# Úřední věstník L 216/2009

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2009.216.cze |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 216 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5220. srpna 2009 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2009.216.cze

Úřední věstník

Evropské unie

L 216

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5220. srpna 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/64/ES ze dne 13. července 2009 o potlačení vysokofrekvenčního rušení kolových zemědělských a lesnických traktorů (elektromagnetická kompatibilita) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (
  1
  ) | 76 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

SMĚRNICE

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/64/ES ze dne 13. července 2009 o potlačení vysokofrekvenčního rušení kolových zemědělských a lesnických traktorů (elektromagnetická kompatibilita) (
  1
  )

1

1

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (
  1
  )

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

SMĚRNICE

| 20.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 216/1

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2009/64/ES

ze dne 13. července 2009

o potlačení vysokofrekvenčního rušení kolových zemědělských a lesnických traktorů (elektromagnetická kompatibilita)

(kodifikované znění)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Rady 75/322/EHS ze dne 20. května 1975 o potlačení vysokofrekvenčního rušení kolových zemědělských a lesnických traktorů (elektromagnetická kompatibilita) (3) byla několikrát podstatně změněna (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by měla být uvedená směrnice kodifikována. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Rady 75/322/EHS ze dne 20. května 1975 o potlačení vysokofrekvenčního rušení kolových zemědělských a lesnických traktorů (elektromagnetická kompatibilita) (3) byla několikrát podstatně změněna (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by měla být uvedená směrnice kodifikována.

| (2) | Směrnice 75/322/EHS je jednou ze zvláštních směrnic pro postup ES schvalování typu stanoveného směrnicí Rady 74/150/EHS ze dne 4. března 1974 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu kolových zemědělských a lesnických traktorů, která byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/37/ES ze dne 26. května 2003 o schvalování typu zemědělských a lesnických traktorů, jejich přípojných vozidel a výměnných tažených strojů, jakož i jejich systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků (5), a stanoví technické požadavky týkající se potlačení vysokofrekvenčního rušení kolových zemědělských a lesnických traktorů (elektromagnetická kompatibilita). Tyto technické požadavky se týkají sbližování právních předpisů členských států tak, aby umožnily postup ES schvalování typu stanovený směrnicí 2003/37/ES pro každý typ traktoru. Proto se ustanovení směrnice 2003/37/ES týkající se zemědělských a lesnických traktorů, jejich přípojných vozidel a výměnných tažených strojů, jakož i jejich systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků vztahují na tuto směrnici. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 75/322/EHS je jednou ze zvláštních směrnic pro postup ES schvalování typu stanoveného směrnicí Rady 74/150/EHS ze dne 4. března 1974 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu kolových zemědělských a lesnických traktorů, která byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/37/ES ze dne 26. května 2003 o schvalování typu zemědělských a lesnických traktorů, jejich přípojných vozidel a výměnných tažených strojů, jakož i jejich systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků (5), a stanoví technické požadavky týkající se potlačení vysokofrekvenčního rušení kolových zemědělských a lesnických traktorů (elektromagnetická kompatibilita). Tyto technické požadavky se týkají sbližování právních předpisů členských států tak, aby umožnily postup ES schvalování typu stanovený směrnicí 2003/37/ES pro každý typ traktoru. Proto se ustanovení směrnice 2003/37/ES týkající se zemědělských a lesnických traktorů, jejich přípojných vozidel a výměnných tažených strojů, jakož i jejich systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků vztahují na tuto směrnici.

| (3) | Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení zmíněných směrnic ve vnitrostátním právu a jejich použitelnost uvedených v části B přílohy XII, |
| --- | --- |

(3)

Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení zmíněných směrnic ve vnitrostátním právu a jejich použitelnost uvedených v části B přílohy XII,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Pro účely této směrnice se „vozidlem“ rozumějí traktory definované v čl. 2 písm. d) směrnice 2003/37/ES.

Článek 2

1.   Členské státy nesmějí z důvodů týkajících se elektromagnetické kompatibility

| — | odmítnout udělit ES schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu pro typ vozidla, |
| --- | --- |

—

odmítnout udělit ES schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu pro typ vozidla,

| — | odmítnout udělit ES schválení typu konstrukční části nebo samostatného technického celku pro typ konstrukční části nebo samostatného technického celku, |
| --- | --- |

—

odmítnout udělit ES schválení typu konstrukční části nebo samostatného technického celku pro typ konstrukční části nebo samostatného technického celku,

| — | zakázat registraci, prodej nebo uvedení vozidla na trh ani |
| --- | --- |

—

zakázat registraci, prodej nebo uvedení vozidla na trh ani

| — | zakázat prodej nebo užívání konstrukčních částí nebo samostatných technických celků, |
| --- | --- |

—

zakázat prodej nebo užívání konstrukčních částí nebo samostatných technických celků,

pokud tato vozidla, konstrukční části nebo samostatné technické celky splňují požadavky této směrnice.

2.   Členské státy

| — | nesmějí udělit ES schválení typu vozidla, ES schválení typu konstrukční části nebo ES schválení typu samostatného technického celku a |
| --- | --- |

—

nesmějí udělit ES schválení typu vozidla, ES schválení typu konstrukční části nebo ES schválení typu samostatného technického celku a

| — | mohou odmítnout udělit vnitrostátní schválení typu |
| --- | --- |

—

mohou odmítnout udělit vnitrostátní schválení typu

pro typ vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku, který nesplňuje požadavky této směrnice.

3.   Odstavec 2 se nevztahuje na typy vozidel schválené před 1. říjnem 2002 podle směrnice Rady 77/537/EHS ze dne 28. června 1977 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím znečisťujících látek ze vznětových motorů používaných v kolových zemědělských a lesnických traktorech (6) ani na případná rozšíření těchto schválení.

4.   Členské státy

| — | považují prohlášení o shodě doprovázející nová vozidla podle směrnice 2003/37/ES za neplatná pro účely čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice a |
| --- | --- |

—

považují prohlášení o shodě doprovázející nová vozidla podle směrnice 2003/37/ES za neplatná pro účely čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice a

| — | mohou odmítnout prodej a uvedení do provozu nových elektrických nebo elektronických montážních podskupin jako konstrukčních částí nebo samostatných technických celků, |
| --- | --- |

—

mohou odmítnout prodej a uvedení do provozu nových elektrických nebo elektronických montážních podskupin jako konstrukčních částí nebo samostatných technických celků,

pokud tyto podskupiny nesplňují požadavky této směrnice.

5.   Aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 4, udělují členské státy nadále ES schválení typu a dovolují prodej a uvádění do provozu konstrukčních částí nebo samostatných technických celků určených jako náhradní díly pro užití na typech vozidel, které byly schváleny před 1. říjnem 2002 buď podle směrnice 75/322/EHS nebo podle směrnice 77/537/EHS, a popřípadě podle následných rozšíření schválení typu.

Článek 3

Tato směrnice je „jinou směrnicí Společenství“ pro účely čl. 1 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES ze dne 15. prosince 2004 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se elektromagnetické kompatibility (7).

Článek 4

Změny nezbytné pro přizpůsobení požadavků příloh I až XI technickému pokroku se přijímají postupem podle čl. 20 odst. 3 směrnice 2003/37/ES.

Článek 5

Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 6

Směrnice 75/322/EHS ve znění aktů uvedených v části A přílohy XII se zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení zmíněných směrnic ve vnitrostátním právu a jejich použitelnost uvedených v části B příloze XII.

Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XIII.

Článek 7

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2010.

Článek 8

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 13. července 2009.

Za Evropský parlament

Předseda

H.-G. PÖTTERING

Za Radu

Předseda

E. ERLANDSSON

---

(1)  Úř. věst. C 44, 16.2.2008, s. 34.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 19. února 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 22. června 2009.

2

(3)  Úř. věst. L 147, 9.6.1975, s. 28.

3

(4)  Viz část A přílohy XII.

4

(5)  Úř. věst. L 171, 9.7.2003, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 220, 29.8.1977, s. 38.

6

(7)  Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 24.

7

---

SEZNAM PŘÍLOH

| PŘÍLOHA I | POŽADAVKY NA VOZIDLA A ELEKTRICKÉ NEBO ELEKTRONICKÉ MONTÁŽNÍ PODSKUPINY NAMONTOVANÉ DO VOZIDLA |
| --- | --- |
| | Dodatek 1 | Širokopásmové referenční meze vozidla: Vzdálenostanténa – vozidlo: 10 m |
| | Dodatek 2 | Širokopásmové referenční meze vozidla: Vzdálenostanténa – vozidlo: 3 m |
| | Dodatek 3 | Úzkopásmové referenční meze vozidla: Vzdálenostanténa – vozidlo: 10 m |
| | Dodatek 4 | Úzkopásmové referenční meze vozidla: Vzdálenostanténa – vozidlo: 3 m |
| | Dodatek 5 | Širokopásmové referenční meze elektrických nebo elektronických montážních podskupin |
| | Dodatek 6 | Úzkopásmové referenční meze elektrických nebo elektronických montážních podskupin |
| | Dodatek 7 | Příklad značky ES schválení typu |
| PŘÍLOHA II | Informační dokument č. ... podle přílohy I směrnice 2003/37/ES o ES schvalování typu zemědělského nebo lesnického traktoru z hlediska elektromagnetické kompatibility (směrnice 2009/64/ES) |
| | Dodatek 1 | |
| | Dodatek 2 | |
| PŘÍLOHA III | Informační dokument č. ... týkající se ES schválení typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny z hlediska elektromagnetické kompatibility (směrnice 2009/64/ES) |
| | Dodatek 1 | |
| | Dodatek 2 | |
| PŘÍLOHA IV | VZOR: CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU „VOZIDLO“ |
| | Dodatek k certifikátu ES schválení typu č. ... týkajícímu se schválení typu vozidla podle směrnice 2009/64/ES |
| PŘÍLOHA V | VZOR: CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU „ELEKTRICKÁ NEBO ELEKTRONICKÁ MONTÁŽNÍ PODSKUPINA“ |
| | Dodatek k certifikátu ES schválení typu č. ... týkajícímu se schválení typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny podle směrnice 2009/64/ES |
| PŘÍLOHA VI | METODA MĚŘENÍ ŠIROKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ VOZIDEL |
| | Dodatek 1 | Obrázek 1 | PLOCHA PRO ZKOUŠKU TRAKTORU |
| | | Obrázek 2 | POLOHA ANTÉNY VZHLEDEM K TRAKTORU |
| PŘÍLOHA VII: | METODA MĚŘENÍ ÚZKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ VOZIDEL |
| PŘÍLOHA VIII: | METODA ZKOUŠENÍ ODOLNOSTI VOZIDEL PROTI ELEKTROMAGNETICKÉMU ZÁŘENÍ |
| | Dodatek 1 | |
| | Dodatek 2 | |
| | Dodatek 3 | Charakteristiky generovaného signálu |
| PŘÍLOHA IX: | METODA MĚŘENÍ ŠIROKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ ELEKTRICKÝCH NEBO ELEKTRONICKÝCH MONTÁŽNÍCH PODSKUPIN |
| | Dodatek 1 | | Vymezení zkušebního prostoru pro zkoušku elektrické nebo elektronické montážní podskupiny |
| | Dodatek 2 | Obrázek 1 | Uspořádání zkušebního prostoru pro zkoušku elektronické nebo elektrické montážní podskupiny (celkový pohled) |
| | | Obrázek 2 | Elektromagnetické vyzařování z elektrické nebo elektronické montážní podskupiny (pohled na rovinu podélné souměrnosti zkušebního stavu) |
| PŘÍLOHA X: | METODA MĚŘENÍ ÚZKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ ELEKTRICKÝCH NEBO ELEKTRONICKÝCH MONTÁŽNÍCH PODSKUPIN |
| PŘÍLOHA XI: | METODA (METODY) ZKOUŠENÍ ODOLNOSTI ELEKTRICKÝCH NEBO ELEKTRONICKÝCH MONTÁŽNÍCH PODSKUPIN PROTI ELEKTROMAGNETICKÉMU ZÁŘENÍ |
| | Dodatek 1 | Obrázek 1 | Zkouška páskovým vedením 150 mm |
| | | Obrázek 2 | Zkouška páskovým vedením 150 mm |
| | | Obrázek 3 | Zkouška páskovým vedením 800 mm |
| | | Obrázek 4 | Rozměry páskového vedení 800 mm |
| | Dodatek 2 | | Příklad konfigurace při zkoušce proudovou injektáží |
| | Dodatek 3 | Obrázek 1 | Zkouška v TEM buňce |
| | | Obrázek 2 | Rozměry TEM buňky |
| | | Obrázek 3 | Tabulka typických rozměrů TEM buňky |
| | Dodatek 4 | Zkouška elektrické nebo elektronické montážní podskupiny ve volném poli |
| | | Obrázek 1 | Uspořádání zkoušky (celkový pohled) |
| | | Obrázek 2 | Pohled na rovinu podélné souměrnosti zkušebního stavu |
| PŘÍLOHA XII: | Část A: Zrušená směrnice a seznam jejích následných změn |
| | Část B: Lhůty pro provedení ve vnitrostátním právu a použitelnost |
| PŘÍLOHA XIII: | Srovnávací tabulka |

PŘÍLOHA I

POŽADAVKY NA VOZIDLA A ELEKTRICKÉ NEBO ELEKTRONICKÉ MONTÁŽNÍ PODSKUPINY NAMONTOVANÉ DO VOZIDLA

Dodatek 1

Širokopásmové referenční meze vozidla: Vzdálenostanténa – vozidlo: 10 m

Dodatek 2

Širokopásmové referenční meze vozidla: Vzdálenostanténa – vozidlo: 3 m

Dodatek 3

Úzkopásmové referenční meze vozidla: Vzdálenostanténa – vozidlo: 10 m

Dodatek 4

Úzkopásmové referenční meze vozidla: Vzdálenostanténa – vozidlo: 3 m

Dodatek 5

Širokopásmové referenční meze elektrických nebo elektronických montážních podskupin

Dodatek 6

Úzkopásmové referenční meze elektrických nebo elektronických montážních podskupin

Dodatek 7

Příklad značky ES schválení typu

PŘÍLOHA II

Informační dokument č. ... podle přílohy I směrnice 2003/37/ES o ES schvalování typu zemědělského nebo lesnického traktoru z hlediska elektromagnetické kompatibility (směrnice 2009/64/ES)

Dodatek 1

Dodatek 2

PŘÍLOHA III

Informační dokument č. ... týkající se ES schválení typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny z hlediska elektromagnetické kompatibility (směrnice 2009/64/ES)

Dodatek 1

Dodatek 2

PŘÍLOHA IV

VZOR: CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU „VOZIDLO“

Dodatek k certifikátu ES schválení typu č. ... týkajícímu se schválení typu vozidla podle směrnice 2009/64/ES

PŘÍLOHA V

VZOR: CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU „ELEKTRICKÁ NEBO ELEKTRONICKÁ MONTÁŽNÍ PODSKUPINA“

Dodatek k certifikátu ES schválení typu č. ... týkajícímu se schválení typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny podle směrnice 2009/64/ES

PŘÍLOHA VI

METODA MĚŘENÍ ŠIROKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ VOZIDEL

Dodatek 1

Obrázek 1

PLOCHA PRO ZKOUŠKU TRAKTORU

Obrázek 2

POLOHA ANTÉNY VZHLEDEM K TRAKTORU

PŘÍLOHA VII:

METODA MĚŘENÍ ÚZKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ VOZIDEL

PŘÍLOHA VIII:

METODA ZKOUŠENÍ ODOLNOSTI VOZIDEL PROTI ELEKTROMAGNETICKÉMU ZÁŘENÍ

Dodatek 1

Dodatek 2

Dodatek 3

Charakteristiky generovaného signálu

PŘÍLOHA IX:

METODA MĚŘENÍ ŠIROKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ ELEKTRICKÝCH NEBO ELEKTRONICKÝCH MONTÁŽNÍCH PODSKUPIN

Dodatek 1

Vymezení zkušebního prostoru pro zkoušku elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

Dodatek 2

Obrázek 1

Uspořádání zkušebního prostoru pro zkoušku elektronické nebo elektrické montážní podskupiny (celkový pohled)

Obrázek 2

Elektromagnetické vyzařování z elektrické nebo elektronické montážní podskupiny (pohled na rovinu podélné souměrnosti zkušebního stavu)

PŘÍLOHA X:

METODA MĚŘENÍ ÚZKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ ELEKTRICKÝCH NEBO ELEKTRONICKÝCH MONTÁŽNÍCH PODSKUPIN

PŘÍLOHA XI:

METODA (METODY) ZKOUŠENÍ ODOLNOSTI ELEKTRICKÝCH NEBO ELEKTRONICKÝCH MONTÁŽNÍCH PODSKUPIN PROTI ELEKTROMAGNETICKÉMU ZÁŘENÍ

Dodatek 1

Obrázek 1

Zkouška páskovým vedením 150 mm

Obrázek 2

Zkouška páskovým vedením 150 mm

Obrázek 3

Zkouška páskovým vedením 800 mm

Obrázek 4

Rozměry páskového vedení 800 mm

Dodatek 2

Příklad konfigurace při zkoušce proudovou injektáží

Dodatek 3

Obrázek 1

Zkouška v TEM buňce

Obrázek 2

Rozměry TEM buňky

Obrázek 3

Tabulka typických rozměrů TEM buňky

Dodatek 4

Zkouška elektrické nebo elektronické montážní podskupiny ve volném poli

Obrázek 1

Uspořádání zkoušky (celkový pohled)

Obrázek 2

Pohled na rovinu podélné souměrnosti zkušebního stavu

PŘÍLOHA XII:

Část A: Zrušená směrnice a seznam jejích následných změn

Část B: Lhůty pro provedení ve vnitrostátním právu a použitelnost

PŘÍLOHA XIII:

Srovnávací tabulka

PŘÍLOHA I

POŽADAVKY NA VOZIDLA A ELEKTRICKÉ NEBO ELEKTRONICKÉ MONTÁŽNÍ PODSKUPINY NAMONTOVANÉ DO VOZIDLA

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

1.1   Tato směrnice se vztahuje na elektromagnetickou kompatibilitu vozidel podle článku 1. Vztahuje se též na elektrické nebo elektronické samostatné technické celky určené k montáži na tato vozidla.

2.   DEFINICE

2.1   Pro účely této směrnice se

2.1.1   „elektromagnetickou kompatibilitou“ rozumí schopnost vozidla nebo konstrukčních částí nebo samostatných technických celků uspokojivě fungovat ve svém elektromagnetickém prostředí, aniž by vytvářely nepřípustné elektromagnetické rušení pro jakékoli přístroje, zařízení nebo systémy v tomto prostředí;

2.1.2   „elektromagnetickým rušením“ rozumí jakýkoli elektromagnetický jev, který může ovlivnit činnost vozidla nebo konstrukčních částí nebo samostatných technických celků. Elektromagnetickým rušením může být elektromagnetické rušivé vyzařování, nežádoucí signál nebo změna v přenosovém prostředí;

2.1.3   „elektromagnetickou odolností“ rozumí schopnost vozidla nebo konstrukčních částí nebo samostatných technických celků být v provozu bez ovlivnění funkce za přítomnosti určitého elektromagnetického rušení;

2.1.4   „elektromagnetickým prostředím“ rozumí souhrn elektromagnetických jevů přítomných v daném místě;

2.1.5   „referenční mezí“ rozumí požadovaná úroveň, které odpovídají mezní hodnoty schválení typu a shodnosti výroby;

2.1.6   „referenční anténou“ rozumí pro kmitočtový rozsah 20 až 80 MHz zkrácený symetrický dipól s rezonancí na 80 MHz a pro kmitočtový rozsah nad 80 MHz symetrický půlvlnný rezonanční dipól laděný na měřený kmitočet;

2.1.7   „širokopásmovým vyzařováním“ rozumí vyzařování, jehož šířka pásma je větší než šířka vstupního nebo mezifrekvenčního pásma určitého přijímače nebo měřicího přístroje;

2.1.8   „úzkopásmovým vyzařováním“ rozumí vyzařování, jehož šířka pásma je menší než šířka vstupního nebo mezifrekvenčního pásma určitého přijímače nebo měřicího přístroje;

2.1.9   „elektrickým nebo elektronickým systémem“ rozumí elektrické nebo elektronické zařízení (elektrická nebo elektronická zařízení) nebo sada či sady zařízení společně s přidruženými elektrickými propojeními a kabeláží, které tvoří součást vozidla, ale které nejsou určeny k samostatnému schválení typu;

2.1.10   „elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou“ rozumí elektrické nebo elektronické zařízení nebo sada či sady zařízení, které mají být společně s přidruženými elektrickými přívody a instalací součástí vozidla a které vykonávají jednu nebo více zvláštních funkcí. Elektrická nebo elektronická montážní podskupina může být schválena na žádost výrobce buď jako konstrukční část, nebo jako samostatný technický celek (viz čl. 4 odst. 1 písm. c) směrnice 2003/37/ES);

„typem vozidla“ ve vztahu k elektromagnetické kompatibilitě rozumějí vozidla, která se neliší v takových zásadních hlediscích, jako jsou:

2.1.11.1   celkové rozměry a tvar motorového prostoru;

2.1.11.2   celkové uspořádání elektrických nebo elektronických dílů a celkové provedení kabeláže;

2.1.11.3   základní materiál, z kterého je konstruována karoserie, popřípadě podvozek (například karoserie z oceli, hliníku nebo ze skleněných vláken). Vnější části z odlišného materiálu nemění typ vozidla za předpokladu, že původní materiál karoserie se nemění. Takové změny musejí však být uvedeny.

„typem elektrické nebo elektronické montážní podskupiny“ se ve vztahu k elektromagnetické kompatibilitě rozumí elektrická nebo elektronická montážní podskupina, která se neliší v takových zásadních hlediscích, jako jsou:

2.1.12.1   funkce, kterou plní elektrická nebo elektronická montážní podskupina;

2.1.12.2   popřípadě celkové uspořádání elektrických nebo elektronických dílů.

3.   ŽÁDOST O ES SCHVÁLENÍ TYPU

3.1   Schvalování typu vozidla

3.1.1   Žádost o schválení typu vozidla z hlediska elektromagnetické kompatibility podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2003/37/ES podává výrobce vozidla.

3.1.2   Vzor informačního dokumentu je uveden v příloze II.

3.1.3   Výrobce vozidla sestaví seznam, který popisuje všechny navržené kombinace odpovídajících elektrických nebo elektronických systémů vozidla či elektrických nebo elektronických montážních podskupin, tvarů karoserie (1), změny materiálu karoserie (1), obecná provedení kabeláže, varianty motoru, levostranné a pravostranné řízení a různé rozvory náprav. Odpovídající elektrické nebo elektronické systémy vozidla nebo montážní podskupiny jsou ty, které mohou emitovat významné širokopásmové nebo úzkopásmové vyzařování, nebo ty, které používá řidič při přímém ovládání vozidla (viz bod 6.4.2.3).

3.1.4   Po vzájemné dohodě mezi výrobcem vozidla a technickou zkušebnou se z uvedeného seznamu vybere představitel vozidla. Toto vozidlo představuje typ vozidla (viz dodatek 1 přílohy II). Vozidlo se vybere na základě elektrických nebo elektronických systémů nabízených výrobcem. Z tohoto seznamu může být pro zkoušky vybráno jedno další vozidlo, jestliže se po vzájemné dohodě mezi výrobcem a technickou zkušebnou určí, že součástí vozidla jsou odlišné elektrické nebo elektronické systémy, které pravděpodobně mají významný vliv na elektromagnetickou kompatibilitu vozidla v porovnání s prvním představitelem vozidla.

3.1.5   Výběr vozidel v souladu s bodem 3.1.4 je omezen na kombinace elektrických nebo elektronických systémů určených pro současnou výrobu.

3.1.6   Výrobce může žádost doplnit zkušebními protokoly. Takto poskytnuté údaje mohou být schvalovacím orgánem použity pro účely vystavení certifikátu ES schválení typu.

3.1.7   Jestliže technická zkušebna provádějící zkoušky pro schválení typu provádí zkoušku sama, určí sama představitele typu vozidla ke schválení podle bodu 3.1.4.

3.2   Schvalování typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

3.2.1   Žádost o schválení typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny z hlediska elektromagnetické kompatibility podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2003/37/ES podává výrobce vozidla nebo montážní podskupiny.

3.2.2   Vzor informačního dokumentu je uveden v příloze III.

3.2.3   Výrobce může žádost doplnit protokolem o provedených zkouškách. Takto poskytnuté údaje může schvalovací orgán použít pro účely vystavení certifikátu ES schválení typu.

3.2.4   Jestliže technická zkušebna provádějící zkoušky pro schválení typu provádí zkoušku sama, musí jí být předložen vzorek představitele typu systému elektrické nebo elektronické montážní podskupiny, který má být schválen; v případě potřeby je možno dohodnout s výrobcem například rozdíly ve vybavení, počtu dílů nebo počtu snímačů. Jestliže to technická zkušebna považuje za nutné, může vybrat další vzorek.

3.2.5   Vzorky musí být čitelně a nesmazatelně označeny výrobní nebo obchodní značkou výrobce a označením typu.

3.2.6   V případě potřeby se stanoví omezení v používání. Jakákoli taková omezení se uvedou v informačním dokumentu uvedeném v příloze III nebo v certifikátu ES schválení typu uvedeném v příloze V.

4.   SCHVÁLENÍ TYPU

4.1   Postupy schválení typu

4.1.1   Schválení typu vozidla

Na přání výrobce vozidla mohou být použity následující alternativní postupy schválení typu vozidla.

4.1.1.1   Schválení celého vozidla

Celé vozidlo může být schváleno jako typ přímo podle ustanovení uvedených v bodě 6. Pokud výrobce vozidla zvolí tento postup, nepožaduje se samostatné zkoušení elektrických nebo elektronických systémů nebo elektrických nebo elektronických montážních podskupin.

4.1.1.2   Schválení typu vozidla zkoušením jednotlivých elektrických nebo elektronických montážních podskupin

Výrobce vozidla může získat schválení vozidla, jestliže schvalovacímu orgánu prokáže, že všechny odpovídající elektrické nebo elektronické systémy nebo montážní podskupiny (viz bod 3.1.3) byly jednotlivě schváleny podle této směrnice a byly instalovány v souladu se všemi stanovenými podmínkami.

4.1.1.3   Pokud si výrobce přeje, může získat schválení podle této směrnice, jestliže vozidlo nemá vybavení, které by bylo předmětem zkoušek odolnosti nebo vyzařování. Vozidlo nesmí mít systémy, které jsou uvedeny v bodě 3.1.3 (odolnost), a nesmí být vybaveno jiskrovým zapalováním. Pro takové schválení se zkoušení nepožaduje.

4.1.2   Schválení typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

Pro elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinu může být uděleno schválení typu k instalaci do kteréhokoli typu vozidla nebo na žádost výrobce k instalaci do jednoho nebo více určitých typů motorových vozidel. Elektrické nebo elektronické montážní podskupiny používané v přímém ovládání vozidel vždy obdrží schválení typu ve spojitosti s výrobcem vozidla.

4.2   Udělení schválení typu

4.2.1   Vozidlo

4.2.1.1   Pokud představitel typu vozidla splňuje požadavky této směrnice, udělí se ES schválení typu podle článku 4 směrnice 2003/37/ES.

4.2.1.2   Vzor certifikátu ES schválení typu je uveden v příloze IV.

4.2.2   ELEKTRICKÁ NEBO ELEKTRONICKÁ MONTÁŽNÍ PODSKUPINA

4.2.2.1   Pokud představitel systému (systémů) elektrických nebo elektronických montážních podskupin splňuje požadavky této směrnice, udělí se ES schválení typu podle článku 4 směrnice 2003/37/ES.

4.2.2.2   Vzor certifikátu ES schválení typu je uveden v příloze V.

4.2.3   Pro vystavení certifikátu podle bodů 4.2.1.2 nebo 4.2.2.2 může příslušný orgán členského státu, který uděluje schválení, použít protokol vypracovaný pověřenou nebo uznanou laboratoří nebo v souladu s touto směrnicí.

4.3   Změny schválení typu

4.3.1   K rozšíření schválení typu udělených podle této směrnice se použije čl. 5 odst. 2 a 3 směrnice 2003/37/ES.

4.3.2   Změna schválení typu vozidla po přidání nebo po změně elektrické nebo elektronické montážní podskupiny.

4.3.2.1   V případě, že výrobci vozidla bylo uděleno schválení na celé vozidlo a výrobce chce vybavit vozidlo přídavným nebo jiným elektrickým nebo elektronickým systémem nebo elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou, pro které již bylo uděleno schválení podle této směrnice a které budou instalovány v souladu s jejími podmínkami, může být schválení rozšířeno bez dalších zkoušek. Dodatečný nebo jiný elektrický nebo elektronický systém nebo elektrická nebo elektronická montážní podskupina se považují pro účely shodnosti výroby za část vozidla.

4.3.2.2   Pokud dodatečné nebo jiné konstrukční části neobdržely schválení podle této směrnice a jestliže se považuje za nutné přezkoušení, považuje se celé vozidlo za vyhovující, jestliže může být prokázáno, že nová nebo jiná konstrukční část splňuje odpovídající požadavky bodu 6, nebo pokud může být prokázáno srovnávací zkouškou, že nový díl pravděpodobně nemá nepříznivý vliv na shodnost se schváleným typem vozidla.

