004. október 23-án vizsgálati eljárást indított (2). |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a rendelet által létrehozott tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően ezért úgy döntött, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre ahhoz, hogy vizsgálati eljárást indítson a vonatkozó jogi és ténybeli kérdések megállapítására. Ennek megfelelően 2004. október 23-án vizsgálati eljárást indított (2).

B.   A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGÁLLAPÍTÁSAI

| (5) | A vizsgálati eljárás alatt az uruguayi hatóságok kifejezték hajlandóságukat arra, hogy olyan megoldást keressenek, amely minden fél számára kielégítő. A bizottsági szolgálatok egyetértettek abban, hogy megbeszéléseket folytassanak a panasz tárgyát képező kérdések lehetséges megoldási módjairól. A megbeszélések alapján az uruguayi hatóságok az ügy kezelésére az alábbi megoldásokat javasolták:






  a) | az uruguayi hatóságok kezdeti gyakorlatával kapcsolatban, miszerint minden három évnél idősebb whiskyt kivonnak a legalacsonyabb adókulcs alól (miközben az uniós jogszabályok előírása szerint a whiskyt legalább három évig kell érlelni), Uruguay azt javasolta, hogy 2005. július 1-jei hatállyal visszavonja ezt a követelményt; |
| --- | --- | --- |

(5)

A vizsgálati eljárás alatt az uruguayi hatóságok kifejezték hajlandóságukat arra, hogy olyan megoldást keressenek, amely minden fél számára kielégítő. A bizottsági szolgálatok egyetértettek abban, hogy megbeszéléseket folytassanak a panasz tárgyát képező kérdések lehetséges megoldási módjairól. A megbeszélések alapján az uruguayi hatóságok az ügy kezelésére az alábbi megoldásokat javasolták:

a)

az uruguayi hatóságok kezdeti gyakorlatával kapcsolatban, miszerint minden három évnél idősebb whiskyt kivonnak a legalacsonyabb adókulcs alól (miközben az uniós jogszabályok előírása szerint a whiskyt legalább három évig kell érlelni), Uruguay azt javasolta, hogy 2005. július 1-jei hatállyal visszavonja ezt a követelményt;

| b) | az importwhisky üvegének zárjeggyel való ellátására vonatkozó, hátrányosan megkülönböztető követelmény tekintetében Uruguay vállalta, hogy 2005. június 30-ig módosítja, és 90 napon belül hatályba lépteti erre vonatkozó rendeleteit; |
| --- | --- |

b)

az importwhisky üvegének zárjeggyel való ellátására vonatkozó, hátrányosan megkülönböztető követelmény tekintetében Uruguay vállalta, hogy 2005. június 30-ig módosítja, és 90 napon belül hatályba lépteti erre vonatkozó rendeleteit;

| c) | harmadsorban az SWA azt is állította, hogy Uruguay szeszesitalokra vonatkozó belső adózási rendszere sérti a GATT előírásait, mivel adminisztrációjukat nem egységes, pártatlan és ésszerű módon végzik. Az uruguayi hatóságok az IMESI jövedéki adó szerkezetének olyan módú megváltoztatását javasolták, hogy az 2006-ra „összhangba kerüljön a nemzetközileg leggyakrabban alkalmazott adórendszerek előírásaival”; |
| --- | --- |

c)

harmadsorban az SWA azt is állította, hogy Uruguay szeszesitalokra vonatkozó belső adózási rendszere sérti a GATT előírásait, mivel adminisztrációjukat nem egységes, pártatlan és ésszerű módon végzik. Az uruguayi hatóságok az IMESI jövedéki adó szerkezetének olyan módú megváltoztatását javasolták, hogy az 2006-ra „összhangba kerüljön a nemzetközileg leggyakrabban alkalmazott adórendszerek előírásaival”;

| d) | a negyedik szempontot, azaz annak követelményét illetően, hogy a behozatali adót az áru vámértékének 80 %-án előzetesen kelljen megfizetni, megállapodás született abban, hogy Uruguay – az adócsalás elkerülése érdekében – fenntarthassa az IMESI-adó előzetes befizetésének rendszerét. |
| --- | --- |

d)

a negyedik szempontot, azaz annak követelményét illetően, hogy a behozatali adót az áru vámértékének 80 %-án előzetesen kelljen megfizetni, megállapodás született abban, hogy Uruguay – az adócsalás elkerülése érdekében – fenntarthassa az IMESI-adó előzetes befizetésének rendszerét.