4.3.2.3   Platnost schválení vozidla se neruší, jestliže výrobce vozidla ve schváleném vozidle vestaví, vymění nebo odstraní standardní zařízení do domácnosti nebo kanceláře, jiné než je mobilní komunikační zařízení (2), splňující požadavky směrnice 2004/108/ES a jestliže je instalováno podle návodu výrobce tohoto zařízení nebo výrobce vozidla. To nesmí výrobcům vozidel bránit v instalaci komunikačních zařízení podle odpovídajícího montážního návodu výrobce vozidla nebo výrobce takového komunikačního zařízení. Výrobce vozidla musí (požaduje-li to zkušební orgán) prokázat, že funkční vlastnosti vozidla nejsou takovými vysílači nepříznivě ovlivněny. Může tak učinit formou prohlášení, že výkonové úrovně a montáž jsou takové, že úrovně odolnosti proti rušení podle této směrnice poskytují dostatečnou ochranu vlastního přenosu, tj. s výjimkou přenosu ve spojení se zkouškami podle bodu 6. Tato směrnice neopravňuje k použití komunikačního vysílače, pokud pro něj nebo pro jeho používání platí jiné předpisy. Výrobce vozidla může odmítnout instalaci standardních přístrojů určených pro domácnost nebo kancelář do svého vozidla i přesto, že splňují požadavky směrnice 2004/108/ES.

5.   OZNAČENÍ

5.1   Každá elektrická nebo elektronická montážní podskupina shodná s typem schváleným podle této směrnice musí být opatřena značkou ES schválení typu.

5.2   Tuto značku tvoří obdélník, ve kterém je vepsáno malé písmeno „e“ a rozlišovací číslo členského státu, který udělil ES schválení typu:

1 pro Německo; 2 pro Francii; 3 pro Itálii; 4 pro Nizozemsko; 5 pro Švédsko; 6 pro Belgii; 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku; 9 pro Španělsko; 11 pro Spojené království; 12 pro Rakousko; 13 pro Lucembursko; 17 pro Finsko; 18 pro Dánsko; 19 pro Rumunsko; 20 pro Polsko; 21 pro Portugalsko; 23 pro Řecko; 24 pro Irsko; 26 pro Slovinsko; 27 pro Slovensko; 29 pro Estonsko; 32 pro Lotyšsko; 34 pro Bulharsko; 36 pro Litvu; 49 pro Kypr; 50 pro Maltu.

V blízkosti obdélníku musí být čtyřmístné pořadové číslo (v případě potřeby začínající nulami) (dále jen „číslo základního schválení typu“), které je obsaženo v oddíle 4 čísla schválení typu uvedeného v certifikátu ES schválení typu vydaném pro dotyčný typ zařízení (viz příloha V), před kterým jsou umístěny dvě číslice, které udávají pořadové číslo přiřazené poslední významné technické změně směrnice 75/322/EHS, nahrazené touto směrnicí, ke dni, kdy bylo uděleno ES schválení typu konstrukční části.

5.3   Značka ES schválení typu musí být umístěna na hlavní konstrukční části elektrické nebo elektronické montážní podskupiny (například na elektronické řídicí jednotce) tak, aby byla zřetelně čitelná a nesmazatelná.

5.4   Příklad značky ES schválení typu je uveden v dodatku 7.

5.5   Označení se nepožaduje v případě elektrických nebo elektronických systémů, které jsou součástí typů vozidel schválených touto směrnicí.

5.6   Označení elektrické nebo elektronické montážní podskupiny podle bodu 5.3 nemusí být viditelné po instalaci elektrické nebo elektronické montážní podskupiny ve vozidle.

6.   POŽADAVKY

6.1   Obecné požadavky

6.1.1   Vozidlo (a jeho elektrický nebo elektronický systém, elektrické nebo elektronické systémy nebo elektrické nebo elektronické montážní podskupiny) musí být navrženo, zhotoveno a montováno tak, aby mohlo za běžného použití splňovat požadavky této směrnice.

6.2   Požadavky týkající se širokopásmového elektromagnetického vyzařování vozidel vybavených jiskrovým zapalováním

6.2.1   Měřicí metoda

Elektromagnetické vyzařování generované představitelem typu vozidla se měří metodou popsanou v příloze VI při jedné z obou určených vzdáleností antény. Výběr provede výrobce vozidla.

6.2.2   Širokopásmové referenční meze pro vozidla

6.2.2.1   Jestliže se měří metodou popsanou v příloze VI při vzdálenosti 10,0 ± 0,2 m mezi vozidlem a anténou, jsou referenční mezní hodnoty vyzařování 34 dBμV/m (50 μV/m) v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a od 34 do 45 dBμV/m (od 50 do 180 μV/m) v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz; tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu lineárně zvyšuje od kmitočtu 75 MHz podle dodatku 1 této přílohy. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je referenční mezní hodnota konstantní, a to 45 dBμV/m (180 μV/m).

6.2.2.2   Jestliže se měří metodou popsanou v příloze VI při vzdálenosti 3,00 ± 0,05 m mezi vozidlem a anténou, jsou referenční mezní hodnoty vyzařování 44 dBμV/m (160 μV/m) v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a od 44 do 55 dBμV/m (od 160 do 562 μV/m) v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz; tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu lineárně zvyšuje od kmitočtu 75 MHz podle dodatku 2 této přílohy. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je referenční mezní hodnota konstantní, a to 55 dBμV/m (562 μV/m).

6.2.2.3   Hodnoty měřené na představiteli typu vozidla, vyjádřené v dBμV/m, musejí být nejméně o 2,0 dBμV/m (20 %) nižší než referenční mezní hodnoty.

6.3   Požadavky na úzkopásmové elektromagnetické vyzařování vozidel

6.3.1   Měřicí metoda

Elektromagnetické vyzařování generované představitelem typu vozidla se měří metodou popsanou v příloze VII při jedné z obou určených vzdáleností antény. Výběr provede výrobce vozidla.

6.3.2   Úzkopásmové referenční meze vozidla

6.3.2.1   Jestliže se měří metodou popsanou v příloze VII při vzdálenosti 10,0 ± 0,2 m mezi vozidlem a anténou, jsou referenční mezní hodnoty vyzařování 24 dBμV/m (16 μV/m) v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a od 24 do 35 dBμV/m (od 16 do 56 μV/m) v kmitočtovém pásmu 75 až 400 MHz; tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu lineárně zvyšuje od kmitočtu 75 MHz podle dodatku 3 této přílohy. V kmitočtovém pásmu 400 až 1 000 MHz je referenční mezní hodnota konstantní, a to 35 dBμV/m (56 μV/m).

6.3.2.2   Jestliže se měří metodou popsanou v příloze VII při vzdálenosti 3,00 ± 0,05 m mezi vozidlem a anténou, jsou referenční mezní hodnoty vyzařování 34 dBμV/m (50 μV/m) v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a od 34 do 45 dBμV/m (od 50 do 180 μV/m) v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz; tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu lineárně zvyšuje od kmitočtu 75 MHz podle dodatku 4 této přílohy. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je referenční mezní hodnota konstantní, a to 45 dBμV/m (180 μV/m).

6.3.2.3   Hodnoty měřené na představiteli typu vozidla vyjádřené v dBμV/m musejí být nejméně o 2,0 dB μV/m (20 %) nižší než referenční mezní hodnoty.

6.3.2.4   Bez ohledu na mezní hodnoty stanovené v bodech 6.3.2.1, 6.3.2.2 a 6.3.2.3 této přílohy se vozidlo považuje za vyhovující mezním hodnotám pro úzkopásmové rušivé vyzařování a dále se nezkouší, pokud je při prvém zkušebním kroku podle přílohy VII bodu 1.3 v kmitočtovém rozsahu od 88 do 108 MHz rušivá úroveň měřená na anténě radiového přijímače vozidla nižší než 20 dBμV/m (10 μV/m).

6.4   Požadavky týkající se odolnosti vozidel vůči elektromagnetickému záření

6.4.1   Zkušební metoda

Odolnost představitele typu vozidla vůči elektromagnetickému záření se zkouší metodou popsanou v příloze VIII.

6.4.2   Referenční meze odolnosti vozidla proti rušení

6.4.2.1   Jestliže se zkouší metodou podle přílohy VIII, je referenční mezní hodnota intenzity pole 24 V/m (efektivní hodnota) v 90 % kmitočtového rozsahu od 20 do 1 000 MHz a 20 V/m (efektivní hodnota) v celém kmitočtovém rozsahu od 20 do 1 000 MHz.

6.4.2.2   Představitel typu vozidla se považuje za vyhovující požadavkům na odolnost, jestliže během zkoušek podle přílohy VIII a při vystavení intenzitě pole vyjádřené ve V/m, která je o 25 % vyšší než referenční úroveň, nevykazuje vozidlo žádné abnormální změny rychlosti otáčení hnaných kol, zhoršení funkčních vlastností vozidla, které by mohlo zmást ostatní účastníky silničního provozu, a zhoršení řidičova přímého ovládání vozidla a toto zhoršení může být zpozorováno řidičem nebo jiným účastníkem silničního provozu.

6.4.2.3   Vozidlo je řidičem přímo ovládáno například prostřednictvím řízení, brzdění nebo pedálu akcelerátoru.

6.5   Požadavky týkající se širokopásmového elektromagnetického rušení generovaného elektrickými nebo elektronickými montážními podskupinami

6.5.1   Měřicí metoda

Elektromagnetické vyzařování generované představitelem typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny se měří metodou popsanou v příloze IX.

6.5.2   Širokopásmové referenční meze elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

6.5.2.1   Jestliže se měří metodou popsanou v příloze IX, jsou referenční mezní hodnoty vyzařování od 64 do 54 dBμV/m (od 1 600 do 500 μV/m) v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu lineárně snižuje od kmitočtu 30 MHz; v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz jsou mezní hodnoty od 54 do 65 dBμV/m (od 500 do 1 800 μV/m) a mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu lineárně zvyšuje od kmitočtu 75 MHz podle dodatku 5 této přílohy. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je referenční mezní hodnota konstantní, a to 65 dBμV/m (1 800 μV/m).

6.5.2.2   Hodnoty měřené na představiteli typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny a vyjádřené v dBμV/m musejí být nejméně o 2,0 dBμV/m (20 %) nižší než referenční mezní hodnoty.

6.6   Požadavky týkající se úzkopásmového elektromagnetického rušení generovaného elektrickými nebo elektronickými montážními podskupinami

6.6.1   Měřicí metoda

Elektromagnetické vyzařování generované představitelem typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny se měří metodou popsanou v příloze X.

6.6.2   Úzkopásmové referenční meze elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

6.6.2.1   Jestliže se měří metodou popsanou v příloze X, jsou referenční mezní hodnoty vyzařování od 54 do 44 dBμVm (od 500 do 160 μV/m) v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu lineárně snižuje od kmitočtu 30 MHz; v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz jsou mezní hodnoty od 44 do 55 dBμV/m (od 160 do 560 μV/m) a mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu lineárně zvyšuje od kmitočtu 75 MHz podle dodatku 6 této přílohy. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je referenční mezní hodnota konstantní, a to 55 dBμV/m (560 μV/m).

6.6.2.2   Hodnoty měřené na představiteli typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny vyjádřené v dBμV/m musejí být nejméně o 2,0 dBμV/m (20 %) nižší než referenční mezní hodnoty.

6.7   Požadavky týkající se odolnosti elektrických nebo elektronických montážních podskupin proti elektromagnetickému záření

6.7.1   Zkušební metody

Odolnost představitele typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny proti elektromagnetickému záření se zkouší metodami popsanými v příloze XI.

6.7.2   Referenční meze odolnosti elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

6.7.2.1   Jestliže se zkouší metodou popsanou v příloze XI, je referenční mezní hodnota odolnosti 48 V/m při metodě zkoušení páskovým vedením 150 mm, 12 V/m při metodě zkoušení páskovým vedením 800 mm, 60 V/m při metodě zkoušení v buňce s příčným elektromagnetickým polem (TEM buňka), 48 mA při metodě zkoušení proudovou injektáží a 24 V/m při metodě zkoušení ve volném poli.

6.7.2.2   Elektrická nebo elektronická montážní podskupina reprezentativní pro určitý typ nesmí při hodnotách intenzity pole nebo proudu, které při vyjádření v odpovídajících lineárních jednotkách překračují referenční mez o 25 %, vykazovat poruchy, které by mohly ovlivnit funkční vlastnosti vozidla, zmást ostatní účastníky silničního provozu nebo způsobit zhoršení řidičova přímého ovládání vozidla vybaveného touto elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou a toto zhoršení může být zpozorováno řidičem nebo jiným účastníkem silničního provozu.

7.   SHODNOST VÝROBY

7.1   Shodnost výroby z hlediska elektromagnetické kompatibility vozidla nebo konstrukční části nebo samostatného technického celku musí být ověřována na základě údajů uvedených v certifikátu (certifikátech) ES schválení typu podle přílohy IV nebo V.

7.2   Při ověřování shodnosti vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku odebraného ze sériové výroby se výroba považuje za vyhovující požadavkům této směrnice s ohledem na širokopásmové a úzkopásmové vyzařování, jestliže měřené hodnoty nepřesahují referenční meze uvedené v bodech 6.2.2.1, 6.2.2.2, 6.3.2.1 a 6.3.2.2 o více než 2 dB (25 %).

7.3   Při ověřování shodnosti vozidla, konstrukční části nebo samostatného technického celku odebraných ze sériové výroby se výroba považuje za vyhovující požadavkům této směrnice s ohledem na odolnost proti elektromagnetickému záření, jestliže vozidlo, konstrukční část nebo samostatný technický celek nevyvolávají zhoršení ovládání vozidla, které by mohlo být zpozorováno řidičem nebo jiným účastníkem silničního provozu, jestliže je vozidlo ve stavu podle bodu 4 přílohy VIII a je vystaveno účinkům pole, jehož intenzita vyjádřená ve V/m je nižší než 80 % referenčních mezních hodnot uvedených v bodě 6.4.2.1 této přílohy.

8.   VÝJIMKY

8.1   Pokud vozidlo nebo elektrický nebo elektronický systém nebo elektrická nebo elektronická montážní podskupina neobsahuje oscilátor s vlastním kmitočtem vyšším než 9 kHz, považuje se za vyhovující požadavkům uvedeným v bodě 6.3.2 nebo 6.6.2 této přílohy a v přílohách VII a X.

8.2   Vozidla, která ve svém přímém ovládání nepoužívají elektrické nebo elektronické systémy nebo elektrické nebo elektronické montážní podskupiny, nemusí být zkoušena na odolnost a považují se za vyhovující bodu 6.4 této přílohy a příloze VIII.

8.3   Elektrické nebo elektronické montážní podskupiny, které nemají přímý vliv na ovládání vozidla, nemusejí být zkoušeny na odolnost a považují se za vyhovující bodu 6.7 této přílohy a příloze XI.

8.4   Elektrostatický výboj

U vozidel s pneumatikami se karoserie/podvozek považují za elektricky izolovanou konstrukci. Významné elektrostatické síly v porovnání s vnějším prostředím vozidla se vyskytují pouze v okamžiku, kdy cestující nastupují do vozidla nebo vystupují z vozidla. Vzhledem k tomu, že se toto děje při stojícím vozidle, nepovažuje se za nutné provést zkoušku pro schválení typu při elektrostatickém výboji.

8.5   Rušení po vedení

Protože během běžného provozu neexistuje vnější vodivé spojení s vozidlem, nemůže být z vnějšího prostředí do vozidla generováno rušení po vedení. Odpovědnost za zajištění odolnosti instalovaného zařízení proti rušení po vedení uvnitř vozidla, například při řazení pod zatížením, a proti vzájemnému ovlivňování systémů je na výrobci. Pro rušení po vedení nejsou nutné zkoušky pro schválení typu.

---

(1)  Je-li relevantní.

(2)  Například radiotelefon, občanská radiostanice.

Dodatek 1

Širokopásmové referenční meze vozidla

Vzdálenost anténa – vozidlo: 10 m

Image

Kmitočet (MHz), logaritmická stupnice

Viz příloha I bod 6.2.2.1

Dodatek 2

Širokopásmové referenční meze vozidla

Vzdálenost anténa – vozidlo: 3 m

Image

Kmitočet (MHz), logaritmická stupnice

Viz příloha I bod 6.2.2.2

Dodatek 3

Úzkopásmové referenční meze vozidla

Vzdálenost anténa – vozidlo: 10 m

Image

Kmitočet (MHz), logaritmická stupnice

Viz příloha I bod 6.3.2.1

Dodatek 4

Úzkopásmové referenční meze vozidla

Vzdálenost anténa – vozidlo: 3 m

Image

Kmitočet (MHz), logaritmická stupnice

Viz příloha I bod 6.3.2.2

Dodatek 5

Širokopásmové referenční meze elektrických nebo elektronických montážních podskupin

Image

Kmitočet (MHz), logaritmická stupnice

Viz příloha I bod 6.5.2.1

Dodatek 6

Úzkopásmové referenční meze elektrických nebo elektronických montážních podskupin

Image

Kmitočet (MHz), logaritmická stupnice

Viz příloha I bod 6.6.2.1

Dodatek 7

Příklad značky ES schválení typu

Image

Elektrická nebo elektronická montážní podskupina opatřená výše uvedenou značkou ES schválení typu je zařízení, které bylo schváleno jako typ v Německu (e1) pod základním číslem schválení typu 0148. První dvě číslice (02) udávají, že zařízení odpovídá požadavkům směrnice 75/322/EHS ve znění směrnice 2000/2/ES.

Použitá čísla jsou pouze informativní.

PŘÍLOHA II

Informační dokument č. ... podle přílohy I směrnice 2003/37/ES o ES schvalování typu zemědělského nebo lesnického traktoru z hlediska elektromagnetické kompatibility (směrnice 2009/64/ES)

Následující informace, přicházejí-li v úvahu, se spolu se sou pisem obsahu předkládají trojmo. Předkládají-li se výkresy, musí být kresleny ve vhodném měřítku na formátu A4 a musí být dostatečně podrobně nebo musí být na tento formát složeny.

Předkládají-li se fotografie, musí zobrazovat dostatečné podrobné. Mají-li systémy, konstrukční části nebo samostatně technické celky elektronické řízení, musí být poskytnuty informace o jeho vlastnostech.

0.   Obecně

0.1   Značka (značky) (obchodní firma výrobce):

0.2   Typ vozidla (uveďte případné varianty a verze):

Způsob označení typu, je-li na traktoru vyznačeno:

0.3.1   Štítek výrobce (umístění a způsob připevnění):

0.4   Kategorie traktoru:

0.5   Jméno a adresa výrobce:

0.8   Adresa montážního závodu (závodů):

1.   Obecné konstrukční vlastnosti vozidla

Fotografie nebo výkresy představitele traktoru:

1.2   Umístění a uspořádání motoru:

3.   Motor

3.1.2   Typ a obchodní popis základního motoru (jak je vyznačeno na motoru nebo jiný způsob jeho označení):

3.1.4   Jméno a adresa výrobce:

Pracovní princip:

| — | zážehový/vznětový (1) |
| --- | --- |

—

zážehový/vznětový (1)

| — | přímý vstřik/nepřímý vstřik (1) |
| --- | --- |

—

přímý vstřik/nepřímý vstřik (1)

| — | čtyřtakt/dvoutakt (1) |
| --- | --- |

—

čtyřtakt/dvoutakt (1)

3.2.1.6   Počet a uspořádání válců:

3.2.1.9   Maximální točivý moment při: ... ot/min

Dodávka paliva:

3.2.3.1   Palivové čerpadlo:

Tlak (2) nebo charakteristický diagram: ... kPa

Vstřikovací systém:

3.2.4.2.1   Popis systému:

3.2.5   Elektronické řídicí funkce

Popis systému:

Elektrický systém:

3.11.1   Jmenovité napětí ..., na kostře kladný/záporný pól (1): ... V

Generátor:

3.11.2.1   Typ:

3.11.2.2   Jmenovitý výkon: VA

4.   Převody

Druh (mechanický, hydraulický, elektrický atd.):

4.2.1   Stručný popis elektrických nebo elektronických částí (jsou-li užity):

6.   Zavěšení (lze-li uvést)

6.2.2   Stručný popis elektrických/elektronických částí (jsou-li užity):

7.   Řízení

7.2.2.1   Stručný popis elektrických/elektronických částí (jsou-li užity):

7.2.6   Popřípadě rozsah a způsob seřízení ovládacího prvku řízení:

8.   Brzdy

8.5   U vozidel s protiblokovacími systémy popis činnosti soustavy (včetně všech elektronických části), elektrické blokové schéma, schéma hydraulických nebo pneumatických obvodů:

9.   Pole výhledu, zasklení, stírače čelního skla a zpětná zrcátka

Zasklení:

9.2.3.4   Stručný popis elektrických nebo elektronických částí mechanismu ovládání oken (je-li užito):

9.3   Stírače čelního skla:

Technický popis:

Zpětné zrcátko (zrcátka) (u každého jeho umístění):

9.4.6   Stručný popis elektrických nebo elektronických částí seřizovacího mechanismu (jsou-li namont ovány):

Odmrazování a odmlžování

9.5.1   Technický popis:

10.   Ochranná konstrukce chránící při převrácení ochrana před povětrnostním vlivem, sedadla, nákladní plošiny

Sedadla a opěrky nohou:

10.3.1.4   Umístění a hlavní vlastnosti:

10.3.1.5   Systém seřizování:

10.3.1.6   Systém přestavení a zajištění:

Potlačení vysokofrekvenčního rušení:

10.5.1   Popis a výkresy nebo fotografie tvaru a materiálu částí karoserie, které tvoří motorový prostor a jemu nejbližší část prostoru pro cestující:

10.5.2   Výkresy nebo fotografie polohy kovových částí v motorovém prostoru (např. topná zařízení, náhradní kolo, filtr sání, řídicí mechanismus atd.):

10.5.3   Tabulka a výkres odrušovacích prostředků:

10.5.4   Údaje o jmenovitých hodnotách stejnosměrného odporu a u odporových zapalovacích kabelů o jejich jmenovitém odporu na 1 m:

11.   Zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci

11.3   Stručný popis elektrických nebo elektronických součástí jiných, než jsou svítilny (jsou-li užity):

12.   Různé

12.8   Popis palubní elektroniky k provozu a řízení nářadí namontovaného na vozidle nebo taženého nářadí:

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

(2)  Uveďte dovolené odchylky.

Dodatek 1

Popis vozidla vybraného jako představitel typu

Druh karoserie:

Levostranné nebo pravostranné řízení:

Rozvor náprav:

Volitelné díly:

Dodatek 2

Odpovídající zkušební protokol (protokoly) schválený výrobcem nebo technickými zkušebnami schválenými/uznanými pro účely vystavování certifikátu ES schválení typu.

PŘÍLOHA III

Informační dokument č. ... týkající se ES schválení typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny z hlediska elektromagnetické kompatibility (směrnice 2009/64/ES).

Následující informace, přicházejí-li v úvahu, se spolu se soupisem obsahu dodávají trojmo. Předkládají-li se výkresy, musejí být kresleny ve vhodném měřítku na formátu A4 a musejí být dostatečně podrobné, nebo musejí být na tento formát složeny. Předkládají-li se fotografie, musejí zobrazovat dostatečně podrobně.

Mají-li systémy, konstrukční části nebo samostatné technické celky elektronické řízení, musejí být dodány informace o jeho výkonu.

0.   OBECNĚ

0.1   Výrobce (obchodní firma výrobce):

0.2   Typ a obecný obchodní název (názvy):

0.5   Jméno a adresa výrobce:

0.7   Pro konstrukční části a samostatné technické celky umístění a způsob připevnění značky ES schválení typu:

0.8   Adresa montážního závodu (závodů):

1.   TATO ELEKTRICKÁ NEBO ELEKTRONICKÁ MONTÁŽNÍ PODSKUPINA MUSÍ BÝT SCHVÁLENA JAKO KONSTRUKČNÍ ČÁST/SAMOSTATNÝ TECHNICKÝ CELEK (1)

2.   OMEZENÍ POUŽITÍ A PODMÍNKY MONTÁŽE:

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

Dodatek 1

Popis elektrické nebo elektronické montážní podskupiny vybrané jako představitel typu:

Dodatek 2

Odpovídající zkušební protokol (protokoly) předložený výrobcem nebo technickými zkušebnami schválenými/uznanými pro účely vystavování certifikátu schválení typu.

PŘÍLOHA IV

VZOR

[maximální formát: A4 (210 × 297 mm)]

CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU

„VOZIDLO“

Image

Sdělení týkající se:

| — | ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

ES schválení typu (1)

| — | rozšíření ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

rozšíření ES schválení typu (1)

| — | odmítnutí ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

odmítnutí ES schválení typu (1)

| — | odejmutí ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

odejmutí ES schválení typu (1)

pro typ vozidla z hlediska směrnice 2009/64/ES.

ES schválení typu č.:

Důvod rozšíření:

ODDÍL I

0.1   Výrobce (obchodní firma výrobce):

0.2   Typ a obecný obchodní název (názvy):

Způsob označení typu, je-li na vozidle/konstrukční části/samostatném technickém celku vyznačen (1)
   (2):

0.3.1   Umístění tohoto označení:

0.4   Vozidlo:

0.5   Jméno a adresa výrobce:

0.8   Adresa montážního závodu (závodů):

ODDÍL II

1.   Případné doplňující informace: viz dodatek

2.   Technická zkušebna provádějící zkoušky:

3.   Datum zkušebního protokolu:

4.   Číslo zkušebního protokolu:

5.   Případné poznámky: viz dodatek

6.   Místo:

7.   Datum:

8.   Podpis:

9.   Přiložen je seznam informačních dokumentů uložených u příslušného orgánu, které lze obdržet na požádání.

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

(2)  Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které se netýkají popisu typů vozidla, části nebo samostatné technické jednotky, na které se tento certifikát schválení typu vztahuje, nahradí se tyto znaky v dokumentaci znakem „?“ (například ABC??123??).

Dodatek k certifikátu ES schválení typu vozidla č. ... týkajícímu se schválení typu vozidla podle směrnice 2009/64/ES

1.   Doplňující informace

1.1   Speciální zařízení pro účely přílohy VI této směrnice (pokud jsou požadována): (např. ...)

1.2   Jmenovité napětí elektrického systému: ... V, na kostře kladný/záporný pól

1.3   Druh karoserie:

1.4   Seznam elektronických systémů instalovaných ve zkoušeném vozidle nebo vozidlech není omezen na položky v informačním dokumentu (viz dodatek 1 přílohy II):

1.5   Schválená/uznaná technická zkušebna (pro účely této směrnice) provádějící zkoušky:

5.   Poznámky:

(například platí pro vozidla s levostranným a pravostranným řízením)

PŘÍLOHA V

VZOR

[maximální formát: A4 (210 × 297 mm)]

CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU

„ELEKTRICKÁ NEBO ELEKTRONICKÁ MONTÁŽNÍ PODSKUPINA“

Image

Sdělení týkající se:

| — | ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

ES schválení typu (1)

| — | rozšíření ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

rozšíření ES schválení typu (1)

| — | odmítnutí ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

odmítnutí ES schválení typu (1)

| — | odejmutí ES schválení typu (1) |
| --- | --- |

—

odejmutí ES schválení typu (1)

pro typ konstrukční části/samostatného technickému celku (1) z hlediska směrnice 2009/64/ES.

ES schválení typu č.:

Důvod rozšíření:

ODDÍL I

0.1   Výrobce (obchodní firma výrobce):

0.2   Typ a obecný obchodní název (názvy):

Způsob označení typu, je-li na vozidle/konstrukční části/samostatném technickém celku vyznačen (1)
   (2):

0.3.1   Umístění tohoto označení:

0.4   Vozidlo:

0.5   Jméno a adresa výrobce:

0.7   Pro konstrukční části a samostatné technické celky umístění a způsob připevnění značky ES schválení typu:

0.8   Adresa montážního závodu (závodů):

ODDÍL II

1.   Případné doplňující informace: viz dodatek

2.   Technická zkušebna provádějící zkoušky:

3.   Datum zkušebního protokolu:

4.   Číslo zkušebního protokolu:

5.   Případné poznámky: viz dodatek

6.   Místo:

7.   Datum:

8.   Podpis:

9.   Přiložen je seznam informačních dokumentů uložených u příslušného orgánu, které lze obdržet na požádání.

---

(1)  Nehodící se škrtněte.

(2)  Pokud způsob označení typu obsahuje znaky, které se netýkají popisu typů vozidla, části nebo samostatné technické jednotky, na které se tento certifikát schválení typu vztahuje, nahradí se tyto znaky v dokumentaci znakem „?“ (například ABC??123??).

Dodatek k certifikátu ES schválení typu č. ... týkajícímu se schválení typu elektrické nebo elektronické montážní podskupiny podle směrnice 2009/64/ES

Doplňující informace:

1.1   Jmenovité napětí elektrického systému: ... V

Tato elektrická nebo elektronická montážní podskupina může být použita na libovolném typu vozidla s následujícími omezeními:

1.2.1   Případné podmínky instalace:

Tato elektrická nebo elektronická montážní podskupina může být použita na následujících typech vozidel:

1.3.1   Případné podmínky instalace:

1.4   Použité zvláštní zkušební metody a kmitočtové rozsahy pro stanovení odolnosti (přesně určete metodu použitou z přílohy XI):

1.5   Schválená/uznaná technická zkušebna (pro účely této směrnice) provádějící zkoušky:

5.   Poznámky:

PŘÍLOHA VI

METODA MĚŘENÍ ŠIROKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ VOZIDEL

1.   OBECNĚ

1.1   Zkušební metoda popsaná v této příloze je použitelná pouze pro vozidla.

1.2   Měřicí vybavení

Měřicí vybavení musí splňovat podmínky uvedené v publikaci č. 16–1 (93) Mezinárodního výboru pro vysokofrekvenční rušení (CISPR).

Pro měření širokopásmového elektromagnetického vyzařování podle této přílohy se použije kvazišpičkový detektor; použije-li se špičkový detektor, musí být aplikován odpovídající korekční činitel závislý na četnosti zapalovacích impulzů.

1.3   Zkušební metoda

Tato zkouška je určena pro měření širokopásmového elektromagnetického vyzařování z jiskrových zapalovacích systémů, elektrických motorů (elektrické hnací motory, motory systémů topení nebo odmrazování, palivových čerpadel, vodních čerpadel atd.), které jsou na vozidle trvale namontovány.

Přípustné jsou dvě vzdálenosti referenční antény od vozidla, a to 10 m nebo 3 m. V obou případech musejí být splněny podmínky uvedené v bodě 3.

2.   VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky měření se vyjadřují v dBμV/m pro šířku pásma 120 kHz. Jestliže se skutečná šířka pásma B měřicího zařízení (vyjádřená v kHz) liší od 120 kHz, převedou se měřené hodnoty vyjádřené v μV/m na šířku pásma 120 kHz vynásobením činitelem 120/B.

3.   MĚŘICÍ LOKALITA

3.1   Měří se na vodorovné, otevřené ploše, která je v kruhu s minimálním poloměrem 30 m měřeným od středního bodu mezi vozidlem a anténou, bez elektromagneticky odrazivých ploch (viz obrázek 1 v dodatku 1).

3.2   Měřicí souprava, zkušební kabina nebo vozidlo, ve kterém je měřicí souprava umístěna, mohou být umístěny na zkušební ploše, ale pouze v přípustné oblasti podle obrázku 1 v dodatku 1.

Jiné měřicí antény se mohou nacházet ve zkušebním prostoru v minimální vzdálenosti 10 m jak od přijímací antény, tak od zkoušeného vozidla za podmínky, že může být prokázáno, že výsledky zkoušky nebudou ovlivněny.

3.3   Stíněné zkušební komory mohou být použity v případě, že lze prokázat korelaci mezi stíněnou zkušební komorou a venkovní lokalitou. Na stíněné zkušební komory se nevztahují požadavky na rozměry podle obrázku 1 v dodatku 1 kromě požadavku na vzdálenost mezi anténou a zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou a na výšku antény. Rovněž nemusí být provedena kontrola okolních emisí před zkouškou nebo po ní, jak je uvedeno v bodě 3.4.

3.4   Pozadí

K vyloučení vnějšího rušení nebo signálů s úrovní, která by mohla podstatně ovlivnit měření, se provede měření před hlavní zkouškou a po ní. Jestliže je vozidlo během měření pozadí přítomno, musí se zajistit, aby výsledky měření pozadí nemohly být ovlivněny rušivým vyzařováním z vozidla, například odstraněním vozidla ze zkušebního prostoru, vyjmutím klíčku zapalování nebo odpojením akumulátoru. Při obou měřeních musí být úroveň vnějšího hluku nebo signálu nejméně 10 dB pod mezemi rušení uvedenými v bodech 6.2.2.1 nebo 6.2.2.2 přílohy I s výjimkou záměrného okolního úzkopásmového vysílání.

4.   STAV VOZIDLA BĚHEM ZKOUŠEK

4.1   Motor

Motor musí pracovat při běžné provozní teplotě a převodovka musí být v neutrálu. Jestliže to není z praktických důvodů možné, musí být po vzájemné dohodě mezi výrobcem a zkušebním orgánem nalezeno náhradní řešení.

Je třeba zajistit, aby mechanismus pro nastavování otáček motoru neměl žádný vliv na elektromagnetické vyzařování vozidla. Během každého měření musí motor pracovat takto:

| Typ motoru | Metoda měření |
| --- | --- |
| Kvazišpičková hodnota | Špičková hodnota |
| Jiskrové zapalování | Otáčky motoru | Otáčky motoru |
| Jednoválcový | 2 500 ot/min ± 10 % | 2 500 ot/min ± 10 % |
| Víceválcový | 1 500 ot/min ± 10 % | 1 500 ot/min ± 10 % |

Typ motoru

Metoda měření

Kvazišpičková hodnota

Špičková hodnota

Jiskrové zapalování

Otáčky motoru

Otáčky motoru

Jednoválcový

2 500 ot/min ± 10 %

2 500 ot/min ± 10 %

Víceválcový

1 500 ot/min ± 10 %

1 500 ot/min ± 10 %

4.2   Zkoušky nesmějí probíhat za deště nebo jiných srážek a do 10 minut po dešti nebo jiných srážkách.

5.   TYP, POLOHA A ORIENTACE ANTÉNY

5.1   Typ antény

Přípustný je jakýkoli typ antény za předpokladu, že tato anténa může být normalizována podle referenční antény. Ke kalibraci antény může být použita metoda popsaná v publikaci CISPR č. 12, třetí vydání, dodatek A.

5.2   Výška a vzdálenost měření

5.2.1   Výška

5.2.1.1   Zkouška v 10 m

Fázový střed antény musí být ve vzdálenosti 3,00 ± 0,05 m nad rovinou, na které stojí vozidlo.

5.2.1.2   Zkouška ve 3 m

Fázový střed antény musí být ve vzdálenosti 1,80 ± 0,05 m nad rovinou, na které stojí vozidlo.

5.2.1.3   Vzdálenost mezi jakoukoli částí přijímacího anténního systému a rovinou, na které stojí vozidlo, nesmí být menší než 0,25 m.

5.2.2   Měřicí vzdálenost

5.2.2.1   Zkouška v 10 m

Vodorovná vzdálenost mezi koncem nebo jiným odpovídajícím bodem antény stanovená normalizačním postupem popsaným v bodě 5.1 vnějším povrchem karoserie vozidla musí být 10,0 ± 0,2 m.

5.2.2.2   Zkouška ve 3 m

Vodorovná vzdálenost mezi koncem nebo jiným odpovídajícím bodem antény stanovená normalizačním postupem popsaným v bodě 5.1 a vnějším povrchem karoserie vozidla musí být 3,0 ± 0,05 m.

5.2.2.3   Jestliže zkouška probíhá v pro vysoké kmitočty elektromagneticky odstíněné komoře, nesmějí být části přijímacího anténního systému od jakéhokoli absorpčního materiálu vzdáleny méně než 1,0 m a méně než 1,5 m od stínicího pláště komory. Mezi přijímací anténou a zkoušeným vozidlem nesmí být absorpční materiál.

5.3   Umístění antény vzhledem k vozidlu

Anténa se postupně umístí na levé a na pravé straně vozidla rovnoběžně s podélnou střední rovinou vozidla, proti středu motoru (viz obrázek 1 v dodatku 1) a ve směru středového bodu vozidla, který je definován jako bod na hlavní ose vozidla uprostřed mezi osami přední a zadní nápravy vozidla.

5.4   Poloha antény

Měřené hodnoty se pro každý měřený bod odečítají jak s vodorovně, tak se svisle polarizovanou anténou (viz obrázek 2 v dodatku 1).

5.5   Měřené údaje

Nejvyšší hodnota ze čtyř měřených hodnot zjištěných pro určitý kmitočet v souladu s body 5.3 a 5.4 se pro tento kmitočet považuje za charakteristickou hodnotu.

6.   KMITOČTY

6.1   Měření

Měří se v kmitočtovém pásmu od 30 do 1 000 MHz. K potvrzení, že vozidlo splňuje požadavky této přílohy, měří technická zkušebna až na 13 kmitočtech v pásmu, např.: 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750 a 900 MHz. Pokud je během zkoušky mez překročena, je třeba ověřit, že toto překročení bylo způsobeno vozidlem a nikoli rušivým pozadím.

6.1.1   Meze platí v celém kmitočtovém pásmu od 30 do 1 000 MHz.

6.1.2   Měří se buď kvazišpičkovým, nebo špičkovým detektorem. Meze uvedené v příloze I bodech 6.2 a 6.5 platí pro kvazišpičkový detektor. Při špičkovém detektoru a šířce pásma 1 MHz musí být přičteno 38 dB a při šířce pásma 1 kHz odečteno 22 dB.

6.2   Povolené odchylky

| Jednotlivé kmitočty
  MHz | Povolená odchylka
  MHz |
| --- | --- |
| 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230 | ±5 |
| 280, 380, 450, 600, 750, 900 | ±20 |

Jednotlivé kmitočty

MHz

Povolená odchylka

MHz

45, 65, 90, 120, 150, 190, 230

±5

280, 380, 450, 600, 750, 900

±20

Povolené odchylky platí pro výše uvedené kmitočty a umožňují vyhnout se rušení vysílači, které pracují během měření při jmenovitých kmitočtech nebo v těsné blízkosti těchto kmitočtů.

Dodatek 1

Obrázek 1

PLOCHA PRO ZKOUŠKU TRAKTORU

(Vodorovná plocha bez elektromagneticky odrazivých povrchů)

Image

Obrázek 2

POLOHA ANTÉNY VZHLEDEM K TRAKTORU

Image

Image

PŘÍLOHA VII

METODA MĚŘENÍ ÚZKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ VOZIDEL

1.   OBECNĚ

1.1   Zkušební metoda popsaná v této příloze je použitelná pouze pro vozidla.

1.2   Měřicí vybavení

Měřicí vybavení musí splňovat požadavky uvedené v publikaci č. 16–1 (93) Mezinárodního výboru pro vysokofrekvenční rušení (CISPR).

Pro měření úzkopásmového elektromagnetického vyzařování se použije detektor střední nebo špičkové hodnoty.

1.3   Zkušební metoda

1.3.1   Tato zkouška je určena pro měření úzkopásmového elektromagnetického vyzařování, které může být generováno systémem na bázi mikroprocesoru nebo jiného úzkopásmového zdroje.

1.3.2   Jako výchozí krok se měří úrovně vyzařování v kmitočtovém pásmu FM (od 88 do 108 MHz) pomocí antény vozidlového radiopřijímače s přístrojovým vybavením uvedeným v bodě 1.2. Jestliže není překročena úroveň stanovená v bodě 6.3.2.4 přílohy I, považuje se vozidlo v tomto kmitočtovém pásmu za vyhovující požadavkům uvedeným v této příloze a úplná zkouška se nemusí provádět.

1.3.3   Metoda úplné zkoušky připouští dvě vzdálenosti antény: 10 m nebo 3 m od vozidla. V každém případě musí být splněny požadavky uvedené v bodě 3 této přílohy.

2.   VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky měření se vyjadřují v dBμV/m.

3.   MĚŘICÍ LOKALITA

3.1   Měří se na vodorovné, otevřené ploše, která je v kruhu s minimálním poloměrem 30 m měřeným od středního bodu mezi vozidlem a anténou, bez elektromagneticky odrazivých ploch (viz obrázek 1 v dodatku 1 přílohy VI).

3.2   Měřicí souprava, zkušební kabina nebo vozidlo, ve kterém je měřicí souprava umístěna, mohou být umístěny na zkušební ploše, ale pouze v přípustné oblasti dovolené podle obrázku 1 v dodatku 1 přílohy VI.

Jiné měřicí antény se mohou nacházet ve zkušebním prostoru v minimální vzdálenosti 10 m jak od přijímací antény, tak od zkoušeného vozidla za podmínky, že může být prokázáno, že výsledky zkoušky nebudou ovlivněny.

3.3   Stíněné zkušební komory mohou být použity v případě, že lze prokázat korelaci mezi stíněnou zkušební komorou a venkovní lokalitou. Na stíněné zkušební komory se nevztahují požadavky na rozměry podle obrázku 1 v dodatku 1 přílohy VI kromě požadavku na vzdálenost mezi vozidlem a anténou a na výšku antény. Rovněž nemusí být provedena kontrola okolních emisí před zkouškou a po ní, jak je uvedeno v bodě 3.4 této přílohy.

3.4   Pozadí

K vyloučení vnějšího rušení nebo signálů s úrovní, která by mohla podstatně ovlivnit měření, se provede měření před hlavní zkouškou a po ní. Jestliže je vozidlo během měření pozadí přítomno, musí se zajistit, aby výsledky měření pozadí nemohly být ovlivněny rušivým vyzařováním z vozidla, například odstraněním vozidla ze zkušebního prostoru, vyjmutím klíčku zapalování nebo odpojením akumulátoru (akumulátorů). Při obou měřeních musí být úroveň vnějšího hluku nebo signálu nejméně 10 dB pod mezemi rušení uvedenými v bodě 6.3.2.1 nebo 6.3.2.2 přílohy I s výjimkou záměrného okolního úzkopásmového vysílání.

4.   STAV VOZIDLA BĚHEM ZKOUŠEK

4.1   Elektronické systémy vozidla se musejí provozovat v podmínkách stojícího vozidla.

4.2   Zapalování je zapojeno. Motor není v provozu.

4.3   Zkoušky nesmějí probíhat za deště nebo jiných srážek a do 10 minut po dešti nebo jiných srážkách.

5.   TYP, POLOHA A ORIENTACE ANTÉNY

5.1   Typ antény

Přípustný je jakýkoli typ antény za předpokladu, že tato anténa může být normalizována podle referenční antény. Ke kalibraci antény může být použita metoda popsaná v publikaci CISPR č. 12, třetí vydání, dodatek A.

5.2   Výška a vzdálenost měření

5.2.1   Výška

5.2.1.1   Zkouška v 10 m

Fázový střed antény musí být ve vzdálenosti 3,00 ± 0,05 m nad rovinou, na které stojí vozidlo.

5.2.1.2   Zkouška ve 3 m

Fázový střed antény musí být ve vzdálenosti 1,80 ± 0,05 m nad rovinou, na které stojí vozidlo.

5.2.1.3   Vzdálenost mezi jakoukoli částí přijímacího anténního systému a rovinou, na které stojí vozidlo, nesmí být menší než 0,25 m.

5.2.2   Měřicí vzdálenost

5.2.2.1   Zkouška v 10 m

Vodorovná vzdálenost mezi koncem nebo jiným odpovídajícím bodem antény stanovená normalizačním postupem popsaným v bodě 5.1 a vnějším povrchem karoserie vozidla musí být 10,0 ± 0,2 m.

5.2.2.2   Zkouška ve 3 m

Vodorovná vzdálenost mezi koncem nebo jiným odpovídajícím bodem antény stanovená normalizačním postupem popsaným v bodě 5.1 a vnějším povrchem karoserie vozidla musí být 3,0 ± 0,05 m.

5.2.2.3   Jestliže zkouška probíhá v pro vysoké kmitočty elektromagneticky odstíněné komoře, nesmějí být části přijímacího anténního systému od jakéhokoli absorpčního materiálu vzdáleny méně než 1,0 m a méně než 1,5 m od stínicího pláště komory. Mezi přijímací anténou a zkoušeným vozidlem nesmí být absorpční materiál.

5.3   Umístění antény vzhledem k vozidlu

Anténa se postupně umístí na levé a na pravé straně vozidla rovnoběžně s podélnou střední rovinou vozidla, proti středu motoru (viz obrázek 2 v dodatku 1 přílohy VI).

5.4   Poloha antény

Měřené hodnoty se pro každý měřený bod odečítají jak s vodorovně, tak se svisle polarizovanou anténou (viz obrázek 2 v dodatku 1 přílohy VI).

5.5   Měřené údaje

Nejvyšší hodnota ze čtyř měřených hodnot zjištěných pro určitý kmitočet v souladu s body 5.3 a 5.4 se pro tento kmitočet považuje za charakteristickou hodnotu.

6.   KMITOČTY

6.1   Měření

Měří se v kmitočtovém rozsahu od 30 do 1 000 MHz. Tento rozsah je rozdělen na 13 pásem. V každém pásmu se může zkoušet při jednotlivém kmitočtu, aby se prokázalo, že jsou splněny požadované meze. Jako potvrzení, že vozidlo splňuje požadavky uvedené v této příloze, měří zkušební orgán při jednom kmitočtu v každém z následujících třinácti kmitočtových pásem:

30–50, 50–75, 75–100, 100–130, 130–165, 165–200, 200–250, 250–320, 320–400, 400–520, 520–660, 660–820, 820–1 000 MHz.

Pokud je během zkoušek mez překročena, je třeba ověřit, že toto překročení bylo způsobeno vozidlem a nikoli rušivým pozadím.

PŘÍLOHA VIII

METODA ZKOUŠENÍ ODOLNOSTI VOZIDEL PROTI ELEKTROMAGNETICKÉMU ZÁŘENÍ

1.   OBECNĚ

1.1   Zkušební metoda popsaná v této příloze je použitelná pouze pro vozidla.

1.2   Zkušební metoda

Tato zkouška je určena k tomu, aby byla prokázána odolnost proti ovlivnění přímého ovládání vozidla. Vozidlo se vystaví elektromagnetickým polím, jak je popsáno v této příloze. Vozidlo musí být během zkoušek monitorováno.

2.   VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Pro účely zkoušky popsané v této příloze se intenzita elektrického pole vyjadřuje ve V/m.

3.   MĚŘICÍ LOKALITA

Zkušební vybavení musí být schopno generovat intenzity pole v rozsazích kmitočtu uvedených v této příloze. Zkušební vybavení musí splňovat požadavky vnitrostátních právních předpisů s ohledem na emisi elektromagnetických signálů.

Je třeba zajistit, aby kontrolní a monitorovací zařízení nebyla ovlivněna vyzařovanými poli natolik, že by zkoušky pozbyly platnost.

4.   STAV VOZIDLA BĚHEM ZKOUŠEK

Kromě nutného zkušebního vybavení musí být vozidlo v pohotovostním stavu.

4.1.1   Pokud nemá výrobce technické důvody pro to, aby dal přednost jiné rychlosti, pohání motor obvykle hnaná kola konstantní rychlostí odpovídající třem čtvrtinám maximální rychlosti vozidla. Motor vozidla musí být zatížen přiměřeným kroutícím momentem. Pokud je třeba, mohou být spojovací hřídele rozpojeny (např. u vozidel s více než dvěma nápravami, pokud nepohánějí konstrukční část, která vyzařuje rušení).

4.1.2   Potkávací světlomety musejí být rozsvíceny.

4.1.3   Levá nebo pravá směrová svítilna musí být v činnosti.

4.1.4   Všechny ostatní systémy vozidla, které mají vliv na přímé ovládání vozidla, musejí být v běžném provozním stavu.

4.1.5   Mezi vozidlem a zkušební plochou a mezi vozidlem a zkušebním vybavením nesmějí být elektrická spojení s výjimkou spojení, která jsou požadována v bodech 4.1.1 nebo 4.2. Styk mezi koly a zkušebním povrchem se nepovažuje za elektrické spojení.

4.2   V případě, že elektrické nebo elektronické systémy vozidla tvoří nedílnou část přímého ovládání vozidla a nepracují za podmínek uvedených v bodě 4.1, je přípustné, aby výrobce předal zkušebnímu orgánu protokol nebo doplňující důkaz, že elektrický nebo elektronický systém vozidla splňuje požadavky uvedené v této směrnici. Takové doklady musejí být zahrnuty do dokumentace ke schválení typu.

4.3   Během monitorování vozidla mohou být použity pouze přístroje, které nejsou zdrojem rušení. Monitoruje se exteriér vozidla a prostor pro cestující, aby bylo možno zjistit, zda jsou splněny požadavky uvedené v této příloze. K tomu může být použita například jedna nebo více videokamer.

4.4   Za běžných podmínek je vozidlo postaveno předkem k anténě. Avšak v případě, že jsou elektronické řídicí jednotky a s nimi spojená kabeláž umístěny převážně v zádi vozidla, zkouší se při předku vozidla otočeném směrem od antény. U dlouhých vozidel (s výjimkou osobních automobilů a lehkých dodávkových automobilů), které mají elektronické řídicí jednotky a kabeláž umístěné převážně ve střední části vozidla, může být vztažný bod (viz bod 5.4) buď na pravé, nebo na levé straně povrchu vozidla. Vztažný bod musí být ve středu délky vozidla nebo v jednom bodě podél boku vozidla zvoleném výrobcem ve spolupráci s příslušným orgánem po posouzení rozmístění elektronických systémů a způsobu uložení kabeláže.

Takové zkoušky lze uskutečnit pouze tehdy, jestliže to dovoluje konstrukce zkušební komory. Umístění antény musí být uvedeno ve zkušebním protokolu.

5.   TYP, POLOHA A ORIENTACE GENERÁTORU POLE

5.1   Typ generátoru pole

5.1.1   Kritériem pro výběr typu generátoru pole je jeho schopnost dosáhnout při odpovídajících kmitočtech předepsané intenzity pole ve vztažném bodě (viz bod 5.4).

5.1.2   Generátorem (generátory) pole, může být buď anténa nebo antény nebo napájecí vedení (TLS).

5.1.3   Konstrukce a orientace jakéhokoli generátoru pole musí být taková, aby generované pole bylo: v pásmu od 20 do 1 000 MHz polarizováno vodorovně nebo svisle.

5.2   Výška a vzdálenost měření

5.2.1   Výška

5.2.1.1   Fázový střed jakékoli antény nesmí být níže než 1,5 m nad rovinou, na které spočívá vozidlo, nebo 2,0 m pod rovinou, na které spočívá vozidlo, jestliže je výška střechy vozidla vyšší než 3 m..

5.2.1.2   Žádná část anténních vyzařovacích prvků nesmí být od roviny, na které spočívá vozidlo, ve vzdálenosti menší než 0,25 m.

5.2.2   Měřicí vzdálenost

5.2.2.1   Nejlepšího přiblížení skutečným provozním podmínkám se dosáhne umístěním generátoru pole co nejdále od vozidla. Tato vzdálenost je zpravidla v rozsahu 1 až 5 m.

5.2.2.2   Jestliže zkoušení probíhá v uzavřené zkušební komoře, nesmějí být vyzařovací prvky generátoru pole od jakéhokoli absorpčního materiálu vzdáleny méně než 1,0 m a od stěny uzavřené zkušební komory méně než 1,5 m. Mezi vysílací anténou a zkoušeným vozidlem nesmí být absorpční materiál.

5.3   Umístění antény vzhledem k vozidlu

5.3.1   Vyzařovací prvky generátoru pole nesmějí být od vnějšího povrchu karoserie vozidla vzdáleny méně než 0,5 m.

5.3.2   Generátor pole musí být umístěn v ose vozidla (podélná střední rovina).

5.3.3   Žádná část napájecího vedení TLS s výjimkou roviny, na které vozidlo spočívá, nesmí být od jakékoli části vozidla vzdálena méně než 0,5 m.

5.3.4   Pole vytvořené generátorem pole umístěným nad vozidlem musí pokrýt alespoň 75 % délky vozidla.

5.4   Vztažný bod

Pro účely této přílohy je vztažným bodem bod, ve kterém se určuje intenzita pole, a je definován takto:

5.4.1.1   leží ve vzdálenosti nejméně 2 m ve vodorovném směru od fázového středu antény nebo ve vzdálenosti nejméně 1 m ve svislém směru od vyzařujících částí napájecího vedení TLS,

5.4.1.2   v ose vozidla (podélná rovina souměrnosti),

5.4.1.3   ve výšce 1,00 ± 0,05 m nad rovinou, na které spočívá vozidlo, nebo 2,00 ± 0,05 m, jestliže nejmenší výška střechy vozidla přesahuje 3,0 m,

5.4.1.4   pro přední osvětlení buď:

| — | 1,0 ±0,2 m uvnitř vozidla, měřeno od průsečnice čelního skla a kapoty (bod C v dodatku 1), nebo |
| --- | --- |

—

1,0 ±0,2 m uvnitř vozidla, měřeno od průsečnice čelního skla a kapoty (bod C v dodatku 1), nebo

| — | 0,2 ± 0, 2 m od osy přední nápravy traktoru, měřeno ke středu traktoru (bod D v dodatku 2), |
| --- | --- |

—

0,2 ± 0, 2 m od osy přední nápravy traktoru, měřeno ke středu traktoru (bod D v dodatku 2),

podle toho, při které z variant je vztažný bod blíže k anténě.

5.4.1.5   pro zadní osvětlení buď:

| — | 1,0 ± 0, 2 m uvnitř vozidla, měřeno od průsečíku čelního skla a kapoty (bod C v dodatku 1), nebo |
| --- | --- |

—

1,0 ± 0, 2 m uvnitř vozidla, měřeno od průsečíku čelního skla a kapoty (bod C v dodatku 1), nebo

| — | 0,2 ± 0,2 m od osy zadní nápravy traktoru, měřeno ke středu traktoru (bod D v dodatku 2), |
| --- | --- |

—

0,2 ± 0,2 m od osy zadní nápravy traktoru, měřeno ke středu traktoru (bod D v dodatku 2),

podle toho, při které z variant je vztažný bod blíže k anténě.

5.5   Jestliže je rozhodnuto, že má být ozářena zadní část vozidla, určí se vztažný bod způsobem podle bodu 5.4. V tomto případě se vozidlo postaví čelem od antény a umístí se tak, jako by se otočilo vodorovně o 180° kolem svého středu, tj. vzdálenost mezi anténou a nejbližší vnější částí karoserie vozidla zůstane stejná. Toto je zobrazeno v dodatku 3.

6.   ZKUŠEBNÍ PODMÍNKY

6.1   Rozsah kmitočtů, trvání zkoušek, polarizace

Vozidlo musí být vystaveno elektromagnetickému záření v kmitočtovém rozsahu od 20 do 1 000 MHz.

6.1.1   K potvrzení, že vozidlo splňuje požadavky uvedené v této příloze, se vozidlo zkouší při 14 jednotlivých kmitočtech v rozsahu např.:

27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900 MHz.

Je třeba brát v úvahu čas odezvy zkoušeného zařízení a časová prodleva musí přitom být dostatečná k tomu, aby zkoušené zařízení mohlo za běžných podmínek reagovat. V žádném případě nesmí být prodleva kratší než 2 s.

6.1.2   Při každém kmitočtu se použije jen jeden druh polarizace – viz bod 5.1.3.

6.1.3   Všechny ostatní parametry jsou stanoveny v této příloze.

6.1.4   Jestliže vozidlo nevyhoví zkoušce podle bodu 6.1.1, je třeba ověřit, zda byly splněny dané zkušební podmínky a zda výsledek není důsledkem generování nekontrolovaných polí.

7.   GENEROVÁNÍ POŽADOVANÉ INTENZITY POLE

7.1   Zkušební metodologie

7.1.1   Pro vytvoření podmínek zkušebního pole musí být použita „substituční metoda“.

7.1.2   Kalibrační fáze

Při každém zkušebním kmitočtu se do generátoru pole přivádí takový příkon, aby se ve vztažném bodě definovaném v bodě 5 vytvořila při nepřítomnosti vozidla požadovaná intenzita pole. Měří se výkonová úroveň v předním směru nebo jiný parametr, který přímo souvisí s výkonem v předním směru požadovaném pro definování pole a zaznamenávají se výsledky. Zkušební kmitočty leží v rozsahu od 20 do 1 000 MHz. Kalibrace začíná při kmitočtu 20 MHz, pokračuje po krocích ne větších než 2 % předchozího kmitočtu a končí při kmitočtu 1 000 MHz. Tyto hodnoty se použijí pro schválení typu, pokud změny zkušebního prostoru nebo zařízení nevyžadují opakování tohoto postupu.

7.1.3   Zkušební fáze

Vozidlo se pak zaveze do zkušební komory a umístí se v souladu s požadavky uvedenými v bodě 5. Při kmitočtech stanovených v bodě 6.1.1 je pak generátor pole napájen příkonem požadovaným podle bodu 7.1.2.

7.1.4   Nezávisle na tom, který parametr byl zvolen v bodě 7.1.2 ke stanovení intenzity pole, se stejný parametr používá pro určení intenzity pole v průběhu celé zkoušky.

7.1.5   Při zkoušce musí být použit stejný generátor pole a stejné uspořádání jako při postupech uvedených v bodě 7.1.2.

7.1.6   Zařízení pro měření intenzity pole

K určení intenzity pole při kalibrační fázi substituční metody se použije vhodné kompaktní zařízení k měření intenzity pole.

7.1.7   Během kalibrační fáze substituční metody se musí fázový střed zařízení pro měření intenzity pole shodovat s polohou vztažného bodu.

7.1.8   Jestliže se jako zařízení k měření intenzity pole použije kalibrovaná přijímací anténa, zaznamenávají se hodnoty měřené ve třech navzájem kolmých směrech a za intenzitu pole se považuje izotropická ekvivalentní hodnota odpovídající těmto měřením.