C.   FEJLEMÉNYEK A VIZSGÁLAT LEZÁRULTA UTÁN

| (6) | Az uruguayi hatóságok első két tervezett lépése a megállapodás szerinti határidőig megvalósult, azonban az IMESI szerkezetének megváltoztatását 2007-re halasztották, amikor is Uruguay a 2007. december 27-i 520/2007. sz. rendelettel a jövedéki adóra új jogszabályt vezetett be. |
| --- | --- |

(6)

Az uruguayi hatóságok első két tervezett lépése a megállapodás szerinti határidőig megvalósult, azonban az IMESI szerkezetének megváltoztatását 2007-re halasztották, amikor is Uruguay a 2007. december 27-i 520/2007. sz. rendelettel a jövedéki adóra új jogszabályt vezetett be.

| (7) | 2008 elején a Bizottság számos pontosítást kért Uruguaytól a speciális belső adó szerkezetének felülvizsgálatával kapcsolatban, melyre 2009 májusában került sor. Az uruguayi kormánytól érkező pontosítás megerősítette, hogy az uruguayi rendszer működése megfelel a vonatkozó WTO-kötelezettségeknek, és Uruguay elkötelezett az ügy rendezése iránt. |
| --- | --- |

(7)

2008 elején a Bizottság számos pontosítást kért Uruguaytól a speciális belső adó szerkezetének felülvizsgálatával kapcsolatban, melyre 2009 májusában került sor. Az uruguayi kormánytól érkező pontosítás megerősítette, hogy az uruguayi rendszer működése megfelel a vonatkozó WTO-kötelezettségeknek, és Uruguay elkötelezett az ügy rendezése iránt.

D.   KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

| (8) | A fenti elemzés alapján megállapítható, hogy a vizsgálati eljárás kielégítő helyzetet eredményezett az SWA által benyújtott panaszban szereplő állítólagos kereskedelmi akadályok tekintetében. A vizsgálati eljárást ezért a rendelet 11. cikke (1) bekezdése értelmében meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(8)

A fenti elemzés alapján megállapítható, hogy a vizsgálati eljárás kielégítő helyzetet eredményezett az SWA által benyújtott panaszban szereplő állítólagos kereskedelmi akadályok tekintetében. A vizsgálati eljárást ezért a rendelet 11. cikke (1) bekezdése értelmében meg kell szüntetni.

| (9) | Az e határozatban említett intézkedésekről a tanácsadó bizottsággal konzultációt folytattak, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban említett intézkedésekről a tanácsadó bizottsággal konzultációt folytattak,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A whisky Uruguayba történő behozatalára és ottani értékesítésére az Uruguayi Keleti Köztársaság által előírt intézkedésekkel kapcsolatban végzett vizsgálati eljárást a Bizottság ezennel megszünteti.

Kelt Brüsszelben, 2009. október 5-én.

a Bizottság részéről

Catherine ASHTON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 349., 1994.12.31., 71. o.

1

(2)  HL C 261., 2004.10.23., 3. o.

2

---

| 6.10.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 262/54 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 262/54

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. október 5.)

a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a teobromin, a Datura sp., a Ricinus communis L., a Croton tiglium L. és az Abrus precatorius L. maximális szintjeinek tekintetében történő módosításáról szóló 2009/124/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(az értesítés a C(2009) 7705. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/738/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5a. cikkére,

tekintettel a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2002/32/EK irányelv 8. cikke előírja, hogy az irányelv I. mellékletének módosítása az irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányul, és ezért ezeket az irányelv 11. cikke (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/32/EK irányelv 8. cikke előírja, hogy az irányelv I. mellékletének módosítása az irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányul, és ezért ezeket az irányelv 11. cikke (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (2) | Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke előírja, hogy az intézkedések tervezetét vizsgálatra az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell benyújtani, és a vizsgálat határideje az előterjesztéstől számított három hónap. |
| --- | --- |

(2)

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke előírja, hogy az intézkedések tervezetét vizsgálatra az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell benyújtani, és a vizsgálat határideje az előterjesztéstől számított három hónap.

| (3) | A 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a teobromin, a Datura sp., a Ricinus communis L., a Croton tiglium L. és az Abrus precatorius L. maximális szintjeinek tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági irányelv tervezetét 2009. július 28-án nyújtották be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(3)

A 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a teobromin, a Datura sp., a Ricinus communis L., a Croton tiglium L. és az Abrus precatorius L. maximális szintjeinek tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági irányelv tervezetét 2009. július 28-án nyújtották be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (4) | A 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a teobromin, a Datura sp., a Ricinus communis L., a Croton tiglium L. és az Abrus precatorius L. maximális szintjeinek tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. szeptember 25-i 2009/124/EK bizottsági irányelvet (3) a Bizottság tévesen még a vizsgálati időszak lejárta előtt elfogadta. |
| --- | --- |

(4)

A 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a teobromin, a Datura sp., a Ricinus communis L., a Croton tiglium L. és az Abrus precatorius L. maximális szintjeinek tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. szeptember 25-i 2009/124/EK bizottsági irányelvet (3) a Bizottság tévesen még a vizsgálati időszak lejárta előtt elfogadta.

| (5) | A 2009/124/EK irányelvet ennek megfelelően azonnal hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(5)

A 2009/124/EK irányelvet ennek megfelelően azonnal hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/124/EK irányelv hatályát veszti.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. október 5-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

1

(2)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o.

2

(3)  HL L 254., 2009.9.26., 100. o.

3

---