7.1.9   Aby mohly být vzaty v úvahu rozdíly v geometrii vozidla, může být nutné stanovit pro danou zkušební komoru větší počet poloh antény nebo vztažných bodů.

7.2   Obrys intenzity pole

7.2.1   Během kalibrační fáze substituční metody (dříve než je vozidlo umístěno do zkušebního prostoru) nesmí být intenzita pole při nejméně 80 % kalibračních kroků menší než 50 % jmenovité hodnoty intenzity pole v následujících místech:

| a) | pro všechny generátory pole 0,5 ± 0,05 m na obě strany od vztažného bodu na přímce procházející vztažným bodem, ve stejné výšce jako vztažný bod a kolmé k podélné rovině souměrnosti vozidla; |
| --- | --- |

a)

pro všechny generátory pole 0,5 ± 0,05 m na obě strany od vztažného bodu na přímce procházející vztažným bodem, ve stejné výšce jako vztažný bod a kolmé k podélné rovině souměrnosti vozidla;

| b) | v případě napájecího vedení TLS 1,50 ± 0,5 m na přímce procházející vztažným bodem ve stejné výšce jako vztažný bod a podélnou rovinou souměrnosti vozidla. |
| --- | --- |

b)

v případě napájecího vedení TLS 1,50 ± 0,5 m na přímce procházející vztažným bodem ve stejné výšce jako vztažný bod a podélnou rovinou souměrnosti vozidla.

7.3   Rezonance komory

Bez ohledu na podmínku uvedenou v bodě 7.2.1 se nesmí zkoušet při rezonančních kmitočtech (vlastních kmitočtech) komory.

7.4   Charakteristika zkušebního signálu, který má být generován

7.4.1   Maximální hodnota zkušebního signálu

Maximální hodnota zkušebního signálu musí být při zkušebním signálu shodná s maximální hodnotou nemodulované vlny sinusového průběhu, jejíž efektivní hodnota ve V/m je definována v bodě 6.4.2 přílohy 1 (viz dodatek 3 k této příloze).

7.4.2   Tvar zkušebního signálu

Zkušebním signálem je vysokofrekvenční vlna sinusového průběhu amplitudově modulovaná sinusovým signálem 1 kHz s hloubkou modulace m = 0,8 ± 0,04.

7.4.3   Hloubka modulace

Hloubka modulace m je definována takto:

| m | = | (maximálni hodnota signálu – minimálni hodnota signálu)/(maximálni hodnota signálu + minimálni hodnota signálu) |
| --- | --- | --- |

m

=

(maximálni hodnota signálu – minimálni hodnota signálu)/(maximálni hodnota signálu + minimálni hodnota signálu)

Dodatek 1

Image

Dodatek 2

Image

Dodatek 3

Charakteristiky generovaného signálu

Image

PŘÍLOHA IX

METODA MĚŘENÍ ŠIROKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ ELEKTRICKÝCH NEBO ELEKTRONICKÝCH MONTÁŽNÍCH PODSKUPIN

1.   OBECNĚ

1.1   Zkušební metoda popsaná v této příloze je použitelná pro elektrické nebo elektronické montážní podskupiny, jež mohou být následně montovány do vozidel, která splňují požadavky uvedené v příloze VI.

1.2   Měřicí zařízení

Měřicí zařízení musí splňovat podmínky uvedené v publikaci Mezinárodního výboru pro vysokofrekvenční rušení (CISPR) č. 16–1 (93).

Pro měření širokopásmového elektromagnetického vyzařování podle této přílohy se použije kvazišpičkový detektor; použije-li se špičkový detektor, musí být aplikován odpovídající korekční činitel závislý na četnosti zapalovacích impulzů.

1.3   Zkušební metoda

Tato zkouška je určena k měření širokopásmového elektromagnetického vyzařování z elektrické nebo elektronické montážní podskupiny.

2.   VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky měření se vyjadřují v dBμV/m pro šířku pásma 120 kHz. Jestliže se skutečná šířka pásma B měřicího zařízení (vyjádřená v kHz) liší od 120 kHz, převedou se měřené hodnoty vyjádřené v μV/m na šířku pásma 120 kHz vynásobením činitelem 120/B.

3.   MĚŘICÍ LOKALITA

3.1   Zkušební prostor musí splňovat podmínky uvedené v publikaci CISPR č. 16–1 (93) (viz dodatek 1).

3.2   Měřicí souprava, zkušební kabina nebo vozidlo, ve kterém je měřicí souprava umístěna, musejí být umístěny vně plochy zobrazené v dodatku 1.

3.3   Uzavřené zkušební komory mohou být použity v případě, že lze prokázat korelaci mezi touto uzavřenou zkušební komorou a schválenou venkovní lokalitou. Na uzavřené zkušební komory se nevztahují požadavky na rozměry podle dodatku 1 kromě požadavku na vzdálenosti mezi zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou a anténou a na výšku antény (viz obrázek 1 a 2 v dodatku 2).

3.4   Pozadí

K vyloučení vnějšího rušení nebo signálů s úrovní, která by mohla podstatně ovlivnit měření, se provede měření před hlavní zkouškou a po ní. Při obou měřeních musí být vnější rušení nebo signál nejméně 10 dB pod mezemi rušení uvedenými v bodě 6.5.2.1 přílohy I s výjimkou záměrného okolního úzkopásmového vysílání.

4.   STAV ELEKTRICKÉ NEBO ELEKTRONICKÉ MONTÁŽNÍ PODSKUPINY BĚHEM ZKOUŠEK

4.1   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina musí být v běžném provozním stavu.

4.2   Zkoušky nesmějí probíhat za deště nebo jiných srážek dopadajících na elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinu a do 10 minut po dešti nebo jiných srážkách.

4.3   Zkušební uspořádání

4.3.1   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina a její kabelový svazek se umístí 50 ± 5 mm nad dřevěnou nebo jinou nevodivou stolní deskou. Jestliže je jedna z částí zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny určena k tomu, aby byla vodivě spojena s kovovou karoserií vozidla, musí být tato část umístěna na desku umělé země a musí s ní být vodivě spojena. Deska umělé země musí být kovová, o tloušťce nejméně 0,5 mm. Minimální velikost této desky závisí na velikosti zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny, ale deska musí být dostatečně velká pro umístění kabelového svazku a dílů elektrické nebo elektronické montážní podskupiny. Deska umělé země musí být spojena s ochranným vodičem zemnícího systému. Deska umělé země musí být umístěna 1,0 ± 0,1 m nad podlahou zkušebního zařízení a musí být s ní rovnoběžná.

4.3.2   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina musí být připravena k provozu a zapojena v souladu s dále uvedenými podmínkami. Napájecí kabelový svazek musí být rovnoběžný s okrajem desky nebo stolu umělé země, který je nejblíže anténě a nesmí být vzdálen více než 100 mm od tohoto okraje.

4.3.3   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina musí být spojena se zemnícím systémem v souladu s výrobcovými instrukcemi pro montáž; jakékoli další propojení se zemí není přípustné.

4.3.4   Minimální vzdálenost mezi zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou a všemi dalšími vodivými částmi, jako jsou například stěny stíněného prostoru (s výjimkou desky/stolu umělé země pod zkoušeným vzorkem), musí být 1,0 m.

4.4   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina musí být napájena přes umělou síť 5 μH/50 Ω, která musí být elektricky vodivě spojena s deskou umělé země. Napájecí napětí musí být udržováno s přesností ±10 % jmenovitého pracovního napětí systému. Zvlnění napájecího napětí musí být menší než 1,5 % jmenovitého pracovního napětí systému měřeného na monitorovacím portu umělé sítě vozidla.

4.5   Jestliže se zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina skládá z více než jednoho celku, jsou v ideálním případě propojovací vodiče uspořádány v kabelových svazcích určených pro použití ve vozidle. Jestliže tyto kabelové svazky nejsou k dispozici, musí být minimální délka mezi elektronickou řídicí jednotkou a umělou sítí 1 500 ± 75 mm.

Všechny vodiče v kabeláži jsou zakončeny způsobem co nejvíce odpovídajícím skutečnosti, nejlépe skutečnými zátěžemi a akčními členy.

Pokud je pro správnou funkci zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny požadováno vnější zařízení, je třeba vyrovnat jeho příspěvek k měřenému vyzařování.

5.   TYP, POLOHA A ORIENTACE ANTÉNY

5.1   Typ antény

Přípustná je jakákoli lineárně polarizovaná anténa za předpokladu, že může být normalizována podle referenční antény.

5.2   Výška a vzdálenost měření

5.2.1   Výška

Fázový střed antény musí být umístěn 150 ± 10 mm nad deskou umělé země.

5.2.2   Měřicí vzdálenost

Vodorovná vzdálenost měřená mezi fázovým středem antény nebo odpovídajícím koncem antény a okrajem desky umělé země musí být 1,00 ± 0,05 m. Žádná část antény nesmí být od desky umělé země vzdálena méně než 0,5 m.

Anténa se umístí rovnoběžně s rovinou kolmou k desce umělé země a totožnou s okrajem desky, podél kterého probíhá hlavní část kabelového svazku.

5.2.3   Jestliže jsou zkoušky prováděny v uzavřené, pro vysoké kmitočty odstíněné komoře, nesmí být vzdálenost částí přijímacího anténního systému od jakéhokoli absorpčního materiálu menší než 0,5 m a od stínicího pláště kabiny 1,5 m. Mezi přijímací anténou a zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou nesmí být absorpční materiál.

5.3   Orientace a polarizace antény

Měřené hodnoty se v každém měřeném bodě odečítají jednak s vodorovně, jednak se svisle polarizovanou anténou.

5.4   Měřené údaje

Nejvyšší hodnota ze dvou měřených hodnot (podle bodu 5.3) se při každém jednotlivém kmitočtu považuje za charakteristickou hodnotu pro tento kmitočet.

6.   KMITOČTY

6.1   Měření

Měří se v pásmu kmitočtů od 30 do 1 000 MHz. Elektrická nebo elektronická montážní podskupina se považuje za vyhovující požadovaným mezním hodnotám v celém kmitočtovém rozsahu, pokud tyto meze nepřekročí při následujících 13 kmitočtech uvedeného pásma: 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750 a 900 MHz.

Pokud je mez během zkoušky překročena, musí se ověřit, že toto překročení bylo způsobeno elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou a nikoli rušivým pozadím.

6.1.1   Meze platí v celém kmitočtovém pásmu 30 až 1 000 MHz.

6.1.2   Měří se buď s kvazišpičkovým, nebo špičkovým detektorem. Meze uvedené v bodech 6.2 a 6.5 přílohy I platí pro kvazišpičkový detektor. Při špičkovém detektoru a šířce pásma 1 MHz musí být přičteno 38 dB a při šířce pásma 1 kHz odečteno 22 dB.

6.2   Povolené odchylky

| Jednotlivé kmitočty
  MHz | Povolené odchylky
  MHz |
| --- | --- |
| 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230 | ±5 |
| 280, 380, 450, 600, 750, 900 | ±20 |

Jednotlivé kmitočty

MHz

Povolené odchylky

MHz

45, 65, 90, 120, 150, 190, 230

±5

280, 380, 450, 600, 750, 900

±20

Povolené odchylky platí pro výše uvedené kmitočty a umožňují vyhnout se rušení vysílači, které pracují během měření při jmenovitých kmitočtech nebo v těsné blízkosti těchto kmitočtů.

Dodatek 1

Vymezení zkušebního prostoru pro zkoušku elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

Rovná a volná plocha bez elektromagneticky odrazivých povrchů

Image

Dodatek 2

Obrázek 1

Uspořádání zkušebního prostoru pro zkoušku elektronické nebo elektrické montážní podskupiny (celkový pohled)

Image

Obrázek 2

Elektromagnetické vyzařování z elektrické nebo elektronické montážní podskupiny Pohled na rovinu podélné souměrnosti zkušebního stavu

Image

PŘÍLOHA X

METODA MĚŘENÍ ÚZKOPÁSMOVÉHO ELEKTROMAGNETICKÉHO VYZAŘOVÁNÍ ELEKTRICKÝCH NEBO ELEKTRONICKÝCH MONTÁŽNÍCH PODSKUPIN

1.   OBECNĚ

1.1   Zkušební metoda popsaná v této příloze může být použita pro elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinu.

1.2   Měřicí zařízení

Měřicí zařízení musí splňovat podmínky uvedené v publikaci č. 16–1 (93) Mezinárodního výboru pro vysokofrekvenční rušení (CISPR).

Pro měření úzkopásmového elektromagnetického vyzařování se podle této přílohy použije detektor střední hodnoty nebo detektor špičkové hodnoty.

1.3   Zkušební metoda

1.3.1   Tato zkouška je určena pro měření úzkopásmového vyzařování, které může být generováno systémy na bázi mikroprocesoru.

1.3.2   Jako úvodní orientační měření (dvě až tři minuty) je dovoleno při zvolené polarizaci antény zkontrolovat pomocí spektrálního analyzátoru kmitočtový rozsah uvedený v bodě 6.1 a určit tak výskyt nebo kmitočet špičkových emisí. Tím je možno usnadnit volbu zkušebních kmitočtů (viz bod 6).

2.   VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Měřené výsledky se vyjadřují v dBμV/m (μV/m).

3.   MĚŘICÍ LOKALITA

3.1   Zkušební plocha musí splňovat podmínky uvedené v publikaci CISPR č. 16–1 (93) (viz dodatek 1 přílohy IX).

3.2   Měřicí souprava, zkušební kabina nebo vozidlo, ve kterém je měřicí souprava umístěna, musí být umístěny mimo hranice uvedené v dodatku 1 přílohy IX.

3.3   Uzavřené zkušební komory mohou být použity v případě, že lze prokázat korelaci mezi touto uzavřenou zkušební komorou a schválenou venkovní lokalitou. Na uzavřené zkušební komory se nevztahují požadavky na rozměry podle dodatku 1 přílohy IX kromě požadavku na vzdálenosti mezi zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou a anténou a na výšku antény (viz obrázek 1 a 2 v dodatku 2 přílohy IX).

3.4   Pozadí

K vyloučení vnějšího rušení nebo signálů s úrovní, která by mohla podstatně ovlivnit měření, se provede měření před hlavní zkouškou a po ní. Při obou měřeních musí být vnější rušení nebo signál nejméně 10 dB pod mezemi rušení uvedenými v bodě 6.6.2.1 přílohy I s výjimkou záměrného okolního úzkopásmového vysílání.

4.   STAV ELEKTRICKÉ NEBO ELEKTRONICKÉ MONTÁŽNÍ PODSKUPINY BĚHEM ZKOUŠEK

4.1   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina musí být v běžném provozním stavu.

4.2   Zkoušky nesmějí probíhat za deště nebo jiných srážek dopadajících na elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinu a do 10 minut po dešti nebo jiných srážkách.

4.3   Zkušební uspořádání

4.3.1   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina a její kabelové svazky se umístí 50 ± 5 mm nad dřevěnou nebo jinou nevodivou stolní deskou. Jestliže je jedna z částí zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny určena k tomu, aby byla vodivě spojena s kovovou karoserií vozidla, musí být tato část umístěna na desku umělé země a musí s ní být vodivě spojena.

Deska umělé země musí být kovová, o tloušťce nejméně 0,5 mm. Minimální velikost této desky závisí na velikosti zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny, ale musí být dostatečně velká pro umístění kabelového svazku a dílů elektrické nebo elektronické montážní podskupiny. Deska umělé země musí být spojena s ochranným vodičem zemnícího systému. Deska umělé země musí být umístěna 1,0 ± 0,1 m nad podlahou zkušebního komory a musí s ní být rovnoběžná.

4.3.2   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina musí být připravena k provozu a zapojena v souladu s dále uvedenými podmínkami. Napájecí kabelový svazek musí být rovnoběžný s okrajem desky nebo stolu umělé země, který je nejblíže k anténě, a nesmí vzdálen více než 100 mm od tohoto okraje.

4.3.3   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina musí být spojena se zemnicím systémem v souladu s výrobcovými instrukcemi pro montáž; jakékoli další propojení se zemí není přípustné.

4.3.4   Minimální vzdálenost mezi zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou a všemi dalšími vodivými částmi, jako jsou například stěny stíněného prostoru (s výjimkou desky/stolu umělé země pod zkoušeným vzorkem) musí být 1,0 m.

4.4   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina se napájí přes umělou síť 5 μH/50 Ω, která musí být elektricky vodivě spojena s deskou umělé země. Napájecí napětí musí být udržováno s přesností ±10 % jmenovitého pracovního napětí systému. Zvlnění napájecího napětí musí být menší než 1,5 % jmenovitého pracovního napětí systému měřeného na monitorovacím portu umělé sítě vozidla.

4.5   Jestliže se zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina skládá z více než jednoho celku, jsou v ideálním případě propojovací vodiče uspořádány v kabelových svazcích určených pro použití ve vozidle. Jestliže tyto kabelové svazky nejsou k dispozici, musí být minimální délka mezi elektronickou řídicí jednotkou a umělou sítí (1 500 ± 75) mm. Všechny vodiče v kabeláži musejí být zakončeny způsobem co nejvíce odpovídajícím skutečnosti, nejlépe skutečnými zátěžemi a akčními členy. Pokud je pro správnou funkci zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny požadováno vnější zařízení, je třeba vyrovnat jeho příspěvek k měřenému vyzařování.

5.   TYP, POLOHA A ORIENTACE ANTÉNY

5.1   Typ antény

Přípustná je jakákoli lineárně polarizovaná anténa za předpokladu, že tato anténa může být normalizována podle referenční antény.

5.2   Výška a vzdálenost měření

5.2.1   Výška

Fázový střed antény musí být ve vzdálenosti 150 ± 10 mm nad deskou umělé země.

5.2.2   Měřicí vzdálenost

Vodorovná vzdálenost měřená mezi fázovým středem antény nebo odpovídajícím koncem antény a okrajem desky umělé země musí být 1,00 ± 0,05 m. Žádná část antény nesmí být od desky umělé země vzdálena méně než 0,5 m.

Anténa se umístí rovnoběžně s rovinou kolmou k desce umělé země a totožnou s jejím okrajem, podél kterého probíhá hlavní část kabelového svazku.

5.2.3   Jestliže jsou zkoušky prováděny v uzavřené, pro vysoké kmitočty odstíněné komoře, nesmí být vzdálenost částí přijímacího anténního systému od jakéhokoli absorpčního materiálu menší než 0,5 m a od stínicího pláště kabiny 1,5 m. Mezi přijímací anténou a zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou nesmí být absorpční materiál.

5.3   Orientace a polarizace antény

Měřené hodnoty se v každém měřeném bodě odečítají jednak s vodorovně, jednak se svisle polarizovanou anténou.

5.4   Měřené hodnoty

Nejvyšší hodnota ze dvou měřených hodnot (podle bodu 5.3) se při každém jednotlivém kmitočtu považuje za charakteristickou hodnotu pro tento kmitočet.

6.   KMITOČTY

6.1   Měření

Měří se v rozsahu kmitočtů od 30 do 1 000 MHz. Tento rozsah je rozdělen na 13 pásem. Aby se dokázalo, že jsou požadované meze splněny, měří se v každém pásmu při jednom kmitočtu. K potvrzení, že zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina splňuje požadavky uvedené v této příloze, měří zkušební orgán při jednom kmitočtu v každém z následujících 13 kmitočtových pásem:

30–50, 50–75, 75–100, 100–130, 130–165, 165–200, 200–250, 250–320, 320–400, 400–520, 520–660, 660–820, 820–1 000 MHz.

Pokud je mez během zkoušky překročena, musí se ověřit, že toto překročení bylo způsobeno elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou a nikoli rušivým pozadím.

6.2   Jestliže jsou během úvodního orientačního měření popsaného v bodě 1.3 úzkopásmová vyzařování v kterémkoli z pásem uvedených v bodě 6.1 nejméně o 10 dB pod referenční mezí, považuje se elektrická nebo elektronická montážní podskupina vozidla v daném kmitočtovém pásmu za vyhovující podmínkám uvedeným v této příloze.

PŘÍLOHA XI

METODA (METODY) ZKOUŠENÍ ODOLNOSTI ELEKTRICKÝCH NEBO ELEKTRONICKÝCH MONTÁŽNÍCH PODSKUPIN PROTI ELEKTROMAGNETICKÉMU ZÁŘENÍ

1.   OBECNĚ

1.1   Zkušební metoda (metody) popsaná v této příloze může být použita pro elektrické nebo elektronické montážní podskupiny.

1.2   Zkušební metody

1.2.1   Elektrické nebo elektronické montážní podskupiny mohou splňovat požadavky libovolné kombinace následujících zkušebních metod podle volby výrobce za předpokladu, že je pokryt celý kmitočtový rozsah podle bodu 5.1:

| — | zkoušení páskovým vedením: viz dodatek 1, |
| --- | --- |

—

zkoušení páskovým vedením: viz dodatek 1,

| — | zkoušení proudovou injektáží: viz dodatek 2, |
| --- | --- |

—

zkoušení proudovou injektáží: viz dodatek 2,

| — | zkoušení v TEM buňce: viz dodatek 3, |
| --- | --- |

—

zkoušení v TEM buňce: viz dodatek 3,

| — | zkoušení ve volném poli: viz dodatek 4. |
| --- | --- |

—

zkoušení ve volném poli: viz dodatek 4.

1.2.2   Z důvodu vyzařování elektromagnetických polí při této zkoušce se musí zkoušet ve stíněném prostoru (TEM buňka je stíněný prostor).

2.   VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Pro zkoušky popsané v této příloze se intenzita pole vyjadřuje ve V/m a injektovaný proud se vyjadřuje v mA.

3.   MĚŘICÍ LOKALITA

3.1   Zkušební vybavení musí být schopné generovat zkušební signál požadovaný pro kmitočtové rozsahy definované v této příloze. Zkušební zařízení musí splňovat požadavky vnitrostátních právních předpisů týkajících se vyzařování elektromagnetických signálů.

3.2   Měřicí vybavení se umístí mimo komoru.

4.   STAV ELEKTRICKÉ NEBO ELEKTRONICKÉ MONTÁŽNÍ PODSKUPINY BĚHEM ZKOUŠEK

4.1   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina musí být v běžném provozním stavu. Uspořádá se podle této přílohy, pokud jednotlivé zkušební metody nepožadují jiné uspořádání.

4.2   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina se napájí přes umělou síť 5 μH/50 Ω, která musí být elektricky vodivě spojena s deskou umělé země. Napájecí napětí musí být udržováno s přesností ±10 % jmenovitého pracovního napětí systému. Zvlnění napájecího napětí musí být menší než 1,5 % jmenovitého pracovního napětí systému měřeného na monitorovacím portu umělé sítě vozidla.

4.3   Všechny vnější přístroje nutné k provozu zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny musí být během kalibrační fáze na svém místě. Žádný vnější přístroj nesmí být během kalibrace vzdálen od vztažného bodu méně než 1 m.

4.4   Aby se zajistilo, že budou při opakovaných zkouškách a měřeních získány reprodukovatelné výsledky, musí zařízení ke generování zkušebních signálů a jeho uspořádání odpovídat specifikacím, které byly použity během dané kalibrační fáze (body 7.2, 7.3.2.3, 8.4, 9.2 a 10.2).

4.5   Jestliže se zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina skládá z více než jednoho celku, jsou v ideálním případě propojovací vodiče uspořádány v kabelových svazcích určených pro použití ve vozidle. Jestliže tyto kabelové svazky nejsou k dispozici, musí být minimální délka mezi elektronickou řídicí jednotkou a umělou sítí 1 500 ± 75 mm. Všechny vodiče v kabeláži musí být zakončeny způsobem co nejvíce odpovídajícím skutečnosti, nejlépe skutečnými zátěžemi a akčními členy.

5.   ROZSAH KMITOČTŮ, PRODLEVY

5.1   Měří se v kmitočtovém rozsahu 20 až 1 000 MHz.

5.2   Pro potvrzení, že elektrická nebo elektronická montážní podskupina splňuje požadavky této přílohy, se zkouší při 14 jednotlivých kmitočtech v rozsahu např.:

27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750 a 900 MHz.

Je třeba brát v úvahu čas odezvy zkoušeného zařízení a časová prodleva musí přitom být dostatečná k tomu, aby zkoušené zařízení mohlo za běžných podmínek reagovat. V žádném případě nesmí být prodleva kratší než 2 s.

6.   CHARAKTERISTIKY ZKUŠEBNÍHO SIGNÁLU, KTERÝ MÁ BÝT GENEROVÁN

6.1   Maximální hodnota zkušebního signálu

Maximální hodnota zkušebního signálu musí být při zkušebním signálu shodná s maximální hodnotou nemodulované vlny sinusového tvaru, jejíž efektivní hodnota ve V/m je definována v bodě 6.4.2 v příloze 1 (viz dodatek 3 přílohy VIII).

6.2   Tvar zkušebního signálu

Zkušební signál má tvar vysokofrekvenční sinusové vlny amplitudově modulované sinusovou vlnou s kmitočtem 1 kHz s hloubkou modulace m = 0,8 ± 0,04.

6.3   Hloubka modulace

Hloubka modulace m je definována takto:

| m | = | (maximálni hodnota signálu – minimálni hodnota signálu)/(maximálni hodnota signálu + minimálni hodnota signálu) |
| --- | --- | --- |

m

=

(maximálni hodnota signálu – minimálni hodnota signálu)/(maximálni hodnota signálu + minimálni hodnota signálu)

7.   ZKOUŠENÍ PÁSKOVÝM VEDENÍM

7.1   Zkušební metoda

Při této zkušební metodě se kabelový svazek, který spojuje části elektrické nebo elektronické montážní podskupiny vystaví specifikované intenzitě pole.

7.2   Měření intenzity pole v páskovém vedení

Při každém požadovaném kmitočtu se páskové vedení vybudí takovým příkonem, aby se ve zkušebním prostoru pro zkoušenou elektrickou nebo elektronickou podskupinu vytvořila požadovaná intenzita pole, přičemž elektrická nebo elektronická montážní podskupina však není instalována; měří se a zaznamenává tento příkon nebo jiný parametr, který se přímo vztahuje k příkonu potřebnému k vytvoření pole. Tyto hodnoty se použijí pro zkoušky pro schválení typu v případě, že nenastanou změny ve zkušebním nebo přístrojovém vybavení, které by vyvolaly nutnost postup opakovat. Během tohoto postupu je sonda pro měření pole umístěna pod aktivním vodičem a je vystředěna v podélném, svislém a příčném směru. Pouzdro elektronické části sondy musí být co nejdále od podélné osy páskového vedení.

7.3   Instalace zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

7.3.1   Zkoušení páskovým vedením 150 mm

Tato zkušební metoda umožňuje generování homogenních polí mezi aktivním vodičem (páskové vedení s impedancí 50 Ω) a deskou umělé země (vodivý povrch montážního stolu), mezi které je možno vložit část kabelového svazku. Elektronická řídicí jednotka (jednotky) zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny se umístí na desku umělé země, ale mimo páskové vedení, s jedním jejím okrajem rovnoběžným s aktivním vodičem páskového vedení. Musí být ve vzdálenosti 200 ± 10 mm od čáry na desce umělé země přímo pod okrajem aktivního vodiče.

Vzdálenost mezi kterýmkoli okrajem aktivního vodiče a kterýmkoli vnějším zařízením použitým pro měření musí být alespoň 200 mm.

Kabelový svazek zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny se umístí ve vodorovné poloze mezi aktivní vodič a desku umělé země (viz obrázky 1 a 2 v dodatku 1).

7.3.1.1   Minimální délka kabelového svazku, který obsahuje napájecí vodiče elektronické řídicí jednotky a který je umístěn pod páskovým vedením, je 1,5 m, pokud kabelový svazek ve vozidle není kratší než 1,5 m. V takovém případě musí být délka kabelového svazku rovna délce nejdelšího kabelového svazku instalovaného ve vozidle. Každá odbočka kabelového svazku na této délce se odbočí kolmo k jeho podélné ose.

7.3.1.2   Alternativně musí být délka plně rozvinutého kabelového svazku 1,5 m, přičemž je do této délky zahrnuta i nejdelší odbočka.

7.3.2   Zkoušení páskovým vedením 800 mm

7.3.2.1   Zkušební metoda

Páskové vedení je tvořeno dvěma rovnoběžnými kovovými deskami vzdálenými od sebe 800 mm. Zkoušené zařízení se umístí uprostřed mezi desky a vystaví se tak působení elektromagnetického pole (viz obrázky 3 a 4 v dodatku 1).

Touto metodou lze zkoušet úplné elektronické systémy včetně snímačů, akčních členů, řídicí jednotky a kabeláže. Metoda je vhodná pro zařízení, jejichž největší rozměr je menší než 1/3 vzdálenosti desek.

7.3.2.2   Umístění páskového vedení

Páskové vedení se umístí ve stíněné místnosti (aby se zabránilo vnějšímu rušení) ve vzdálenosti 2 m od stěn a jakéhokoli kovového krytu, aby se zabránilo elektromagnetickým odrazům. Pro tlumení těchto odrazů lze použít vysokofrekvenční materiál absorbující vysoké frekvence. Páskové vedení se umístí na nevodivých podpěrách nejméně 0,4 m nad podlahou.

7.3.2.3   Kalibrace páskového vedení

Sonda pro měření pole se umístí ve střední třetině podélného, svislého a příčného rozměru prostoru mezi rovnoběžnými deskami, bez zkoušeného systému. Potřebné měřicí vybavení je umístěno mimo stíněný prostor.

Při každém požadovaném zkušebním kmitočtu je páskové vedení vybuzeno příkonem, který odpovídá požadované intenzitě pole působícího na anténu. Tento příkon nebo jiný parametr, který se přímo vztahuje k příkonu potřebnému k vytvoření pole, se použije pro zkoušky pro schválení typu, pokud změny zkušebního prostoru nebo vybavení nevyvolávají nutnost tento postup opakovat.

7.3.2.4   Instalace zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

Hlavní řídicí jednotka se bez elektrické nebo elektronické montážní podskupiny umístí do prostřední třetiny podélného, svislého a příčného rozměru prostoru mezi rovnoběžnými deskami. Podloží se stojanem z nevodivého materiálu.

7.3.2.5   Hlavní kabeláž a kabely snímačů/akčních členů

Hlavní kabeláž a kabely snímačů a akčních členů se vedou svisle vzhůru od řídicí jednotky k horní uzemňovací desce (což pomáhá maximalizovat vazbu s elektromagnetickým polem). Poté se vedou na spodní straně desky k jednomu z volných okrajů desky, kde se vytvoří smyčka, a pokračují podle horní části uzemňovací desky až ke konektorům napájení páskového vedení. Kabely potom směřují k přidruženému vybavení, které je umístěno mimo oblast působení elektromagnetického pole, například na podlaze stíněné místnosti 1 m podélně od páskového vedení.

8.   ZKOUŠKA ODOLNOSTI ELEKTRICKÉ NEBO ELEKTRONICKÉ MONTÁŽNÍ PODSKUPINY VE VOLNÉM POLI

8.1   Zkušební metoda

Tato metoda dovoluje zkoušení elektrických nebo elektronických systémů vozidla vystavením jednotek elektrické nebo elektronické montážní podskupiny účinkům elektromagnetického záření generovaného anténou.

8.2   Popis zkušebního stavu

Zkouší se uvnitř komory s volným polem nad odrazivou rovinou.

8.2.1   Deska umělé země

8.2.1.1   Za účelem zkoušení odolnosti ve volném poli se zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina a její kabelové svazky umístí ve vzdálenosti 50 ± 5 mm nad dřevěnou nebo jinou nevodivou stolní deskou. Jestliže je však jedna z částí zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny určena k tomu, aby byla vodivě spojena s kovovou karoserií vozidla, musí být tato část umístěna na desku umělé země a musí s ní být vodivě spojena. Deska umělé země musí být kovová, o tloušťce nejméně 0,5 mm. Minimální velikost této desky závisí na velikosti zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny a její velikost musí být dostatečná pro umístění kabelového svazku a dílů elektrické nebo elektronické montážní podskupiny. Deska umělé země musí být spojena s ochranným vodičem zemnícího systému. Deska umělé země se umístí 1,0 ± 0,1 m nad podlahou zkušební komory a musí s ní být rovnoběžná.

8.2.1.2   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina musí být požadovaným způsobem uspořádána a připojena. Napájecí vodiče kabelového svazku musí být rovnoběžné s okraji desky umělé země a nesmějí být dále než 100 mm od toho okraje desky nebo stolu, který je nejblíže k anténě.

8.2.1.3   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina se propojí se zemnicím systémem v souladu s výrobcovými instrukcemi pro instalaci; žádné další propojení se zemí není dovoleno.

8.2.1.4   Minimální vzdálenost mezi zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou a všemi dalšími vodivými částmi, jako jsou například stěny stíněného prostoru (s výjimkou desky umělé země nebo stolu pod zkoušeným vzorkem), musí být 1,0 m.

8.2.1.5   Plocha desky umělé země musí být 2,25 m2 nebo větší, kratší strana nesmí být menší než 750 mm. Deska umělé země se spojí s kabinou vodivými pásy, jejichž ohmický odpor nesmí přesáhnout 2,5 mΩ.

8.2.2   Instalace zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

Při velkých zařízeních namontovaných na kovový stojan se pro účely zkoušení považuje tento stojan za část desky umělé země, a musí proto být odpovídajícím způsobem propojen. Čela zkušebního vzorku musejí být umístěna minimálně 200 mm od okraje desky umělé země. Všechny vodiče a kabely musejí být minimálně 100 mm od okraje desky umělé země a vzdálenost k desce umělé země (od nejnižšího bodu kabelového svazku) musí být 50 ± 5 mm nad deskou umělé země. Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina se napájí přes umělou síť 5 μH/50 Ω.

8.3   Typ generátoru pole, umístění a orientace

8.3.1   Typ generátoru pole

8.3.1.1   Typ generátoru pole musí být zvolen tak, aby bylo možno při odpovídajících kmitočtech dosáhnout ve vztažném bodě požadované intenzity pole (viz bod 8.3.4).

8.3.1.2   Generátorem pole může být anténa, antény nebo desková anténa.

8.3.1.3   Konstrukce a orientace generátoru pole musí být taková, aby generované pole bylo od 20 do 1 000 MHz polarizováno vodorovně nebo svisle.

8.3.2   Měřicí výška a vzdálenost

8.3.2.1   Výška

Fázový střed antény musí ležet 150 ± 10 mm nad deskou umělé země, na které spočívá zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina. Žádná vyzařující část antény nesmí být k podlaze zařízení blíže než 250 mm.

8.3.2.2   Měřicí vzdálenost

8.3.2.2.1   Nejlepšího přiblížení provozním podmínkám se dosáhne umístěním generátoru pole co nejdále od zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny. Tato vzdálenost je zpravidla mezi 1 až 5 m.

8.3.2.2.2   Pokud se zkouší v uzavřené stíněné komoře, nesmějí být vyzařující části generátoru pole od jakéhokoli absorpčního materiálu vzdáleny méně než 0,5 m a od stěny stíněné komory méně než 1,5 m. Mezi vysílací anténou a zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou nesmí být žádný absorpční materiál.

8.3.3   Poloha antény vzhledem ke zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupině

8.3.3.1   Vyzařující části generátoru pole nesmějí být od okraje desky umělé země vzdáleny méně než 0,5 m.

8.3.3.2   Fázový střed generátoru pole leží v rovině, která

| a) | je kolmá k desce umělé země; |
| --- | --- |

a)

je kolmá k desce umělé země;

| b) | protíná okraj desky umělé země a prochází středem hlavní části kabelového svazku, a |
| --- | --- |

b)

protíná okraj desky umělé země a prochází středem hlavní části kabelového svazku, a

| c) | je kolmá k okraji desky umělé země a k hlavní části kabelového svazku. |
| --- | --- |

c)

je kolmá k okraji desky umělé země a k hlavní části kabelového svazku.

Generátor pole se umístí rovnoběžně s touto rovinou (viz obrázky 1 a 2 v dodatku 4).

8.3.3.3   Jakýkoli generátor pole, který je umístěn nad deskou umělé země nebo nad zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinou, musí pokrýt zkoušenou elektrickou nebo elektronickou montážní podskupinu.

8.3.4   Vztažný bod

Pro účely této přílohy je vztažným bodem bod, ve kterém se měří intenzita pole a který je definován takto:

8.3.4.1   je umístěn nejméně 1 m vodorovně od fázového středu antény nebo nejméně 1 m svisle od vyzařujících částí deskové antény;

8.3.4.2   leží v rovině, která

| a) | je kolmá k desce umělé země; |
| --- | --- |

a)

je kolmá k desce umělé země;

| b) | je kolmá k okraji desky umělé země, podél kterého probíhá hlavní součást kabelového svazku; |
| --- | --- |

b)

je kolmá k okraji desky umělé země, podél kterého probíhá hlavní součást kabelového svazku;

| c) | protíná okraj desky umělé země a prochází středem hlavní části kabelového svazku, a |
| --- | --- |

c)

protíná okraj desky umělé země a prochází středem hlavní části kabelového svazku, a

| d) | je totožná se středem hlavní části kabelového svazku, probíhajícího podél okraje desky umělé země, který je nejblíže anténě; |
| --- | --- |

d)

je totožná se středem hlavní části kabelového svazku, probíhajícího podél okraje desky umělé země, který je nejblíže anténě;

8.3.4.3   leží 150 ± 10 mm nad deskou umělé země.

8.4   Generování požadované intenzity pole: zkušební metodologie

8.4.1   Pro zajištění podmínek zkušebního pole se použije „substituční metoda“.

8.4.2   Substituční metoda

Při každém požadovaném kmitočtu se do generátoru pole přivede příkon dostatečný k tomu, aby se ve vztažném bodě vytvořila požadovaná intenzita pole, jak je stanoveno v bodě 8.3.4 pro zkušební prostor za nepřítomnosti zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny; měří se a zaznamená příkon nebo jiný parametr, který se přímo vztahuje k příkonu potřebnému k vytvoření pole. Tyto výsledky se použijí pro zkoušky pro schválení typu, pokud změny přístrojů nebo ve vybavení nevyžadují opakování tohoto postupu.

8.4.3   Vnější vybavení musí být během kalibrace vzdáleno minimálně 1 m od vztažného bodu.

8.4.4   Zařízení pro měření intenzity pole

Pro určení intenzity pole během kalibrační fáze substituční metody se použije vhodný kompaktní měřič intenzity pole.

8.4.5   Fázový střed zařízení pro měření intenzity pole se umístí do vztažného bodu.

8.4.6   Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina, která může obsahovat přídavnou desku umělé země, se pak vloží do zkušební komory a umístí se za podmínek uvedených v bodě 8.3. Je-li použita druhá deska umělé země, musí být v rozmezí 5 mm od umělé země, s kterou musí být elektricky spojena. Do generátoru pole se pak při kmitočtech stanovených v bodě 5 přivede příkon požadovaný podle bodu 8.4.2.

8.4.7   Nezávisle na tom, který parametr byl zvolen ke stanovení intenzity pole podle bodu 8.4.2, se stejný parametr používá pro určení intenzity pole v průběhu celé zkoušky.

8.5   Obrys intenzity pole

8.5.1   Při kalibrační fázi substituční metody (dříve než se zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina umístí do zkušebního prostoru) nesmí být intenzita pole menší než 50 % jmenovité hodnoty intenzity pole, a to 0,5 ± 0,05 m na obě strany od vztažného bodu na přímce, která prochází tímto bodem a která je rovnoběžná s okrajem desky umělé země nejbližším k anténě.

9.   ZKOUŠENÍ V TEM BUŇCE

9.1   Zkušební metoda

Buňka s příčným elektromagnetickým polem (TEM) generuje homogenní pole mezi vnitřním vodičem (přepážka) a pláštěm (deska umělé země). Používá se pro zkoušení elektrických nebo elektronických montážních podskupin (viz obrázek 1 v dodatku 3).

9.2   Měření intenzity pole v TEM buňce

9.2.1   K určení elektrického pole v TEM buňce se použije následující rovnice:

|E| = (√(P × Z))/d), kde

| E | = | intenzita elektrického pole (V/m), |
| --- | --- | --- |
| P | = | příkon vstupující do buňky (W), |
| Z | = | impedance buňky (50 Ω), |
| d | = | vzdálenost (v metrech) mezi horní stěnou a deskou (přepážkou). |

E

=

intenzita elektrického pole (V/m),

P

=

příkon vstupující do buňky (W),

Z

=

impedance buňky (50 Ω),

d

=

vzdálenost (v metrech) mezi horní stěnou a deskou (přepážkou).

9.2.2   Alternativně je možno umístit do horní poloviny TEM buňky vhodný snímač intenzity pole. V této části TEM buňky mají elektronické řídicí jednotky pouze nepatrný vliv na zkušební pole. Výstup snímače udává intenzitu pole.

9.3   Rozměry TEM buňky

Pro udržení homogenního pole v TEM buňce a získání reprodukovatelných výsledků měření nesmí být zkoušený vzorek objektu větší než 1/3 vnitřní výšky buňky.

Doporučené rozměry TEM buňky jsou uvedeny na obrázcích 2 a 3 v dodatku 3.

9.4   Napájecí, signální a řídicí vodiče

TEM buňka musí být připojena k panelu vybavenému koaxiálním konektorem a propojena co nejkratším způsobem s vidlicí konektoru s odpovídajícím počtem propojovacích kolíků. Napájecí a signální vodiče se od vidlice konektoru na stěně buňky přímo spojí se zkoušeným vzorkem.

Vnější díly jako snímače, napáječe a řídicí jednotky jsou připojeny

| a) | přes stíněnou periferní jednotku; |
| --- | --- |

a)

přes stíněnou periferní jednotku;

| b) | přes vozidlo umístěné vedle TEM buňky nebo |
| --- | --- |

b)

přes vozidlo umístěné vedle TEM buňky nebo

| c) | přímo ke stíněné panelové zásuvce. |
| --- | --- |

c)

přímo ke stíněné panelové zásuvce.

Jestliže se vozidlo nebo periferní jednotky nenacházejí ve stejné nebo sousední stíněné místnosti, použijí se pro spojení TEM buňky s periferními jednotkami nebo s vozidlem stíněné kabely.

10.   ZKOUŠENÍ PROUDOVOU INJEKTÁŽÍ

10.1   Zkušební metoda

Jedná se o postup zkoušek odolnosti, při nichž se proudovou injektážní sondou indukuje proud přímo do kabelového svazku. Injektážní sondu tvoří vazební kleště, kterými se provléknou kabely zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny. Odolnost se pak zkouší při proměnném kmitočtu indukovaných signálů.

Zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina může být instalována na desce umělé země, jak je uvedeno v bodě 8.2.1, nebo ve vozidle podle podmínek konstrukce vozidla.

10.2   Kalibrace proudové injektážní sondy před zahájením zkoušek

Injektážní sonda se vloží do kalibračního přípravku. V pásmu zkušebních kmitočtů se zaznamenává příkon potřebný k dosažení proudu, jak je uvedeno v bodě 6.7.2.1.přílohy I. Tato metoda kalibruje systém proudové injektáže na základě vztahu mezi příkonem a proudem před zkouškou a tento příkon se pak přivede do injektážní sondy připojené ke zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupině pomocí kabelů použitých během kalibrace. Je třeba mít na zřeteli, že monitorovaný příkon vstupující do injektážní sondy je výstupním výkonem.

10.3   Instalace zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny

Je-li elektrická nebo elektronická montážní podskupina namontována na desku umělé země způsobem popsaným v bodě 8.2.1, zakončí se všechny kabely v kabelovém svazku způsobem co nejbližším skutečným podmínkám, nejlépe skutečnými zátěžemi a akčními členy. V obou případech, jak při elektrické nebo elektronické montážní podskupině namontované do vozidla, tak umístěné na desku umělé země, se proudová injektážní sonda instaluje kolem všech vodičů kabelového svazku každého konektoru a dále ve vzdálenosti 150 ± 10 mm od každého konektoru elektronických řídicích jednotek, spojovacích modulů nebo aktivních snímačů zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny v dodatku 2.

10.4   Napájecí, signální a řídicí vodiče

Pokud je zkoušená elektrická nebo elektronická montážní podskupina namontována na desku umělé země podle bodu 8.2.1, musí kabelový svazek spojovat umělou síť s hlavní elektronickou řídicí jednotkou. Tento kabelový svazek musí být veden rovnoběžně s okrajem desky umělé země ve vzdálenosti minimálně 200 mm od jejího okraje. V kabelovém svazku musí být napájecí přívod použitý ke spojení elektronické řídicí jednotky s akumulátorem vozidla a zpětný vodič, pokud je ve vozidle použit.

Vzdálenost mezi elektronickou řídicí jednotkou a umělou sítí je 1,0 ± 0,1 m nebo je dána délkou kabelového svazku mezi elektronickou řídicí jednotkou a akumulátorem stejnou, jako je ve vozidle (pokud je známa); volí se kratší vzdálenost z obou. Pokud se použije kabelový svazek z vozidla, vedou se všechny jeho odbočky, které se na této délce vyskytují, podél desky umělé země, ale kolmo k jejímu okraji. V opačném případě se odbočky vodičů zkoušené elektrické nebo elektronické montážní podskupiny, které se na této délce vyskytují, přeruší u umělé sítě vozidla.

Dodatek 1

Obrázek 1

Zkouška páskovým vedením 150 mm

Image

Obrázek 2

Zkouška páskovým vedením 150 mm

Image

Obrázek 3

Zkouška páskovým vedením 800 mm

Image

| 1 | = | Deska umělé země |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Hlavní kabeláž a kabely snímačů a akčních členů |
| 3 | = | Dřevěný rám |
| 4 | = | Základní deska |
| 5 | = | Izolační podpěra |
| 6 | = | Zkoušený předmět |

1

=

Deska umělé země

2

=

Hlavní kabeláž a kabely snímačů a akčních členů

3

=

Dřevěný rám

4

=

Základní deska

5

=

Izolační podpěra

6

=

Zkoušený předmět

Obrázek 4

Rozměry páskového vedení 800 mm

Image

Dodatek 2

Příklad konfigurace při zkoušce proudovou injektáží

Image

| 1 | = | Zkoušený předmět |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Vysokofrekvenční sonda (volitelná) |
| 3 | = | Vysokofrekvenční injektážní sonda |
| 4 | = | Umělá síť |
| 5 | = | Filtrační síť stíněné kabiny |
| 6 | = | Napájecí zdroj |
| 7 | = | Rozhraní zkoušeného předmětu: budicí a monitorovací zařízení |
| 8 | = | Generátor signálu |
| 9 | = | Širokopásmový zesilovač |
| 10 | = | Vysokofrekvenční směrové zařízení 50 Ω |
| 11 | = | Vysokofrekvenční měřič výkonové úrovně nebo ekvivalentní zařízení |
| 12 | = | Analyzátor kmitočtového spektra (volitelný) |

1

=

Zkoušený předmět

2

=

Vysokofrekvenční sonda (volitelná)

3

=

Vysokofrekvenční injektážní sonda

4

=

Umělá síť

5

=

Filtrační síť stíněné kabiny

6

=

Napájecí zdroj

7

=

Rozhraní zkoušeného předmětu: budicí a monitorovací zařízení

8

=

Generátor signálu

9

=

Širokopásmový zesilovač

10

=

Vysokofrekvenční směrové zařízení 50 Ω

11

=

Vysokofrekvenční měřič výkonové úrovně nebo ekvivalentní zařízení

12

=

Analyzátor kmitočtového spektra (volitelný)

Dodatek 3

Obrázek 1

Zkouška v TEM buňce

Image

| 1 | = | Vnější vodič, stínění |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Vnitřní vodič (přepážka) |
| 3 | = | Izolátor |
| 4 | = | Vstup |
| 5 | = | Izolátor |
| 6 | = | Dvířka |
| 7 | = | Zásuvkový panel |
| 8 | = | Napájení zkoušeného předmětu |
| 9 | = | Zakončovací odpor 50 Ω |
| 10 | = | Izolace |
| 11 | = | Zkoušený předmět (maximální výška: 1/3 vzdálenosti mezi dnem buňky a přepážkou) |

1

=

Vnější vodič, stínění

2

=

Vnitřní vodič (přepážka)

3

=

Izolátor

4

=

Vstup

5

=

Izolátor

6

=

Dvířka

7

=

Zásuvkový panel

8

=

Napájení zkoušeného předmětu

9

=

Zakončovací odpor 50 Ω

10

=

Izolace

11

=

Zkoušený předmět (maximální výška: 1/3 vzdálenosti mezi dnem buňky a přepážkou)

Obrázek 2

Rozměry TEM buňky

Image

Obrázek 3

Následující tabulka udává rozměry pro konstrukci TEM buňky při specifikovaném horním kmitočtu:

| Horní kmitočet
  MHz | Činitel tvaru buňky
  W/b | Činitel tvaru buňky
  L/W | Vzdálenost desek b
  (cm) | Přepážka S
  (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 | 1,69 | 0,66 | 56 | 70 |
| 200 | 1,00 | 1,00 | 60 | 50 |

Horní kmitočet

MHz

Činitel tvaru buňky

W/b

Činitel tvaru buňky

L/W

Vzdálenost desek b

(cm)

Přepážka S

(cm)

200

1,69

0,66

56

70

200

1,00

1,00

60

50

Tabulka typických rozměrů TEM buňky

Dodatek 4

Obrázek 1

Image

Obrázek 2

Image

PŘÍLOHA XII

ČÁST A

Zrušená směrnice a seznam jejích následných změn

(uvedených v článku 6)

| Směrnice Rady 75/322/EHS
  (Úř. věst. L 147, 9.6.1975, s. 28) | |
| --- | --- |
| Směrnice Rady 82/890/EHS
  (Úř. věst. L 378, 31.12.1982, s. 45) | Pouze pokud jde o odkazy na směrnici 75/322/EHS v čl. 1 odst. 1 |
| Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/54/ES
  (Úř. věst. L 277, 10.10.1997, s. 24) | Pouze pokud jde o odkazy na směrnici 75/322/EHS v první odrážce článku 1 |
| Směrnice Komise 2000/2/ES
  (Úř. věst. L 21, 26.1.2000, s. 23) | Pouze článek 1 a příloha |
| Směrnice Komise 2001/3/ES
  (Úř. věst. L 28, 30.1.2001, s. 1) | Pouze článek 2 a příloha II |
| Bod I.A.13 přílohy II Aktu o přistoupení z roku 2003
  (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 57) | |
| Směrnice Rady 2006/96/ES
  (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 81) | Pouze pokud jde o odkaz na směrnici 75/322/EHS v článku 1 a příloze, bodě A.12 |

Směrnice Rady 75/322/EHS

(Úř. věst. L 147, 9.6.1975, s. 28)

Směrnice Rady 82/890/EHS

(Úř. věst. L 378, 31.12.1982, s. 45)

Pouze pokud jde o odkazy na směrnici 75/322/EHS v čl. 1 odst. 1

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/54/ES

(Úř. věst. L 277, 10.10.1997, s. 24)

Pouze pokud jde o odkazy na směrnici 75/322/EHS v první odrážce článku 1

Směrnice Komise 2000/2/ES

(Úř. věst. L 21, 26.1.2000, s. 23)

Pouze článek 1 a příloha

Směrnice Komise 2001/3/ES

(Úř. věst. L 28, 30.1.2001, s. 1)

Pouze článek 2 a příloha II

Bod I.A.13 přílohy II Aktu o přistoupení z roku 2003

(Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 57)

Směrnice Rady 2006/96/ES

(Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 81)

Pouze pokud jde o odkaz na směrnici 75/322/EHS v článku 1 a příloze, bodě A.12

ČÁST B

Lhůty pro provedení ve vnitrostátním právu a použitelnost

(uvedené v článku 6)

| Směrnice | Lhůta pro provedení | Datum použitelnosti |
| --- | --- | --- |
| 75/322/EHS | 21. listopadu 1976 | — |
| 82/890/EHS | 21. června 1984 | — |
| 97/54/ES | 22. září 1998 | 23. září 1998 |
| 2000/2/ES | 31. prosince 2000 (1) | — |
| 2001/3/ES | 30. června 2002 | — |
| 2006/96/ES | 31. prosince 2006 | — |

Směrnice

Lhůta pro provedení

Datum použitelnosti

75/322/EHS

21. listopadu 1976

—

82/890/EHS

21. června 1984

—

97/54/ES

22. září 1998

23. září 1998

2000/2/ES

31. prosince 2000 (1)

—

2001/3/ES

30. června 2002

—

2006/96/ES

31. prosince 2006

—

---

(1)  V souladu s článkem 2 směrnice 2000/2/ES

„1.   Od 1. ledna 2001 nesmějí členské státy z důvodů týkajících se elektromagnetické kompatibility

| — | odmítnout udělit ES schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu pro typ vozidla, ani |
| --- | --- |

—

odmítnout udělit ES schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu pro typ vozidla, ani

| — | odmítnout udělit ES schválení typu konstrukční části nebo samostatného technického celku pro typ konstrukční části nebo samostatného technického celku, ani |
| --- | --- |

—

odmítnout udělit ES schválení typu konstrukční části nebo samostatného technického celku pro typ konstrukční části nebo samostatného technického celku, ani

| — | zakázat registraci, prodej nebo uvedení vozidla na trh, ani |
| --- | --- |

—

zakázat registraci, prodej nebo uvedení vozidla na trh, ani

| — | zakázat prodej nebo užívání technických částí nebo samostatných technických celků, |
| --- | --- |

—

zakázat prodej nebo užívání technických částí nebo samostatných technických celků,

pokud tato vozidla, technické části nebo samostatné technické celky splňují požadavky směrnice 75/322/EHS ve znění této směrnice.

2.   Od 1. října 2002 členské státy

| — | nesmějí již udělit ES schválení typu vozidla, ES schválení typu konstrukční části nebo ES schválení typu samostatného technického celku a |
| --- | --- |

—

nesmějí již udělit ES schválení typu vozidla, ES schválení typu konstrukční části nebo ES schválení typu samostatného technického celku a

| — | mohou odmítnout udělit vnitrostátní schválení typu |
| --- | --- |

—

mohou odmítnout udělit vnitrostátní schválení typu

pro typ vozidla, technické části nebo samostatného technického celku, pokud nejsou splněny požadavky směrnice 75/322/EHS ve znění této směrnice.

3.   Odstavec 2 se nevztahuje na typy vozidel schválené před 1. říjnem 2002 podle směrnice Rady 77/537/EHS () ani na případná rozšíření těchto schválení.

4.   Od 1. října 2008 členské státy

| — | považují prohlášení o shodě doprovázející nová vozidla podle směrnice 74/150/EHS za neplatná pro účely čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice a |
| --- | --- |

—

považují prohlášení o shodě doprovázející nová vozidla podle směrnice 74/150/EHS za neplatná pro účely čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice a

| — | mohou odmítnout prodej a uvedení do provozu nových elektrických nebo elektronických montážních podskupin nebo konstrukčních částí nebo samostatných technických celků, |
| --- | --- |

—

mohou odmítnout prodej a uvedení do provozu nových elektrických nebo elektronických montážních podskupin nebo konstrukčních částí nebo samostatných technických celků,

pokud nejsou splněny požadavky této směrnice.

5.   Aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 4, udělují členské státy nadále EHS schválení typu a dovolují prodej a uvádění do provozu konstrukčních částí nebo samostatných technických celků určených jako náhradní díly pro užití na typech vozidel, které byly schváleny před 1. říjnem 2002 buď podle směrnice 75/322/EHS, nebo podle směrnice 77/537/EHS, a popřípadě podle rozšíření těchto schválení typu.

(2)  Úř. věst. L 220, 29.8.1977, s. 38.“

2

PŘÍLOHA XIII

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Směrnice 75/322/EHS | Směrnice 2000/2/ES | Tato směrnice |
| --- | --- | --- |
| Článek 1 | | Článek 1 |
| | Článek 2 | Článek 2 |
| Článek 4 | | Článek 3 |
| Článek 5 | | Článek 4 |
| Čl. 6 odst. 1 | | — |
| Čl. 6 odst. 2 | | Článek 5 |
| — | | Článek 6 |
| — | | Článek 7 |
| Článek 7 | | Článek 8 |
| Příloha I | | Příloha I |
| Příloha IIA | | Příloha II |
| Příloha IIB | | Příloha III |
| Příloha IIIA | | Příloha IV |
| Příloha IIIB | | Příloha V |
| Příloha IV | | Příloha VI |
| Příloha V | | Příloha VII |
| Příloha VI | | Příloha VIII |
| Příloha VII | | Příloha IX |
| Příloha VIII | | Příloha X |
| Příloha IX | | Příloha XI |
| — | | Příloha XII |
| — | | Příloha XIII |

Směrnice 75/322/EHS

Směrnice 2000/2/ES

Tato směrnice

Článek 1

Článek 1

Článek 2

Článek 2

Článek 4

Článek 3

Článek 5

Článek 4

Čl. 6 odst. 1

—

Čl. 6 odst. 2

Článek 5

—

Článek 6

—

Článek 7

Článek 7

Článek 8

Příloha I

Příloha I

Příloha IIA

Příloha II

Příloha IIB

Příloha III

Příloha IIIA

Příloha IV

Příloha IIIB

Příloha V

Příloha IV

Příloha VI

Příloha V

Příloha VII

Příloha VI

Příloha VIII

Příloha VII

Příloha IX

Příloha VIII

Příloha X

Příloha IX

Příloha XI

—

Příloha XII

—

Příloha XIII

---

| 20.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 216/76 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 216/76

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2009/81/ES

ze dne 13. července 2009

o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 47 odst. 2 a články 55 a 95 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Národní bezpečnost zůstává výhradní odpovědností jednotlivých členských států v oblasti jak obrany, tak bezpečnosti. |
| --- | --- |

(1)

Národní bezpečnost zůstává výhradní odpovědností jednotlivých členských států v oblasti jak obrany, tak bezpečnosti.

| (2) | Postupné vytváření evropského trhu s obranným vybavením je nezbytné pro posílení evropské obranné technologické a průmyslové základny a pro rozvoj vojenských schopností nezbytných k provádění evropské bezpečnostní a obranné politiky. |
| --- | --- |

(2)

Postupné vytváření evropského trhu s obranným vybavením je nezbytné pro posílení evropské obranné technologické a průmyslové základny a pro rozvoj vojenských schopností nezbytných k provádění evropské bezpečnostní a obranné politiky.

| (3) | Členské státy se shodují na tom, že je třeba podporovat, rozvíjet a udržovat evropskou obrannou technologickou a průmyslovou základnu, která se zakládá na schopnostech a je kompetentní a konkurenceschopná. Aby bylo tohoto cíle dosaženo, mohou členské státy použít různých nástrojů v souladu s právem Společenství směřujících ke skutečnému evropskému trhu s obranným vybavením a rovným podmínkám jak na evropské, tak na celosvětové úrovni. Členské státy by se měly rovněž podílet na hlubším rozvoji diverzity evropské dodavatelské základny v oblasti obrany, zejména prosazováním zapojení malých a středních podniků a netradičních dodavatelů do evropské obranné technologické a průmyslové základny, podporou průmyslové spolupráce a prosazováním účinných a aktivních subdodavatelů. V tomto ohledu by měly rovněž zohlednit interpretační sdělení Komise ze dne 7. prosince 2006 o uplatňování článku 296 Smlouvy s ohledem na zadávání zakázek v oblasti obrany a sdělení Komise ze dne 5. prosince 2007 o strategii pro silnější a konkurenceschopnější evropský obranný průmysl. |
| --- | --- |

(3)

Členské státy se shodují na tom, že je třeba podporovat, rozvíjet a udržovat evropskou obrannou technologickou a průmyslovou základnu, která se zakládá na schopnostech a je kompetentní a konkurenceschopná. Aby bylo tohoto cíle dosaženo, mohou členské státy použít různých nástrojů v souladu s právem Společenství směřujících ke skutečnému evropskému trhu s obranným vybavením a rovným podmínkám jak na evropské, tak na celosvětové úrovni. Členské státy by se měly rovněž podílet na hlubším rozvoji diverzity evropské dodavatelské základny v oblasti obrany, zejména prosazováním zapojení malých a středních podniků a netradičních dodavatelů do evropské obranné technologické a průmyslové základny, podporou průmyslové spolupráce a prosazováním účinných a aktivních subdodavatelů. V tomto ohledu by měly rovněž zohlednit interpretační sdělení Komise ze dne 7. prosince 2006 o uplatňování článku 296 Smlouvy s ohledem na zadávání zakázek v oblasti obrany a sdělení Komise ze dne 5. prosince 2007 o strategii pro silnější a konkurenceschopnější evropský obranný průmysl.

| (4) | Vytvoření evropského trhu s obranným vybavením je podmíněno zřízením příslušného legislativního rámce. V oblasti zakázek je k tomu potřebná koordinace postupů zadávání zakázek, které splní požadavky bezpečnosti členských států a povinnosti vyplývající ze Smlouvy. |
| --- | --- |

(4)

Vytvoření evropského trhu s obranným vybavením je podmíněno zřízením příslušného legislativního rámce. V oblasti zakázek je k tomu potřebná koordinace postupů zadávání zakázek, které splní požadavky bezpečnosti členských států a povinnosti vyplývající ze Smlouvy.

| (5) | V zájmu dosažení tohoto cíle vyzval Evropský parlament v usnesení ze dne 17. listopadu 2005 o zelené knize o veřejných zakázkách v oblasti obrany (3) Komisi k tomu, aby vypracovala návrh směrnice, která zohlední zájmy bezpečnosti členských států, bude dále rozvíjet společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a prosazovat větší soudržnost Evropy a zachová úlohu Unie jako „civilní mocnosti“. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu dosažení tohoto cíle vyzval Evropský parlament v usnesení ze dne 17. listopadu 2005 o zelené knize o veřejných zakázkách v oblasti obrany (3) Komisi k tomu, aby vypracovala návrh směrnice, která zohlední zájmy bezpečnosti členských států, bude dále rozvíjet společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a prosazovat větší soudržnost Evropy a zachová úlohu Unie jako „civilní mocnosti“.

| (6) | Lepší koordinace postupů zadávání zakázek, například zakázek týkajících se logistických služeb, dopravy a skladování, může rovněž snížit náklady v odvětví obrany a výrazně snížit dopady tohoto odvětví na životní prostředí. |
| --- | --- |

(6)

Lepší koordinace postupů zadávání zakázek, například zakázek týkajících se logistických služeb, dopravy a skladování, může rovněž snížit náklady v odvětví obrany a výrazně snížit dopady tohoto odvětví na životní prostředí.

| (7) | Tyto postupy by zároveň měly odrážet globální přístup Unie v oblasti bezpečnosti, který odpovídá změnám strategického prostředí. Skutečnost, že se objevily asymetrické nadnárodní hrozby, vede k postupnému stírání hranice mezi vnější a vnitřní bezpečností a bezpečností vojenskou a nevojenskou. |
| --- | --- |

(7)

Tyto postupy by zároveň měly odrážet globální přístup Unie v oblasti bezpečnosti, který odpovídá změnám strategického prostředí. Skutečnost, že se objevily asymetrické nadnárodní hrozby, vede k postupnému stírání hranice mezi vnější a vnitřní bezpečností a bezpečností vojenskou a nevojenskou.

| (8) | Obranné a bezpečnostní vybavení má zásadní význam pro bezpečnost a svrchovanost členských států i pro nezávislost Unie. Nákupy zboží a služeb v odvětví obrany a bezpečnosti proto mají často citlivou povahu. |
| --- | --- |

(8)

Obranné a bezpečnostní vybavení má zásadní význam pro bezpečnost a svrchovanost členských států i pro nezávislost Unie. Nákupy zboží a služeb v odvětví obrany a bezpečnosti proto mají často citlivou povahu.

| (9) | Z toho vyplývají zvláštní požadavky zejména v oblasti bezpečnosti dodávek a bezpečnosti informací. Tyto požadavky se týkají především nákupů zbraní, střeliva a válečného materiálu pro ozbrojené síly, jakož i služeb a prací s tím přímo souvisejících, ale také některých zvláště citlivých nákupů v oblasti nevojenské bezpečnosti. V těchto oblastech poškozuje neexistence režimů platných v celé Unii otevřenost trhů v oblasti obrany a bezpečnosti mezi členskými státy. Tuto situaci je třeba rychle napravit. Režim pro bezpečnost informací platný v celé Unii, včetně vzájemného uznávání vnitrostátních bezpečnostních prověrek a umožnění výměny utajovaných informací mezi zadavateli a evropskými podniky, by byl obzvláště užitečný. Zároveň by měly členské státy přijmout konkrétní opatření ke zlepšení bezpečnosti vzájemných dodávek s cílem postupně vytvořit systém vhodných záruk. |
| --- | --- |

(9)

Z toho vyplývají zvláštní požadavky zejména v oblasti bezpečnosti dodávek a bezpečnosti informací. Tyto požadavky se týkají především nákupů zbraní, střeliva a válečného materiálu pro ozbrojené síly, jakož i služeb a prací s tím přímo souvisejících, ale také některých zvláště citlivých nákupů v oblasti nevojenské bezpečnosti. V těchto oblastech poškozuje neexistence režimů platných v celé Unii otevřenost trhů v oblasti obrany a bezpečnosti mezi členskými státy. Tuto situaci je třeba rychle napravit. Režim pro bezpečnost informací platný v celé Unii, včetně vzájemného uznávání vnitrostátních bezpečnostních prověrek a umožnění výměny utajovaných informací mezi zadavateli a evropskými podniky, by byl obzvláště užitečný. Zároveň by měly členské státy přijmout konkrétní opatření ke zlepšení bezpečnosti vzájemných dodávek s cílem postupně vytvořit systém vhodných záruk.

| (10) | Pro účely této směrnice by mělo být vojenské vybavení chápáno zejména jako typy výrobků uvedené v seznamu zbraní, střeliva a válečného materiálu přijatém rozhodnutím Rady 255/58 ze dne 15. dubna 1958 (4) a členské státy se mohou při provádění této směrnice omezit pouze na tento seznam. Tento seznam zahrnuje pouze vybavení, které je navrženo, vyvinuto a vyrobeno speciálně pro vojenské účely. Tento seznam je však všeobecný a má být vykládán extenzivně s ohledem na vývoj technologie, politiky veřejných zakázek a vojenských požadavků, jenž vede k rozvoji nových typů vybavení, například na základě Společného vojenského seznamu Evropské unie. Pro účely této směrnice by mělo „vojenské vybavení“ rovněž zahrnovat výrobky, které přestože byly původně navrženy pro civilní použití, jsou posléze uzpůsobeny pro vojenské účely tak, aby mohly být využívány jako zbraně, střelivo či válečný materiál. |
| --- | --- |

(10)

Pro účely této směrnice by mělo být vojenské vybavení chápáno zejména jako typy výrobků uvedené v seznamu zbraní, střeliva a válečného materiálu přijatém rozhodnutím Rady 255/58 ze dne 15. dubna 1958 (4) a členské státy se mohou při provádění této směrnice omezit pouze na tento seznam. Tento seznam zahrnuje pouze vybavení, které je navrženo, vyvinuto a vyrobeno speciálně pro vojenské účely. Tento seznam je však všeobecný a má být vykládán extenzivně s ohledem na vývoj technologie, politiky veřejných zakázek a vojenských požadavků, jenž vede k rozvoji nových typů vybavení, například na základě Společného vojenského seznamu Evropské unie. Pro účely této směrnice by mělo „vojenské vybavení“ rovněž zahrnovat výrobky, které přestože byly původně navrženy pro civilní použití, jsou posléze uzpůsobeny pro vojenské účely tak, aby mohly být využívány jako zbraně, střelivo či válečný materiál.

| (11) | Ve zvláštní oblasti nevojenské bezpečnosti by se tato směrnice měla vztahovat na zadávání zakázek podobné povahy a stejné citlivosti jako zakázky v oblasti obrany. To může být zejména případ oblastí, v nichž vojenské a nevojenské síly spolupracují na splnění stejného úkolu nebo v nichž je účelem veřejné zakázky chránit bezpečnost Unie nebo členských států na jejich vlastním území či mimo ně před vážnými hrozbami ze strany nevojenských nebo nevládních subjektů. To může zahrnovat například ochranu hranic, činnost policie a mise pro řešení krizí. |
| --- | --- |

(11)

Ve zvláštní oblasti nevojenské bezpečnosti by se tato směrnice měla vztahovat na zadávání zakázek podobné povahy a stejné citlivosti jako zakázky v oblasti obrany. To může být zejména případ oblastí, v nichž vojenské a nevojenské síly spolupracují na splnění stejného úkolu nebo v nichž je účelem veřejné zakázky chránit bezpečnost Unie nebo členských států na jejich vlastním území či mimo ně před vážnými hrozbami ze strany nevojenských nebo nevládních subjektů. To může zahrnovat například ochranu hranic, činnost policie a mise pro řešení krizí.

| (12) | Tato směrnice by měla rovněž přihlédnout k potřebám zadavatele v průběhu celého životního cyklu výrobku, tj. výzkumu a vývoje, průmyslového vývoje, výroby, oprav, modernizace, úprav, údržby, logistiky, školení, testování, stažení a likvidace. Tato stadia mohou zahrnovat například studie, vyhodnocení, skladování, přepravu, integraci, servis, demontáž, zničení a veškeré další služby následující po prvotním návrhu. Některé zakázky mohou zahrnovat dodávky dílů, součástí nebo montážních bloků, které mají být namontovány do výrobků či k nim připevněny, nebo dodávky speciálních nástrojů, testovacího zařízení či podpory. |
| --- | --- |

(12)

Tato směrnice by měla rovněž přihlédnout k potřebám zadavatele v průběhu celého životního cyklu výrobku, tj. výzkumu a vývoje, průmyslového vývoje, výroby, oprav, modernizace, úprav, údržby, logistiky, školení, testování, stažení a likvidace. Tato stadia mohou zahrnovat například studie, vyhodnocení, skladování, přepravu, integraci, servis, demontáž, zničení a veškeré další služby následující po prvotním návrhu. Některé zakázky mohou zahrnovat dodávky dílů, součástí nebo montážních bloků, které mají být namontovány do výrobků či k nim připevněny, nebo dodávky speciálních nástrojů, testovacího zařízení či podpory.

| (13) | Pro účely této směrnice by měl „výzkum a vývoj“ zahrnovat základní výzkum, aplikovaný výzkum a experimentální vývoj. Základní výzkum spočívá v experimentální či teoretické práci především za účelem získání nových vědomostí o základních principech jevů nebo pozorovatelných skutečností, která není primárně zaměřena na uplatnění nebo využití v praxi. Aplikovaný výzkum rovněž spočívá v originální práci za účelem získání nových vědomostí. Je však zaměřen především na konkrétní praktický účel či cíl. Experimentální výzkum spočívá v práci založené na stávajících vědomostech získaných ve výzkumu nebo z praktických zkušeností za účelem zahájení výroby nových materiálů, výrobků či zařízení, vytváření nových či výrazného zlepšení již existujících procesů, systémů a služeb. Experimentální vývoj může zahrnovat uskutečnění technologických prokazovacích modelů, tj. zařízení prokazujících výkon nového konceptu či nové technologie v relevantním či reprezentativním prostředí.
  Výzkum a vývoj nezahrnuje výrobu a hodnocení předvýrobních prototypů, nástrojů a průmyslové inženýrství, průmyslové návrhy či výrobu. |
| --- | --- |

(13)

Pro účely této směrnice by měl „výzkum a vývoj“ zahrnovat základní výzkum, aplikovaný výzkum a experimentální vývoj. Základní výzkum spočívá v experimentální či teoretické práci především za účelem získání nových vědomostí o základních principech jevů nebo pozorovatelných skutečností, která není primárně zaměřena na uplatnění nebo využití v praxi. Aplikovaný výzkum rovněž spočívá v originální práci za účelem získání nových vědomostí. Je však zaměřen především na konkrétní praktický účel či cíl. Experimentální výzkum spočívá v práci založené na stávajících vědomostech získaných ve výzkumu nebo z praktických zkušeností za účelem zahájení výroby nových materiálů, výrobků či zařízení, vytváření nových či výrazného zlepšení již existujících procesů, systémů a služeb. Experimentální vývoj může zahrnovat uskutečnění technologických prokazovacích modelů, tj. zařízení prokazujících výkon nového konceptu či nové technologie v relevantním či reprezentativním prostředí.

Výzkum a vývoj nezahrnuje výrobu a hodnocení předvýrobních prototypů, nástrojů a průmyslové inženýrství, průmyslové návrhy či výrobu.

| (14) | Tato směrnice by měla rovněž zohlednit potřeby zadavatelů, pokud jde o stavební práce a služby, které sice přímo nesouvisejí s dodávkami vojenského vybavení či citlivého vybavení, ale jsou nezbytné pro splnění jistých vojenských či bezpečnostních požadavků. |
| --- | --- |

(14)

Tato směrnice by měla rovněž zohlednit potřeby zadavatelů, pokud jde o stavební práce a služby, které sice přímo nesouvisejí s dodávkami vojenského vybavení či citlivého vybavení, ale jsou nezbytné pro splnění jistých vojenských či bezpečnostních požadavků.

| (15) | Zadávání zakázek sjednaných v členských státech zadavateli podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (5) a veřejnými zadavateli podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) musí být v souladu se zásadami Smlouvy, zejména se zásadou volného pohybu zboží, zásadou svobody usazování, zásadou svobodného poskytování služeb a zásadami z nich odvozenými, jako je zásada rovného zacházení, zásada zákazu diskriminace, zásada vzájemného uznávání, zásada proporcionality a zásada transparentnosti.
  Povinnosti týkající se transparentnosti a hospodářské soutěže pro zakázky pod prahovými hodnotami pro tuto směrnici by měly stanovit členské státy v souladu s uvedenými zásadami, přičemž zohlední zejména situace, kdy existují přeshraniční zájmy. Především pak je na členských státech, aby určily nejvhodnější řešení pro zadávání takových zakázek.
  Pro zakázky, které převyšují určitou hodnotu, je žádoucí, aby byla vypracována ustanovení zavádějící na úrovni Společenství koordinaci vnitrostátních zadávacích řízení na tyto zakázky, jež by byla založena na těchto zásadách, aby zaručila jejich účinnost a otevření zadávání zakázek hospodářské soutěži. Tato koordinační ustanovení by proto měla být vykládána v souladu s výše uvedenými pravidly a zásadami, jakož i s dalšími pravidly Smlouvy. |
| --- | --- |

(15)

Zadávání zakázek sjednaných v členských státech zadavateli podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (5) a veřejnými zadavateli podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) musí být v souladu se zásadami Smlouvy, zejména se zásadou volného pohybu zboží, zásadou svobody usazování, zásadou svobodného poskytování služeb a zásadami z nich odvozenými, jako je zásada rovného zacházení, zásada zákazu diskriminace, zásada vzájemného uznávání, zásada proporcionality a zásada transparentnosti.

Povinnosti týkající se transparentnosti a hospodářské soutěže pro zakázky pod prahovými hodnotami pro tuto směrnici by měly stanovit členské státy v souladu s uvedenými zásadami, přičemž zohlední zejména situace, kdy existují přeshraniční zájmy. Především pak je na členských státech, aby určily nejvhodnější řešení pro zadávání takových zakázek.

Pro zakázky, které převyšují určitou hodnotu, je žádoucí, aby byla vypracována ustanovení zavádějící na úrovni Společenství koordinaci vnitrostátních zadávacích řízení na tyto zakázky, jež by byla založena na těchto zásadách, aby zaručila jejich účinnost a otevření zadávání zakázek hospodářské soutěži. Tato koordinační ustanovení by proto měla být vykládána v souladu s výše uvedenými pravidly a zásadami, jakož i s dalšími pravidly Smlouvy.

| (16) | Články 30, 45, 46, 55 a 296 Smlouvy stanoví konkrétní výjimky z uplatňování zásad ve Smlouvě stanovených, a tedy i z uplatňování práva z nich odvozeného. Z toho vyplývá, že by žádné ustanovení této směrnice nemělo bránit zavedení nebo uplatňování opatření, která mohou být nezbytná pro ochranu zájmů uznaných jako oprávněné uvedenými ustanoveními Smlouvy.
  To především znamená, že zadávání zakázek, jež spadají do oblasti působnosti této směrnice, z ní může být vyloučeno, pokud je to odůvodněno veřejnou bezpečností či je to nezbytné pro ochranu podstatných zájmů bezpečnosti členského státu. Může tomu tak být v případě zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti, které vyžadují takové přísné požadavky na bezpečnost dodávek či které jsou natolik důvěrné nebo důležité pro svrchovanost členského státu, že i zvláštní ustanovení této směrnice nedostačují k tomu, aby ochránila podstatné zájmy bezpečnosti členských států, jejichž vymezení je výhradní pravomocí členských států. |
| --- | --- |

(16)

Články 30, 45, 46, 55 a 296 Smlouvy stanoví konkrétní výjimky z uplatňování zásad ve Smlouvě stanovených, a tedy i z uplatňování práva z nich odvozeného. Z toho vyplývá, že by žádné ustanovení této směrnice nemělo bránit zavedení nebo uplatňování opatření, která mohou být nezbytná pro ochranu zájmů uznaných jako oprávněné uvedenými ustanoveními Smlouvy.

To především znamená, že zadávání zakázek, jež spadají do oblasti působnosti této směrnice, z ní může být vyloučeno, pokud je to odůvodněno veřejnou bezpečností či je to nezbytné pro ochranu podstatných zájmů bezpečnosti členského státu. Může tomu tak být v případě zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti, které vyžadují takové přísné požadavky na bezpečnost dodávek či které jsou natolik důvěrné nebo důležité pro svrchovanost členského státu, že i zvláštní ustanovení této směrnice nedostačují k tomu, aby ochránila podstatné zájmy bezpečnosti členských států, jejichž vymezení je výhradní pravomocí členských států.

| (17) | V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropských společenství je však třeba vykládat možnost využívat tyto výjimky tak, že jejich účinky nepřesáhnou rámec toho, co je nezbytně nutné pro ochranu oprávněných zájmů, které uvedené články umožňují chránit. Případy, kdy se tato směrnice neuplatní, tedy musí být přiměřené ve vztahu ke sledovaným cílům a co nejméně narušovat volný pohyb zboží a svobodu poskytování služeb. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropských společenství je však třeba vykládat možnost využívat tyto výjimky tak, že jejich účinky nepřesáhnou rámec toho, co je nezbytně nutné pro ochranu oprávněných zájmů, které uvedené články umožňují chránit. Případy, kdy se tato směrnice neuplatní, tedy musí být přiměřené ve vztahu ke sledovaným cílům a co nejméně narušovat volný pohyb zboží a svobodu poskytování služeb.

| (18) | Zakázky týkající se zbraní, střeliva a válečného materiálu zadávané zadavateli působícími v oblasti obrany jsou vyloučeny z působnosti Dohody o vládních zakázkách (dále jen „GPA“) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Ostatní zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, jsou rovněž z použití GPA vyloučeny podle článku XXIII uvedené dohody. Článek 296 Smlouvy a čl. XXIII odst. 1 GPA mají rozdílnou oblast působnosti a podléhají rozdílným způsobům soudního přezkumu. V některých situacích, kdy nelze uplatnit článek 296 Smlouvy, se členské státy mohou na čl. XXIII odst. 1 GPA stále odvolávat. Uplatnění obou ustanovení je proto nutně vázáno na rozdílné podmínky.
  Toto vyloučení rovněž znamená, že ve specifickém kontextu zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti si členské státy zachovávají pravomoc rozhodnout o tom, zda jejich zadavatelé mohou umožnit hospodářským subjektům ze třetích zemí, aby se zúčastnily zadávacího řízení. Měly by mít možnost rozhodnout na základě hospodářsky nejvýhodnější nabídky, neboť se uznává potřeba, aby byla evropská obranná technologická a průmyslová základna konkurenceschopná v celosvětovém měřítku, a také význam otevřených a spravedlivých trhů a vzájemné přínosy, které z toho vyplývají. Členské státy by měly vyvíjet tlak na to, aby byly trhy stále otevřenější. Jejich partneři by měli rovněž prokázat otevřenost na základě mezinárodně dohodnutých pravidel, zejména pokud jde o otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(18)

Zakázky týkající se zbraní, střeliva a válečného materiálu zadávané zadavateli působícími v oblasti obrany jsou vyloučeny z působnosti Dohody o vládních zakázkách (dále jen „GPA“) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Ostatní zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, jsou rovněž z použití GPA vyloučeny podle článku XXIII uvedené dohody. Článek 296 Smlouvy a čl. XXIII odst. 1 GPA mají rozdílnou oblast působnosti a podléhají rozdílným způsobům soudního přezkumu. V některých situacích, kdy nelze uplatnit článek 296 Smlouvy, se členské státy mohou na čl. XXIII odst. 1 GPA stále odvolávat. Uplatnění obou ustanovení je proto nutně vázáno na rozdílné podmínky.

Toto vyloučení rovněž znamená, že ve specifickém kontextu zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti si členské státy zachovávají pravomoc rozhodnout o tom, zda jejich zadavatelé mohou umožnit hospodářským subjektům ze třetích zemí, aby se zúčastnily zadávacího řízení. Měly by mít možnost rozhodnout na základě hospodářsky nejvýhodnější nabídky, neboť se uznává potřeba, aby byla evropská obranná technologická a průmyslová základna konkurenceschopná v celosvětovém měřítku, a také význam otevřených a spravedlivých trhů a vzájemné přínosy, které z toho vyplývají. Členské státy by měly vyvíjet tlak na to, aby byly trhy stále otevřenější. Jejich partneři by měli rovněž prokázat otevřenost na základě mezinárodně dohodnutých pravidel, zejména pokud jde o otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž.

| (19) | Zakázka se považuje za zakázku na stavební práce, pouze pokud její předmět konkrétně zahrnuje provedení činností podle oddílu 45 „společného slovníku pro veřejné zakázky“ stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 ze dne 5. listopadu 2002 o společném slovníku pro veřejné zakázky (CPV) (7) (dále jen „CPV“), a to i když zakázka zahrnuje poskytování jiných služeb nezbytných k provedení těchto činností. Zakázky na služby mohou za určitých okolností zahrnovat stavební práce. Pokud však jsou tyto stavební práce ve vztahu k hlavnímu předmětu pouze vedlejší a jsou jen jeho případným důsledkem nebo doplňkem, není skutečnost, že jsou zahrnuty do zakázky, důvodem, aby tato byla posuzována jako zakázka na stavební práce. |
| --- | --- |

(19)

Zakázka se považuje za zakázku na stavební práce, pouze pokud její předmět konkrétně zahrnuje provedení činností podle oddílu 45 „společného slovníku pro veřejné zakázky“ stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 ze dne 5. listopadu 2002 o společném slovníku pro veřejné zakázky (CPV) (7) (dále jen „CPV“), a to i když zakázka zahrnuje poskytování jiných služeb nezbytných k provedení těchto činností. Zakázky na služby mohou za určitých okolností zahrnovat stavební práce. Pokud však jsou tyto stavební práce ve vztahu k hlavnímu předmětu pouze vedlejší a jsou jen jeho případným důsledkem nebo doplňkem, není skutečnost, že jsou zahrnuty do zakázky, důvodem, aby tato byla posuzována jako zakázka na stavební práce.

| (20) | Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti často obsahují utajované informace, u nichž právní či správní předpisy platné v dotčených členských státech vyžadují, aby byly z bezpečnostních důvodů chráněny před neoprávněným přístupem. Ve vojenské oblasti existují v členských státech systémy klasifikace těchto informací pro vojenské účely. V oblasti nevojenské bezpečnosti je však praxe v členských státech různorodější, pokud musí být chráněny rovněž jiné informace. Je proto vhodné použít přístup, který zohlední různé postupy v členských státech a umožní obsáhnout vojenskou i nevojenskou oblast. V každém případě by zadávání zakázek v těchto oblastech nemělo ohrozit případné povinnosti vyplývající z rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (8), nebo rozhodnutí 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (9).
  Dále pak čl. 296 odst. 1 písm. a) Smlouvy dává členským státům možnost vyjmout veřejné zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti z působnosti pravidel této směrnice v případě, že by je uplatňování této směrnice zavazovalo k poskytnutí údajů, jejichž zveřejnění je podle jejich názoru v rozporu s podstatnými zájmy jejich bezpečnosti. K tomu může dojít zejména v případě, kdy jsou zakázky tak citlivé, že je třeba udržet v tajnosti i jejich samotnou existenci. |
| --- | --- |

(20)

Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti často obsahují utajované informace, u nichž právní či správní předpisy platné v dotčených členských státech vyžadují, aby byly z bezpečnostních důvodů chráněny před neoprávněným přístupem. Ve vojenské oblasti existují v členských státech systémy klasifikace těchto informací pro vojenské účely. V oblasti nevojenské bezpečnosti je však praxe v členských státech různorodější, pokud musí být chráněny rovněž jiné informace. Je proto vhodné použít přístup, který zohlední různé postupy v členských státech a umožní obsáhnout vojenskou i nevojenskou oblast. V každém případě by zadávání zakázek v těchto oblastech nemělo ohrozit případné povinnosti vyplývající z rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (8), nebo rozhodnutí 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (9).

Dále pak čl. 296 odst. 1 písm. a) Smlouvy dává členským státům možnost vyjmout veřejné zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti z působnosti pravidel této směrnice v případě, že by je uplatňování této směrnice zavazovalo k poskytnutí údajů, jejichž zveřejnění je podle jejich názoru v rozporu s podstatnými zájmy jejich bezpečnosti. K tomu může dojít zejména v případě, kdy jsou zakázky tak citlivé, že je třeba udržet v tajnosti i jejich samotnou existenci.

| (21) | Zadavatelé by měli mít možnost využívat rámcových dohod, a proto je třeba stanovit definici rámcových dohod a zvláštních pravidel. Podle těchto pravidel, pokud zadavatel uzavře v souladu s touto směrnicí rámcovou dohodu, jež se týká zejména zveřejňování, lhůt a podmínek pro podávání nabídek, může sjednat zakázky založené na této rámcové dohodě v době její platnosti buď za použití podmínek stanovených v rámcové dohodě, nebo pokud v ní nebyly všechny podmínky předem stanoveny, obnovením soutěže mezi jejími stranami. Obnovení soutěže by mělo být v souladu s určitými pravidly, jejichž cílem je zaručit nezbytnou pružnost a dodržování obecných zásad, zejména zásady rovného zacházení. Ze stejných důvodů by doba platnosti rámcových dohod měla být omezena a neměla by překročit sedm let, s výjimkou případů, které zadavatelé náležitě odůvodní. |
| --- | --- |

(21)

Zadavatelé by měli mít možnost využívat rámcových dohod, a proto je třeba stanovit definici rámcových dohod a zvláštních pravidel. Podle těchto pravidel, pokud zadavatel uzavře v souladu s touto směrnicí rámcovou dohodu, jež se týká zejména zveřejňování, lhůt a podmínek pro podávání nabídek, může sjednat zakázky založené na této rámcové dohodě v době její platnosti buď za použití podmínek stanovených v rámcové dohodě, nebo pokud v ní nebyly všechny podmínky předem stanoveny, obnovením soutěže mezi jejími stranami. Obnovení soutěže by mělo být v souladu s určitými pravidly, jejichž cílem je zaručit nezbytnou pružnost a dodržování obecných zásad, zejména zásady rovného zacházení. Ze stejných důvodů by doba platnosti rámcových dohod měla být omezena a neměla by překročit sedm let, s výjimkou případů, které zadavatelé náležitě odůvodní.

| (22) | Zadavatelé by měli mít možnost využívat elektronické techniky nákupu, pokud však jejich využití bude v souladu s pravidly této směrnice a se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. Vzhledem k pravděpodobnému nárůstu elektronických dražeb je vhodné stanovit na úrovni Společenství definici těchto dražeb a stanovit pro ně zvláštní pravidla, aby bylo zajištěno, že budou probíhat plně v souladu s těmito zásadami. Proto je vhodné stanovit, aby se tyto elektronické dražby vztahovaly pouze na zakázky na stavební práce, dodávky a služby, pro které mohou být stanoveny přesné specifikace. To může být zejména případ opakujících se zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby. Pro stejný účel musí být rovněž stanovena možnost určit pořadí uchazečů v kterékoli fázi elektronické dražby. Používání elektronických dražeb umožňuje zadavatelům vyžadovat po uchazečích předložení nových snížených cen, a je-li zakázka zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce, rovněž zkvalitnění jiných prvků nabídek než cen. Aby bylo zaručeno dodržení zásady transparentnosti, mohou být předmětem elektronických dražeb pouze prvky způsobilé k automatickému vyhodnocení elektronickými prostředky bez zásahu nebo vyhodnocování ze strany zadavatele, to znamená pouze prvky, které jsou kvantifikovatelné tak, že mohou být vyjádřeny v absolutních hodnotách nebo procentech. Naopak hlediska nabídek, která vyžadují vyhodnocení nekvantifikovatelných prvků, by neměla být předmětem elektronických dražeb. V důsledku toho by určité zakázky na stavební práce a služby, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je projekt díla, neměly být předmětem elektronických dražeb. |
| --- | --- |

(22)

Zadavatelé by měli mít možnost využívat elektronické techniky nákupu, pokud však jejich využití bude v souladu s pravidly této směrnice a se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. Vzhledem k pravděpodobnému nárůstu elektronických dražeb je vhodné stanovit na úrovni Společenství definici těchto dražeb a stanovit pro ně zvláštní pravidla, aby bylo zajištěno, že budou probíhat plně v souladu s těmito zásadami. Proto je vhodné stanovit, aby se tyto elektronické dražby vztahovaly pouze na zakázky na stavební práce, dodávky a služby, pro které mohou být stanoveny přesné specifikace. To může být zejména případ opakujících se zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby. Pro stejný účel musí být rovněž stanovena možnost určit pořadí uchazečů v kterékoli fázi elektronické dražby. Používání elektronických dražeb umožňuje zadavatelům vyžadovat po uchazečích předložení nových snížených cen, a je-li zakázka zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce, rovněž zkvalitnění jiných prvků nabídek než cen. Aby bylo zaručeno dodržení zásady transparentnosti, mohou být předmětem elektronických dražeb pouze prvky způsobilé k automatickému vyhodnocení elektronickými prostředky bez zásahu nebo vyhodnocování ze strany zadavatele, to znamená pouze prvky, které jsou kvantifikovatelné tak, že mohou být vyjádřeny v absolutních hodnotách nebo procentech. Naopak hlediska nabídek, která vyžadují vyhodnocení nekvantifikovatelných prvků, by neměla být předmětem elektronických dražeb. V důsledku toho by určité zakázky na stavební práce a služby, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je projekt díla, neměly být předmětem elektronických dražeb.

| (23) | Techniky centralizace nákupů umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zefektivnit nákupy. Členským státům by tak mělo být umožněno stanovit, že zadavatelé mohou nakupovat zboží, stavební práce nebo služby prostřednictvím ústředního nákupního subjektu. Je proto třeba stanovit na úrovni Společenství definici ústředních nákupních subjektů a vymezit podmínky, za kterých mohou být v souladu se zásadami rovného zacházení a zákazu diskriminace zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby prostřednictvím ústředního nákupního subjektu, považováni za vyhovující této směrnici. Zadavatel, který je povinen uplatňovat tuto směrnici, by měl být za všech okolností oprávněn jednat jako ústřední nákupní subjekt. Členské státy by měly mít zároveň pravomoc určit jako ústřední nákupní subjekty evropské veřejné subjekty, na které se tato směrnice nevztahuje, jako je například Evropská obranná agentura, za podmínky, že tyto subjekty uplatňují na dotyčné nákupy pravidla zadávání zakázek, která jsou v souladu se všemi ustanoveními této směrnice. |
| --- | --- |

(23)

Techniky centralizace nákupů umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zefektivnit nákupy. Členským státům by tak mělo být umožněno stanovit, že zadavatelé mohou nakupovat zboží, stavební práce nebo služby prostřednictvím ústředního nákupního subjektu. Je proto třeba stanovit na úrovni Společenství definici ústředních nákupních subjektů a vymezit podmínky, za kterých mohou být v souladu se zásadami rovného zacházení a zákazu diskriminace zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby prostřednictvím ústředního nákupního subjektu, považováni za vyhovující této směrnici. Zadavatel, který je povinen uplatňovat tuto směrnici, by měl být za všech okolností oprávněn jednat jako ústřední nákupní subjekt. Členské státy by měly mít zároveň pravomoc určit jako ústřední nákupní subjekty evropské veřejné subjekty, na které se tato směrnice nevztahuje, jako je například Evropská obranná agentura, za podmínky, že tyto subjekty uplatňují na dotyčné nákupy pravidla zadávání zakázek, která jsou v souladu se všemi ustanoveními této směrnice.

| (24) | Zadavatelé se mohou ocitnout v situaci, kdy jsou povinni zadat jedinou zakázku, na niž se částečně vztahuje tato směrnice, přičemž její zbývající část spadá do oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES či směrnice 2004/18/ES nebo se na ni nevztahuje tato směrnice, směrnice 2004/17/ES ani směrnice 2004/18/ES. To platí v případě, že příslušná zadávací řízení nemohou být z objektivních příčin oddělena a zakázky zadány jednotlivě. V těchto případech by zadavatelé měli mít možnost zadat jedinou zakázku za podmínky, že toto rozhodnutí nečiní za účelem vyloučení zakázek z oblasti působnosti této směrnice, směrnice 2004/17/ES nebo směrnice 2004/18/ES. |
| --- | --- |

(24)

Zadavatelé se mohou ocitnout v situaci, kdy jsou povinni zadat jedinou zakázku, na niž se částečně vztahuje tato směrnice, přičemž její zbývající část spadá do oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES či směrnice 2004/18/ES nebo se na ni nevztahuje tato směrnice, směrnice 2004/17/ES ani směrnice 2004/18/ES. To platí v případě, že příslušná zadávací řízení nemohou být z objektivních příčin oddělena a zakázky zadány jednotlivě. V těchto případech by zadavatelé měli mít možnost zadat jedinou zakázku za podmínky, že toto rozhodnutí nečiní za účelem vyloučení zakázek z oblasti působnosti této směrnice, směrnice 2004/17/ES nebo směrnice 2004/18/ES.

| (25) | Zvyšování počtu prahových hodnot pro použití koordinovaných opatření je pro zadavatele zdrojem komplikací. S ohledem na průměrnou hodnotu zakázek v oblasti bezpečnosti a obrany je vhodné, aby bylo dodržování prahových hodnot této směrnice přizpůsobeno prahovým hodnotám, které již zadavatelé musí dodržovat při používání směrnice 2004/17/ES. Prahové hodnoty této směrnice by měly být také přezkoumány současně s přezkumem prahových hodnot směrnice 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(25)

Zvyšování počtu prahových hodnot pro použití koordinovaných opatření je pro zadavatele zdrojem komplikací. S ohledem na průměrnou hodnotu zakázek v oblasti bezpečnosti a obrany je vhodné, aby bylo dodržování prahových hodnot této směrnice přizpůsobeno prahovým hodnotám, které již zadavatelé musí dodržovat při používání směrnice 2004/17/ES. Prahové hodnoty této směrnice by měly být také přezkoumány současně s přezkumem prahových hodnot směrnice 2004/17/ES.

| (26) | Navíc je vhodné stanovit, ve kterých případech se tato směrnice nepoužije z důvodu použití zvláštních pravidel pro zakázky, která vyplývají z mezinárodních dohod nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi. Pravidla vyplývající z některých dohod související s rozmístěním jednotek členského státu v jiném členském státu či třetí zemi či rozmístěním jednotek ze třetí země v členském státu by měla rovněž vyloučit použití zadávacích řízení podle této směrnice. Tato směrnice by se neměla vztahovovat na zakázky zadávané mezinárodními organizacemi pro jejich vlastní účely, ani na zakázky, jež musí být zadávány členským státem v souladu s pravidly uvedených organizací. |
| --- | --- |

(26)

Navíc je vhodné stanovit, ve kterých případech se tato směrnice nepoužije z důvodu použití zvláštních pravidel pro zakázky, která vyplývají z mezinárodních dohod nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi. Pravidla vyplývající z některých dohod související s rozmístěním jednotek členského státu v jiném členském státu či třetí zemi či rozmístěním jednotek ze třetí země v členském státu by měla rovněž vyloučit použití zadávacích řízení podle této směrnice. Tato směrnice by se neměla vztahovovat na zakázky zadávané mezinárodními organizacemi pro jejich vlastní účely, ani na zakázky, jež musí být zadávány členským státem v souladu s pravidly uvedených organizací.

| (27) | V oblasti obrany a bezpečnosti existují zakázky natolik citlivé, že by v jejich případě nebylo vhodné tuto směrnici uplatňovat, a to navzdory její specifičnosti. Toto je případ zadávání zakázek zpravodajskými službami či zakázek pro všechny typy zpravodajských činností, včetně kontrašpionáže, tak, jak jsou definovány členskými státy. Je tomu tak rovněž v případě jiných obzvláště citlivých nákupů, jež vyžadují velmi vysoký stupeň utajení, jako jsou například některé nákupy pro oblast ochrany hranic či boje proti terorismu nebo organizovanému zločinu, nákupy související s kódováním či nákupy určené speciálně pro utajené činnosti nebo jiné stejně citlivé činnosti prováděné policií či bezpečnostními složkami. |
| --- | --- |

(27)

V oblasti obrany a bezpečnosti existují zakázky natolik citlivé, že by v jejich případě nebylo vhodné tuto směrnici uplatňovat, a to navzdory její specifičnosti. Toto je případ zadávání zakázek zpravodajskými službami či zakázek pro všechny typy zpravodajských činností, včetně kontrašpionáže, tak, jak jsou definovány členskými státy. Je tomu tak rovněž v případě jiných obzvláště citlivých nákupů, jež vyžadují velmi vysoký stupeň utajení, jako jsou například některé nákupy pro oblast ochrany hranic či boje proti terorismu nebo organizovanému zločinu, nákupy související s kódováním či nákupy určené speciálně pro utajené činnosti nebo jiné stejně citlivé činnosti prováděné policií či bezpečnostními složkami.

| (28) | Členské státy často provádějí programy spolupráce pro společný vývoj nového obranného vybavení. Tyto programy mají zvláštní význam, neboť napomáhají při vývoji nových technologií a nesou vysoké náklady na výzkum a vývoj složitých zbrojních systémů. Některé z těchto programů jsou řízeny mezinárodními organizacemi, konkrétně Organisation de coopération conjointe en matière d’armement (OCCAR) a NATO (prostřednictvím konkrétních agentur) či agenturami Unie, jako je Evropská obranná agentura, jež jménem členských států zadávají takové zakázky. Na tyto zakázky by se tato směrnice neměla vztahovat. V případě jiných programů spolupráce zadává zakázky zadavatel jednoho členského státu také jménem jednoho nebo více členských států. Ani na tyto případy by se tato směrnice neměla vztahovat. |
| --- | --- |

(28)

Členské státy často provádějí programy spolupráce pro společný vývoj nového obranného vybavení. Tyto programy mají zvláštní význam, neboť napomáhají při vývoji nových technologií a nesou vysoké náklady na výzkum a vývoj složitých zbrojních systémů. Některé z těchto programů jsou řízeny mezinárodními organizacemi, konkrétně Organisation de coopération conjointe en matière d’armement (OCCAR) a NATO (prostřednictvím konkrétních agentur) či agenturami Unie, jako je Evropská obranná agentura, jež jménem členských států zadávají takové zakázky. Na tyto zakázky by se tato směrnice neměla vztahovat. V případě jiných programů spolupráce zadává zakázky zadavatel jednoho členského státu také jménem jednoho nebo více členských států. Ani na tyto případy by se tato směrnice neměla vztahovat.

| (29) | Provádějí-li ozbrojené či bezpečnostní síly členských států operace za hranicemi Unie a vyžadují-li si to tyto operace, měli by být zadavatelé působící na místě operací oprávněni k tomu, aby neuplatňovali pravidla této směrnice v případě, kdy zadávají zakázky hospodářským subjektům umístěným v oblasti operací, včetně civilních nákupů přímo souvisejících s prováděním těchto operací. |
| --- | --- |

(29)

Provádějí-li ozbrojené či bezpečnostní síly členských států operace za hranicemi Unie a vyžadují-li si to tyto operace, měli by být zadavatelé působící na místě operací oprávněni k tomu, aby neuplatňovali pravidla této směrnice v případě, kdy zadávají zakázky hospodářským subjektům umístěným v oblasti operací, včetně civilních nákupů přímo souvisejících s prováděním těchto operací.

| (30) | S ohledem na zvláštní povahu odvětví obrany a bezpečnosti by měly být z oblasti působnosti této směrnice vyloučeny nákupy vybavení a stavebních prací a služeb jedné veřejné správy od druhé. |
| --- | --- |

(30)

S ohledem na zvláštní povahu odvětví obrany a bezpečnosti by měly být z oblasti působnosti této směrnice vyloučeny nákupy vybavení a stavebních prací a služeb jedné veřejné správy od druhé.

| (31) | V rámci služeb mají zakázky na nabytí nebo nájem nemovitostí nebo nabytí práv k nim určité zvláštní rysy, které činí použití pravidel pro zadávání zakázek nevhodným. |
| --- | --- |

(31)

V rámci služeb mají zakázky na nabytí nebo nájem nemovitostí nebo nabytí práv k nim určité zvláštní rysy, které činí použití pravidel pro zadávání zakázek nevhodným.

| (32) | Rozhodčí a smírčí služby obvykle poskytují právnické nebo fyzické osoby, které jsou určeny nebo vybrány způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání zakázek. |
| --- | --- |

(32)

Rozhodčí a smírčí služby obvykle poskytují právnické nebo fyzické osoby, které jsou určeny nebo vybrány způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání zakázek.

| (33) | Finanční služby jsou rovněž svěřovány osobám či subjektům za podmínek, jež nejsou slučitelné s uplatňováním pravidel pro zadávání zakázek. |
| --- | --- |

(33)

Finanční služby jsou rovněž svěřovány osobám či subjektům za podmínek, jež nejsou slučitelné s uplatňováním pravidel pro zadávání zakázek.

| (34) | Podle článku 163 Smlouvy je podpora výzkumu a technologického vývoje prostředkem k posílení vědecké a technologické základny průmyslu Společenství a otevření zakázek na služby k tomuto cíli přispívá. Tato směrnice by se neměla vztahovat na spolufinancování programů výzkumu a vývoje. Na zakázky na výzkum a vývoj jiné než ty, u kterých výsledky připadají výhradně zadavateli pro využití ve vlastní činnosti, se tudíž za předpokladu, že je poskytovaná služba zcela uhrazena zadavatelem, tato směrnice nevztahuje. |
| --- | --- |

(34)

Podle článku 163 Smlouvy je podpora výzkumu a technologického vývoje prostředkem k posílení vědecké a technologické základny průmyslu Společenství a otevření zakázek na služby k tomuto cíli přispívá. Tato směrnice by se neměla vztahovat na spolufinancování programů výzkumu a vývoje. Na zakázky na výzkum a vývoj jiné než ty, u kterých výsledky připadají výhradně zadavateli pro využití ve vlastní činnosti, se tudíž za předpokladu, že je poskytovaná služba zcela uhrazena zadavatelem, tato směrnice nevztahuje.

| (35) | Zaměstnání a práce tvoří základní prvky pro zajištění rovnosti příležitostí pro všechny a přispívají k začlenění do společnosti. V této souvislosti přispívají chráněné dílny a programy chráněného zaměstnání účinným způsobem k začlenění nebo k opětovnému začlenění zdravotně postižených osob na trh práce. Tyto dílny však nemusí být schopny získat zakázku za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. V důsledku toho je vhodné stanovit, že členské státy mohou vyhradit pro tyto dílny právo účastnit se zadávacího řízení nebo vyhradit plnění zakázky v rámci programů chráněného zaměstnání. |
| --- | --- |

(35)

Zaměstnání a práce tvoří základní prvky pro zajištění rovnosti příležitostí pro všechny a přispívají k začlenění do společnosti. V této souvislosti přispívají chráněné dílny a programy chráněného zaměstnání účinným způsobem k začlenění nebo k opětovnému začlenění zdravotně postižených osob na trh práce. Tyto dílny však nemusí být schopny získat zakázku za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. V důsledku toho je vhodné stanovit, že členské státy mohou vyhradit pro tyto dílny právo účastnit se zadávacího řízení nebo vyhradit plnění zakázky v rámci programů chráněného zaměstnání.

| (36) | Pro účely uplatňování této směrnice na zakázky na služby spadající do její oblasti působnosti a pro účely kontroly by měly tyto služby být rozděleny do kategorií, které odpovídají jednotlivým položkám klasifikace CPV, a měly by být seskupeny ve dvou přílohách podle režimu, kterému podléhají. Pokud jde o služby uvedené v příloze II, nemělo by být příslušnými ustanoveními této směrnice dotčeno použití zvláštních pravidel Společenství pro dané služby. Avšak s cílem uplatňovat ustanovení této směrnice namísto ustanovení směrnice 2004/17/ES či směrnice 2004/18/ES je nutné určit, že příslušné zakázky na služby spadají do oblasti působnosti této směrnice. |
| --- | --- |

(36)

Pro účely uplatňování této směrnice na zakázky na služby spadající do její oblasti působnosti a pro účely kontroly by měly tyto služby být rozděleny do kategorií, které odpovídají jednotlivým položkám klasifikace CPV, a měly by být seskupeny ve dvou přílohách podle režimu, kterému podléhají. Pokud jde o služby uvedené v příloze II, nemělo by být příslušnými ustanoveními této směrnice dotčeno použití zvláštních pravidel Společenství pro dané služby. Avšak s cílem uplatňovat ustanovení této směrnice namísto ustanovení směrnice 2004/17/ES či směrnice 2004/18/ES je nutné určit, že příslušné zakázky na služby spadají do oblasti působnosti této směrnice.

| (37) | Pokud jde o zakázky na služby, mělo by být úplné uplatňování této směrnice na přechodnou dobu omezeno na zakázky, u kterých její ustanovení dovolují, aby se v plné míře využil potenciál pro zvýšení přeshraničního obchodu. Zakázky na jiné služby musí být po přechodnou dobu sledovány, než bude přijato rozhodnutí o plném uplatňování této směrnice. |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o zakázky na služby, mělo by být úplné uplatňování této směrnice na přechodnou dobu omezeno na zakázky, u kterých její ustanovení dovolují, aby se v plné míře využil potenciál pro zvýšení přeshraničního obchodu. Zakázky na jiné služby musí být po přechodnou dobu sledovány, než bude přijato rozhodnutí o plném uplatňování této směrnice.

| (38) | Technické specifikace vypracované zadavateli by měly umožnit, aby bylo zadávání zakázek otevřeno hospodářské soutěži. Za tímto účelem musí být možné podávat nabídky, které odrážejí rozmanitost technických řešení. Proto by mělo být možné vypracovat na jedné straně technické specifikace vyjádřené praktickým výkonem a funkčními požadavky. Na druhé straně, je-li činěn odkaz na evropskou normu nebo na mezinárodní nebo vnitrostátní normy včetně norem pro oblast obrany, musí být nabídky založené na jiných rovnocenných řešeních brány zadavateli v úvahu. Tato rovnocennost může být hodnocena zejména ve vztahu k požadavkům interoperability a operativní účinnosti. K prokázání rovnocennosti by uchazeči měli mít možnost využít jakéhokoli důkazu. Zadavatelé musí být schopni odůvodnit každé rozhodnutí, že v daném případě rovnocennost neexistuje. Navíc existují mezinárodní standardizační dohody, jejichž cílem je zajistit interoperabilitu ozbrojených sil a které mohou mít v členských státech právní sílu. Použije-li se některá z těchto dohod, mohou zadavatelé vyžadovat soulad nabídek s normami v ní uvedenými. Technické specifikace by měly být jasně uvedeny takovým způsobem, aby všichni uchazeči věděli, co požadavky stanovené zadavatelem zahrnují. |
| --- | --- |

(38)

Technické specifikace vypracované zadavateli by měly umožnit, aby bylo zadávání zakázek otevřeno hospodářské soutěži. Za tímto účelem musí být možné podávat nabídky, které odrážejí rozmanitost technických řešení. Proto by mělo být možné vypracovat na jedné straně technické specifikace vyjádřené praktickým výkonem a funkčními požadavky. Na druhé straně, je-li činěn odkaz na evropskou normu nebo na mezinárodní nebo vnitrostátní normy včetně norem pro oblast obrany, musí být nabídky založené na jiných rovnocenných řešeních brány zadavateli v úvahu. Tato rovnocennost může být hodnocena zejména ve vztahu k požadavkům interoperability a operativní účinnosti. K prokázání rovnocennosti by uchazeči měli mít možnost využít jakéhokoli důkazu. Zadavatelé musí být schopni odůvodnit každé rozhodnutí, že v daném případě rovnocennost neexistuje. Navíc existují mezinárodní standardizační dohody, jejichž cílem je zajistit interoperabilitu ozbrojených sil a které mohou mít v členských státech právní sílu. Použije-li se některá z těchto dohod, mohou zadavatelé vyžadovat soulad nabídek s normami v ní uvedenými. Technické specifikace by měly být jasně uvedeny takovým způsobem, aby všichni uchazeči věděli, co požadavky stanovené zadavatelem zahrnují.

| (39) | Podrobnosti technických specifikací a dodatečné informace týkající se zakázky musí být uvedeny, jak je to obvyklé v členských státech, v zadávací dokumentaci pro každou zakázku nebo v jiném obdobném dokumentu. |
| --- | --- |

(39)

Podrobnosti technických specifikací a dodatečné informace týkající se zakázky musí být uvedeny, jak je to obvyklé v členských státech, v zadávací dokumentaci pro každou zakázku nebo v jiném obdobném dokumentu.

| (40) | Potenciální subdodavatelé by neměli být diskriminováni z důvodu své státní příslušnosti. V souvislosti s obranou a bezpečností může být žádoucí, aby zadavatelé požadovali po úspěšném uchazeči uspořádání transparentního a nediskriminačního řízení pro zadávání subdodávek třetím osobám. Tato povinnost se může vztahovat na všechny subdodávky nebo na konkrétní subdodávky určené zadavatelem.
  Dále se jeví jako vhodné, aby bylo právo uchazeče uzavřít smlouvu se subdodavateli doplněno o opci nabízenou členským státům umožnit svým zadavatelům či po nich vyžadovat, aby subdodávky představující přinejmenším jistý podíl hodnoty zakázky byly zadány třetím osobám, přičemž se rozumí, že příbuzné podniky nejsou považovány za třetí osoby. V případě, že je takový podíl požadován, by měl úspěšný uchazeč zadávat subdodávky v rámci transparentního a nediskriminačního zadávacího řízení, aby všechny podniky, které projeví zájem, měly stejnou příležitost využít výhod subdodavatelské činnosti. Současně by nemělo být ohroženo řádné fungování úspěšného dodavatelského řetězce uchazeče. Proto by procentní podíl, který může být zadán třetím osobám na žádost zadavatele, měl náležitě zohledňovat předmět a hodnotu zakázky.
  Během vyjednávacího řízení či soutěžního dialogu s požadavky na subdodávky mohou zadavatel a uchazeči diskutovat o požadavcích na zakázky či doporučeních s cílem zajistit, aby byl zadavatel plně informován o dopadech rozdílných subdodavatelských možností, zejména na náklady, kvalitu nebo riziko. V každém případě by měli mít subdodavatelé původně navržení úspěšným uchazečem možnost účastnit se řízení pořádaného za účelem zadání subdodávek.
  Pokud se jedná o trhy v oblasti obrany a bezpečnosti, měly by členské státy a Komise rovněž podporovat rozvoj a šíření osvědčených postupů mezi členskými státy a evropským průmyslem s cílem prosazovat volný pohyb a konkurenceschopnost na subdodavatelských trzích v Unii a účinné řízení dodavatelů a malých a středních podniků s cílem dosáhnout nejlepšího poměru kvality a ceny. Členské státy by měly všem úspěšným uchazečům objasnit výhody transparentního a konkurenčního veřejného nabídkového řízení a různorodosti dodavatelů u subdodávek a měly by vytvořit a šířit osvědčené postupy, pokud jde o řízení dodavatelských řetězců u zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti. |
| --- | --- |

(40)

Potenciální subdodavatelé by neměli být diskriminováni z důvodu své státní příslušnosti. V souvislosti s obranou a bezpečností může být žádoucí, aby zadavatelé požadovali po úspěšném uchazeči uspořádání transparentního a nediskriminačního řízení pro zadávání subdodávek třetím osobám. Tato povinnost se může vztahovat na všechny subdodávky nebo na konkrétní subdodávky určené zadavatelem.

Dále se jeví jako vhodné, aby bylo právo uchazeče uzavřít smlouvu se subdodavateli doplněno o opci nabízenou členským státům umožnit svým zadavatelům či po nich vyžadovat, aby subdodávky představující přinejmenším jistý podíl hodnoty zakázky byly zadány třetím osobám, přičemž se rozumí, že příbuzné podniky nejsou považovány za třetí osoby. V případě, že je takový podíl požadován, by měl úspěšný uchazeč zadávat subdodávky v rámci transparentního a nediskriminačního zadávacího řízení, aby všechny podniky, které projeví zájem, měly stejnou příležitost využít výhod subdodavatelské činnosti. Současně by nemělo být ohroženo řádné fungování úspěšného dodavatelského řetězce uchazeče. Proto by procentní podíl, který může být zadán třetím osobám na žádost zadavatele, měl náležitě zohledňovat předmět a hodnotu zakázky.

Během vyjednávacího řízení či soutěžního dialogu s požadavky na subdodávky mohou zadavatel a uchazeči diskutovat o požadavcích na zakázky či doporučeních s cílem zajistit, aby byl zadavatel plně informován o dopadech rozdílných subdodavatelských možností, zejména na náklady, kvalitu nebo riziko. V každém případě by měli mít subdodavatelé původně navržení úspěšným uchazečem možnost účastnit se řízení pořádaného za účelem zadání subdodávek.

Pokud se jedná o trhy v oblasti obrany a bezpečnosti, měly by členské státy a Komise rovněž podporovat rozvoj a šíření osvědčených postupů mezi členskými státy a evropským průmyslem s cílem prosazovat volný pohyb a konkurenceschopnost na subdodavatelských trzích v Unii a účinné řízení dodavatelů a malých a středních podniků s cílem dosáhnout nejlepšího poměru kvality a ceny. Členské státy by měly všem úspěšným uchazečům objasnit výhody transparentního a konkurenčního veřejného nabídkového řízení a různorodosti dodavatelů u subdodávek a měly by vytvořit a šířit osvědčené postupy, pokud jde o řízení dodavatelských řetězců u zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti.

| (41) | Podmínky plnění zakázky jsou slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační a pokud jsou uvedeny v oznámení o zakázce nebo zadávací dokumentaci. |
| --- | --- |

(41)

Podmínky plnění zakázky jsou slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační a pokud jsou uvedeny v oznámení o zakázce nebo zadávací dokumentaci.

| (42) | Podmínky plnění zakázky mohou obsahovat zejména požadavky zadavatelů týkající se bezpečnosti informací a bezpečnosti dodávek. Tyto požadavky jsou důležité zejména vzhledem k citlivé povaze vybavení, na které se vztahuje tato směrnice, a týkají se celého dodavatelského řetězce. |
| --- | --- |

(42)

Podmínky plnění zakázky mohou obsahovat zejména požadavky zadavatelů týkající se bezpečnosti informací a bezpečnosti dodávek. Tyto požadavky jsou důležité zejména vzhledem k citlivé povaze vybavení, na které se vztahuje tato směrnice, a týkají se celého dodavatelského řetězce.

| (43) | S cílem zajistit bezpečnost informací mohou zadavatelé požadovat zejména závazky ze strany dodavatelů i subdodavatelů, že ochrání utajované informace před neoprávněným přístupem, a dostatečné informace o jejich schopnosti tuto ochranu zajistit. Vzhledem k tomu, že neexistuje režim Společenství pro bezpečnost informací, je na zadavatelích nebo členských státech, aby tyto požadavky definovali v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a aby určili, zda považují bezpečnostní prověrky vystavené v souladu s vnitrostátním právem jiného členského státu za rovnocenné prověrkám vystaveným jejich vlastními příslušnými orgány. |
| --- | --- |

(43)

S cílem zajistit bezpečnost informací mohou zadavatelé požadovat zejména závazky ze strany dodavatelů i subdodavatelů, že ochrání utajované informace před neoprávněným přístupem, a dostatečné informace o jejich schopnosti tuto ochranu zajistit. Vzhledem k tomu, že neexistuje režim Společenství pro bezpečnost informací, je na zadavatelích nebo členských státech, aby tyto požadavky definovali v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a aby určili, zda považují bezpečnostní prověrky vystavené v souladu s vnitrostátním právem jiného členského státu za rovnocenné prověrkám vystaveným jejich vlastními příslušnými orgány.

| (44) | Bezpečnost dodávek s sebou může nést velmi různorodé požadavky, včetně vnitřních pravidel mezi dceřinými společnostmi a mateřskou společností ohledně práv duševního vlastnictví či poskytování naprosto nezbytné služby, kapacit pro údržbu a generální opravy s cílem zajistit podporu zakoupeného vybavení po celý jeho životní cyklus. |
| --- | --- |

(44)

Bezpečnost dodávek s sebou může nést velmi různorodé požadavky, včetně vnitřních pravidel mezi dceřinými společnostmi a mateřskou společností ohledně práv duševního vlastnictví či poskytování naprosto nezbytné služby, kapacit pro údržbu a generální opravy s cílem zajistit podporu zakoupeného vybavení po celý jeho životní cyklus.

| (45) | V každém případě se nesmí žádná podmínka plnění zakázky týkat jiných požadavků než těch, které se týkají plnění zakázky jako takové. |
| --- | --- |

(45)

V každém případě se nesmí žádná podmínka plnění zakázky týkat jiných požadavků než těch, které se týkají plnění zakázky jako takové.

| (46) | Právní předpisy a kolektivní smlouvy jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství, které platí v oblasti pracovních podmínek a bezpečnosti práce, se uplatňují během plnění zakázky za podmínky, že tato pravidla a jejich použití jsou v souladu s právem Společenství. V přeshraničních situacích, kdy pracovníci z jednoho členského státu poskytují služby v jiném členském státě za účelem plnění zakázky, stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (10) minimální podmínky, které musí být v hostitelské zemi ve vztahu k těmto vyslaným pracovníkům splněny. Jestliže vnitrostátní právo obsahuje ustanovení k tomuto účelu, může být nedodržení těchto závazků považováno za vážné pochybení nebo porušení práva, které se dotýká profesní etiky daného hospodářského subjektu, a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení. |
| --- | --- |

(46)

Právní předpisy a kolektivní smlouvy jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství, které platí v oblasti pracovních podmínek a bezpečnosti práce, se uplatňují během plnění zakázky za podmínky, že tato pravidla a jejich použití jsou v souladu s právem Společenství. V přeshraničních situacích, kdy pracovníci z jednoho členského státu poskytují služby v jiném členském státě za účelem plnění zakázky, stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (10) minimální podmínky, které musí být v hostitelské zemi ve vztahu k těmto vyslaným pracovníkům splněny. Jestliže vnitrostátní právo obsahuje ustanovení k tomuto účelu, může být nedodržení těchto závazků považováno za vážné pochybení nebo porušení práva, které se dotýká profesní etiky daného hospodářského subjektu, a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení.

| (47) | Zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, se vyznačují zvláštními požadavky v oblasti složitosti, bezpečnosti informací nebo bezpečnosti dodávek. K uspokojení těchto potřeb je často nezbytné při zadávání zakázek vést důkladná jednání. Zadavatelé tedy mohou pro zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, vedle omezeného řízení využít i vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce. |
| --- | --- |

(47)

Zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, se vyznačují zvláštními požadavky v oblasti složitosti, bezpečnosti informací nebo bezpečnosti dodávek. K uspokojení těchto potřeb je často nezbytné při zadávání zakázek vést důkladná jednání. Zadavatelé tedy mohou pro zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, vedle omezeného řízení využít i vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce.

| (48) | Zadavatelé, kteří provádějí obzvláště složité projekty, mohou, aniž by se dopustili pochybení, zjistit, že je objektivně nemožné vymezit prostředky, které by splňovaly jejich potřeby, nebo posoudit, co nabízí trh z hlediska technických, finančních nebo právních řešení. Tato situace může nastat zejména při provádění projektů, při nichž je nezbytná integrace nebo kombinace řady technologických a provozních schopností, nebo při provádění projektů se složitým a strukturovaným financováním, jejichž finanční a právní uspořádání nemůže být vymezeno předem. V tomto případě by nebylo možno použít omezené řízení ani vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce vzhledem k tomu, že by nebylo možné definovat zakázku s dostatečnou přesností, která by zájemcům umožnila vypracovat nabídky. Je tedy potřebné přijmout pružnou úpravu průběhu řízení, která nejen zajistí hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty, ale rovněž umožní zadavatelům projednat s každým zájemcem všechny aspekty zakázky. Takové řízení však nesmí být použito způsobem, který by omezoval nebo narušoval hospodářskou soutěž, zejména změnami podstatných prvků nabídek nebo ukládáním podstatných nových prvků úspěšnému uchazeči zapojením jakéhokoli jiného uchazeče než toho, který podal hospodářsky nejvýhodnější nabídku. |
| --- | --- |

(48)

Zadavatelé, kteří provádějí obzvláště složité projekty, mohou, aniž by se dopustili pochybení, zjistit, že je objektivně nemožné vymezit prostředky, které by splňovaly jejich potřeby, nebo posoudit, co nabízí trh z hlediska technických, finančních nebo právních řešení. Tato situace může nastat zejména při provádění projektů, při nichž je nezbytná integrace nebo kombinace řady technologických a provozních schopností, nebo při provádění projektů se složitým a strukturovaným financováním, jejichž finanční a právní uspořádání nemůže být vymezeno předem. V tomto případě by nebylo možno použít omezené řízení ani vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce vzhledem k tomu, že by nebylo možné definovat zakázku s dostatečnou přesností, která by zájemcům umožnila vypracovat nabídky. Je tedy potřebné přijmout pružnou úpravu průběhu řízení, která nejen zajistí hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty, ale rovněž umožní zadavatelům projednat s každým zájemcem všechny aspekty zakázky. Takové řízení však nesmí být použito způsobem, který by omezoval nebo narušoval hospodářskou soutěž, zejména změnami podstatných prvků nabídek nebo ukládáním podstatných nových prvků úspěšnému uchazeči zapojením jakéhokoli jiného uchazeče než toho, který podal hospodářsky nejvýhodnější nabídku.

| (49) | Před zahájením zadávacího řízení mohou zadavatelé za použití technického dialogu vyžadovat nebo přijímat stanoviska, která mohou použít při přípravě specifikací zakázky, za předpokladu, že tato stanoviska nebrání hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(49)

Před zahájením zadávacího řízení mohou zadavatelé za použití technického dialogu vyžadovat nebo přijímat stanoviska, která mohou použít při přípravě specifikací zakázky, za předpokladu, že tato stanoviska nebrání hospodářské soutěži.

| (50) | Některé výjimečné okolnosti by mohly užití vyjednávacího řízení se zveřejněním oznámení o zakázce znemožnit nebo učinit zcela nevhodným. Zadavatelé by tedy měli mít možnost v některých velmi konkrétních případech a za konkrétních okolností použít vyjednávací řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce. |
| --- | --- |

(50)

Některé výjimečné okolnosti by mohly užití vyjednávacího řízení se zveřejněním oznámení o zakázce znemožnit nebo učinit zcela nevhodným. Zadavatelé by tedy měli mít možnost v některých velmi konkrétních případech a za konkrétních okolností použít vyjednávací řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce.

| (51) | Některé okolnosti by měly být částečně totožné s okolnostmi upravenými ve směrnici 2004/18/ES. V tomto ohledu je na místě zohlednit zejména skutečnost, že obranné a bezpečnostní vybavení je často technicky složité. Proto by neslučitelnost a nepřiměřenost technických obtíží při provozu a údržbě, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce v případě veřejných zakázek na dodatečné dodávky, měla být posuzována podle této složitosti, požadavků interoperability a standardizace vybavení, které s ním souvisejí. To je případ například začlenění nových komponent do existujících systémů nebo modernizace takových systémů. |
| --- | --- |

(51)

Některé okolnosti by měly být částečně totožné s okolnostmi upravenými ve směrnici 2004/18/ES. V tomto ohledu je na místě zohlednit zejména skutečnost, že obranné a bezpečnostní vybavení je často technicky složité. Proto by neslučitelnost a nepřiměřenost technických obtíží při provozu a údržbě, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce v případě veřejných zakázek na dodatečné dodávky, měla být posuzována podle této složitosti, požadavků interoperability a standardizace vybavení, které s ním souvisejí. To je případ například začlenění nových komponent do existujících systémů nebo modernizace takových systémů.

| (52) | Může dojít k tomu, že u určitých nákupů, na něž se vztahuje tato směrnice, je schopen splnit zakázku pouze jeden hospodářský subjekt, protože je držitelem výhradních práv, anebo z technických důvodů. V takových případech by měl zadavatel mít možnost zadat zakázku přímo tomuto jedinému hospodářskému subjektu nebo s ním uzavřít rámcovou dohodu. Technické důvody, proč je pouze jediný hospodářský subjekt schopen splnit danou zakázku, by však měly být přesně definovány a odůvodněny případ od případu. Tyto důvody by mohly například zahrnovat jednoznačnou technickou neschopnost jiného zájemce než vybraného hospodářského subjektu dosáhnout požadovaných cílů či nezbytnost použít specifické know-how, nástroje či prostředky, které má k dispozici pouze jeden hospodářský subjekt. To může být případ například úprav či dodatečné montáže obzvláště složitého vybavení. Technické důvody mohou rovněž vyplývat ze specifické interoperability či bezpečnostních požadavků, jež musí být splněny, aby bylo zajištěno vlastní fungování ozbrojených či bezpečnostních sil. |
| --- | --- |

(52)

Může dojít k tomu, že u určitých nákupů, na něž se vztahuje tato směrnice, je schopen splnit zakázku pouze jeden hospodářský subjekt, protože je držitelem výhradních práv, anebo z technických důvodů. V takových případech by měl zadavatel mít možnost zadat zakázku přímo tomuto jedinému hospodářskému subjektu nebo s ním uzavřít rámcovou dohodu. Technické důvody, proč je pouze jediný hospodářský subjekt schopen splnit danou zakázku, by však měly být přesně definovány a odůvodněny případ od případu. Tyto důvody by mohly například zahrnovat jednoznačnou technickou neschopnost jiného zájemce než vybraného hospodářského subjektu dosáhnout požadovaných cílů či nezbytnost použít specifické know-how, nástroje či prostředky, které má k dispozici pouze jeden hospodářský subjekt. To může být případ například úprav či dodatečné montáže obzvláště složitého vybavení. Technické důvody mohou rovněž vyplývat ze specifické interoperability či bezpečnostních požadavků, jež musí být splněny, aby bylo zajištěno vlastní fungování ozbrojených či bezpečnostních sil.

| (53) | Ze zvláštní povahy zakázek, na které se vztahuje tato směrnice, navíc vyplývá nutnost zohlednit nové okolnosti, které mohou nastat v oblastech v ní uvedených. |
| --- | --- |

(53)

Ze zvláštní povahy zakázek, na které se vztahuje tato směrnice, navíc vyplývá nutnost zohlednit nové okolnosti, které mohou nastat v oblastech v ní uvedených.

| (54) | Ozbrojené síly členských států mohou být například povolány, aby zásahly v krizových situacích v zahraničí, například v rámci mírových operací. Při zahájení takového zásahu nebo v jeho průběhu může být v zájmu bezpečnosti členských států a jejich ozbrojených sil nezbytné zadávat některé zakázky ve velmi krátkých lhůtách, které nebudou slučitelné s obvyklými lhůtami stanovenými pro zadávací řízení stanovená touto směrnicí. Takové mimořádné situace mohou nastat i ve vztahu k bezpečnostním silám, například v případě teroristického útoku na území Unie. |
| --- | --- |

(54)

Ozbrojené síly členských států mohou být například povolány, aby zásahly v krizových situacích v zahraničí, například v rámci mírových operací. Při zahájení takového zásahu nebo v jeho průběhu může být v zájmu bezpečnosti členských států a jejich ozbrojených sil nezbytné zadávat některé zakázky ve velmi krátkých lhůtách, které nebudou slučitelné s obvyklými lhůtami stanovenými pro zadávací řízení stanovená touto směrnicí. Takové mimořádné situace mohou nastat i ve vztahu k bezpečnostním silám, například v případě teroristického útoku na území Unie.

| (55) | Podpora výzkumu a vývoje je klíčovým prostředkem k posílení evropské obranné technologické a průmyslové základny a otevření zadávacích řízení přispívá k dosažení tohoto cíle. Význam výzkumu a vývoje v této specifické oblasti odůvodňuje maximální pružnost při zadávání zakázek na dodávky v oblasti výzkumu a služeb. Současně by však tato flexibilita neměla bránit spravedlivé hospodářské soutěži v následných fázích životního cyklu výrobku. Zakázky na výzkum a vývoj by proto měly zahrnovat činnosti pouze do fáze, kdy je možné přiměřeně posoudit vyspělost nových technologií a odstranit rizika. Zakázky na výzkum a vývoj by neměly být používány po uplynutí této fáze jako způsob, jak se vyhnout použití této směrnice, včetně předurčením výběru uchazeče pro následné fáze.
  Oproti tomu by neměli zadavatelé mít povinnost pořádat zvláštní zadávací řízení pro následné fáze, pokud zakázka, která se vztahuje na výzkumné činnosti, již zahrnuje možnost pro tyto fáze a byla zadána v omezeném řízení, vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, nebo případně v soutěžním dialogu. |
| --- | --- |

(55)

Podpora výzkumu a vývoje je klíčovým prostředkem k posílení evropské obranné technologické a průmyslové základny a otevření zadávacích řízení přispívá k dosažení tohoto cíle. Význam výzkumu a vývoje v této specifické oblasti odůvodňuje maximální pružnost při zadávání zakázek na dodávky v oblasti výzkumu a služeb. Současně by však tato flexibilita neměla bránit spravedlivé hospodářské soutěži v následných fázích životního cyklu výrobku. Zakázky na výzkum a vývoj by proto měly zahrnovat činnosti pouze do fáze, kdy je možné přiměřeně posoudit vyspělost nových technologií a odstranit rizika. Zakázky na výzkum a vývoj by neměly být používány po uplynutí této fáze jako způsob, jak se vyhnout použití této směrnice, včetně předurčením výběru uchazeče pro následné fáze.

Oproti tomu by neměli zadavatelé mít povinnost pořádat zvláštní zadávací řízení pro následné fáze, pokud zakázka, která se vztahuje na výzkumné činnosti, již zahrnuje možnost pro tyto fáze a byla zadána v omezeném řízení, vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, nebo případně v soutěžním dialogu.

| (56) | S cílem zajistit transparentnost by měla být stanovena pravidla pro zveřejňování příslušných informací zadavatelem před zahájením zadávacího řízení a při jeho ukončení. Dále by měly být zájemcům a uchazečům poskytnuty další specifické informace o výsledcích tohoto řízení. Zadavatelé by však měli mít možnost nesdělit některé takto vyžadované informace, pokud by jejich poskytnutí narušovalo vymáhání práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem, poškozovalo by oprávněné obchodní zájmy hospodářských subjektů nebo by mohlo narušovat spravedlivou hospodářskou soutěž mezi nimi. Vzhledem k povaze a rysům stavebních prací, dodávek a služeb, na něž se vztahuje tato směrnice, mají v tomto ohledu zvlášť velký význam důvody veřejného zájmu v souladu s požadavky vnitrostátních předpisů v oblasti vnitrostátního veřejného pořádku, zejména pokud jde o oblast obrany a bezpečnosti. |
| --- | --- |

(56)

S cílem zajistit transparentnost by měla být stanovena pravidla pro zveřejňování příslušných informací zadavatelem před zahájením zadávacího řízení a při jeho ukončení. Dále by měly být zájemcům a uchazečům poskytnuty další specifické informace o výsledcích tohoto řízení. Zadavatelé by však měli mít možnost nesdělit některé takto vyžadované informace, pokud by jejich poskytnutí narušovalo vymáhání práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem, poškozovalo by oprávněné obchodní zájmy hospodářských subjektů nebo by mohlo narušovat spravedlivou hospodářskou soutěž mezi nimi. Vzhledem k povaze a rysům stavebních prací, dodávek a služeb, na něž se vztahuje tato směrnice, mají v tomto ohledu zvlášť velký význam důvody veřejného zájmu v souladu s požadavky vnitrostátních předpisů v oblasti vnitrostátního veřejného pořádku, zejména pokud jde o oblast obrany a bezpečnosti.

| (57) | S přihlédnutím k novým informačním a komunikačním technologiím a ke zjednodušením, která mohou přinést, by elektronické prostředky měly být postaveny na roveň tradičním prostředkům sdělování a výměny informací. Vybrané prostředky a technologie by měly být co nejvíce slučitelné s technologiemi užívanými v ostatních členských státech. |
| --- | --- |

(57)

S přihlédnutím k novým informačním a komunikačním technologiím a ke zjednodušením, která mohou přinést, by elektronické prostředky měly být postaveny na roveň tradičním prostředkům sdělování a výměny informací. Vybrané prostředky a technologie by měly být co nejvíce slučitelné s technologiemi užívanými v ostatních členských státech.

| (58) | K zajištění rozvoje účinné hospodářské soutěže v oblasti zakázek upravených touto směrnicí je nezbytné, aby oznámení o zakázce vypracovaná zadavateli z členských států byla zveřejňována v celém Společenství. Informace obsažené v těchto oznámeních musí umožnit hospodářským subjektům ve Společenství určit, zda o navržené zakázky mají zájem. Za tímto účelem by měly být subjektům dostatečně objasněny předmět zakázky a podmínky, které jsou s ní spojeny. Je proto třeba zajistit lepší zviditelnění veřejných oznámení prostřednictvím vhodných nástrojů, jakými jsou jednotné formuláře pro oznámení o zakázce a CPV, která je referenční nomenklaturou pro zakázky. |
| --- | --- |

(58)

K zajištění rozvoje účinné hospodářské soutěže v oblasti zakázek upravených touto směrnicí je nezbytné, aby oznámení o zakázce vypracovaná zadavateli z členských států byla zveřejňována v celém Společenství. Informace obsažené v těchto oznámeních musí umožnit hospodářským subjektům ve Společenství určit, zda o navržené zakázky mají zájem. Za tímto účelem by měly být subjektům dostatečně objasněny předmět zakázky a podmínky, které jsou s ní spojeny. Je proto třeba zajistit lepší zviditelnění veřejných oznámení prostřednictvím vhodných nástrojů, jakými jsou jednotné formuláře pro oznámení o zakázce a CPV, která je referenční nomenklaturou pro zakázky.

| (59) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy (11) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu („směrnice o elektronickém obchodu“) (12) by se v souvislosti s touto směrnicí měly použít na přenos informací elektronickými prostředky. Zadávací řízení vyžadují vyšší stupeň bezpečnosti a utajení než uvedené směrnice. Proto by měla zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast a nabídek splňovat zvláštní dodatečné požadavky. Za tímto účelem by mělo být co nejvíce podporováno použití elektronického podpisu, a zejména zaručeného elektronického podpisu. Dobrovolné akreditační systémy by navíc mohly vytvořit příznivé prostředí pro zvýšení úrovně osvědčovacích služeb pro tato zařízení. |
| --- | --- |

(59)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy (11) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu („směrnice o elektronickém obchodu“) (12) by se v souvislosti s touto směrnicí měly použít na přenos informací elektronickými prostředky. Zadávací řízení vyžadují vyšší stupeň bezpečnosti a utajení než uvedené směrnice. Proto by měla zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast a nabídek splňovat zvláštní dodatečné požadavky. Za tímto účelem by mělo být co nejvíce podporováno použití elektronického podpisu, a zejména zaručeného elektronického podpisu. Dobrovolné akreditační systémy by navíc mohly vytvořit příznivé prostředí pro zvýšení úrovně osvědčovacích služeb pro tato zařízení.

| (60) | Užívání elektronických prostředků vede k úsporám času. V důsledku toho by mělo být upraveno zkrácení minimálních lhůt pro doručení nabídek a žádostí o účast, jsou-li používány elektronické prostředky, avšak s podmínkou, že jsou slučitelné se zvláštními způsoby přenosu stanovenými na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

(60)

Užívání elektronických prostředků vede k úsporám času. V důsledku toho by mělo být upraveno zkrácení minimálních lhůt pro doručení nabídek a žádostí o účast, jsou-li používány elektronické prostředky, avšak s podmínkou, že jsou slučitelné se zvláštními způsoby přenosu stanovenými na úrovni Společenství.

| (61) | Ověřování vhodnosti zájemců a jejich výběr by měly být prováděny za transparentních podmínek. Za tímto účelem by měla být stanovena nediskriminační kritéria, která mohou zadavatelé použít při výběru soutěžících, a prostředky, které mohou hospodářské subjekty použít k tomu, aby prokázaly splnění těchto kritérií. Ve stejném duchu transparentnosti by se od zadavatele mělo vyžadovat, aby jakmile je zakázka zařazena do soutěže, uvedl kritéria pro výběr, která použije, a úroveň zvláštní způsobilosti, kterou může případně od hospodářských subjektů vyžadovat před jejich přijetím do zadávacího řízení. |
| --- | --- |

(61)

Ověřování vhodnosti zájemců a jejich výběr by měly být prováděny za transparentních podmínek. Za tímto účelem by měla být stanovena nediskriminační kritéria, která mohou zadavatelé použít při výběru soutěžících, a prostředky, které mohou hospodářské subjekty použít k tomu, aby prokázaly splnění těchto kritérií. Ve stejném duchu transparentnosti by se od zadavatele mělo vyžadovat, aby jakmile je zakázka zařazena do soutěže, uvedl kritéria pro výběr, která použije, a úroveň zvláštní způsobilosti, kterou může případně od hospodářských subjektů vyžadovat před jejich přijetím do zadávacího řízení.

| (62) | Zadavatel může omezit počet zájemců v omezených řízeních, vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce a v soutěžním dialogu. Takové snížení počtu uchazečů by mělo být provedeno na základě objektivních kritérií uvedených v oznámení o zakázce. Pro kritéria vztahující se k osobní situaci hospodářského subjektu může postačit obecný odkaz v oznámení o zakázce na předpoklady subjektů uvedené v této směrnici. |
| --- | --- |

(62)

Zadavatel může omezit počet zájemců v omezených řízeních, vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce a v soutěžním dialogu. Takové snížení počtu uchazečů by mělo být provedeno na základě objektivních kritérií uvedených v oznámení o zakázce. Pro kritéria vztahující se k osobní situaci hospodářského subjektu může postačit obecný odkaz v oznámení o zakázce na předpoklady subjektů uvedené v této směrnici.

| (63) | Ve vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce a v soutěžním dialogu by s ohledem na pružnost, která může být potřebná, jakož i na vysokou úroveň nákladů spojených s těmito metodami zadávání zakázek měli být zadavatelé oprávněni upravit řízení tak, aby bylo vedeno v navazujících fázích s cílem postupně a na základě předem uvedených kritérií pro zadání zakázky snižovat počet nabídek, o kterých dále povedou dialog nebo budou vyjednávat. Snížení počtu by mělo, pokud to počet vhodných řešení nebo zájemců dovolí, zajistit skutečnou hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(63)

Ve vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce a v soutěžním dialogu by s ohledem na pružnost, která může být potřebná, jakož i na vysokou úroveň nákladů spojených s těmito metodami zadávání zakázek měli být zadavatelé oprávněni upravit řízení tak, aby bylo vedeno v navazujících fázích s cílem postupně a na základě předem uvedených kritérií pro zadání zakázky snižovat počet nabídek, o kterých dále povedou dialog nebo budou vyjednávat. Snížení počtu by mělo, pokud to počet vhodných řešení nebo zájemců dovolí, zajistit skutečnou hospodářskou soutěž.

| (64) | Pravidla Společenství pro vzájemné uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci se použijí v případě, že je doklad o určité kvalifikaci vyžadován pro účast na zadávacím řízení. |
| --- | --- |

(64)

Pravidla Společenství pro vzájemné uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci se použijí v případě, že je doklad o určité kvalifikaci vyžadován pro účast na zadávacím řízení.

| (65) | Je třeba vyhnout se zadávání zakázek hospodářským subjektům, které se účastnily zločinného spolčení nebo které byly uznány vinnými z korupce nebo podvodu vůči finančním zájmům Evropských společenství, praní peněz nebo financování terorismu, teroristické trestné činnosti nebo trestné činnosti spojené s terorismem. Je-li to vhodné, měli by zadavatelé od zájemců a uchazečů požadovat, aby předložili patřičné dokumenty, a mají-li pochybnosti o osobní situaci zájemce nebo uchazeče, mohou požádat o spolupráci příslušné orgány daného členského státu. K vyloučení těchto hospodářských subjektů by mělo dojít, jakmile se zadavatel dozví o rozhodnutí, které se týká takových protiprávních jednání, je vydáno v souladu s vnitrostátním právem a je pravomocné. Pokud vnitrostátní právo obsahuje ustanovení za tímto účelem, může být nedodržení právních předpisů týkajících se protiprávních dohod v oblasti zakázek, které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky dotčeného hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení. Mělo by být rovněž možné vyloučit hospodářské subjekty v případě, že má zadavatel informace (případně poskytnuté utajenými zdroji) prokazující, že nejsou natolik spolehlivé, aby bylo možno vyloučit rizika pro bezpečnost příslušného členského státu. Tato rizika by mohla vyplývat z jistých charakteristik výrobků dodávaných zájemcem či z majetkové struktury zájemce. |
| --- | --- |

(65)

Je třeba vyhnout se zadávání zakázek hospodářským subjektům, které se účastnily zločinného spolčení nebo které byly uznány vinnými z korupce nebo podvodu vůči finančním zájmům Evropských společenství, praní peněz nebo financování terorismu, teroristické trestné činnosti nebo trestné činnosti spojené s terorismem. Je-li to vhodné, měli by zadavatelé od zájemců a uchazečů požadovat, aby předložili patřičné dokumenty, a mají-li pochybnosti o osobní situaci zájemce nebo uchazeče, mohou požádat o spolupráci příslušné orgány daného členského státu. K vyloučení těchto hospodářských subjektů by mělo dojít, jakmile se zadavatel dozví o rozhodnutí, které se týká takových protiprávních jednání, je vydáno v souladu s vnitrostátním právem a je pravomocné. Pokud vnitrostátní právo obsahuje ustanovení za tímto účelem, může být nedodržení právních předpisů týkajících se protiprávních dohod v oblasti zakázek, které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky dotčeného hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení. Mělo by být rovněž možné vyloučit hospodářské subjekty v případě, že má zadavatel informace (případně poskytnuté utajenými zdroji) prokazující, že nejsou natolik spolehlivé, aby bylo možno vyloučit rizika pro bezpečnost příslušného členského státu. Tato rizika by mohla vyplývat z jistých charakteristik výrobků dodávaných zájemcem či z majetkové struktury zájemce.

| (66) | Nedodržení vnitrostátních předpisů provádějících směrnici Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (13), a směrnici Rady 76/207/EHS ze dne 9. února 1976 o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a o pracovní podmínky (14), které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, může být považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení. |
| --- | --- |

(66)

Nedodržení vnitrostátních předpisů provádějících směrnici Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (13), a směrnici Rady 76/207/EHS ze dne 9. února 1976 o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a o pracovní podmínky (14), které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, může být považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení.

| (67) | Vzhledem k citlivosti odvětví obrany a bezpečnosti má zásadní význam spolehlivost hospodářských subjektů, kterým jsou zakázky zadány. Tato spolehlivost závisí zejména na jejich schopnosti vyhovět požadavkům zadavatele z hlediska bezpečnosti dodávek a bezpečnosti informací. Nic v této směrnici rovněž nebrání zadavateli v tom, aby hospodářský subjekt vyloučil v jakékoli fázi postupu zadávání zakázky v případě, že má informaci o tom, že by zadání celé zakázky či její části tomuto hospodářskému subjektu mohlo představovat riziko pro podstatné zájmy bezpečnosti daného členského státu. |
| --- | --- |

(67)

Vzhledem k citlivosti odvětví obrany a bezpečnosti má zásadní význam spolehlivost hospodářských subjektů, kterým jsou zakázky zadány. Tato spolehlivost závisí zejména na jejich schopnosti vyhovět požadavkům zadavatele z hlediska bezpečnosti dodávek a bezpečnosti informací. Nic v této směrnici rovněž nebrání zadavateli v tom, aby hospodářský subjekt vyloučil v jakékoli fázi postupu zadávání zakázky v případě, že má informaci o tom, že by zadání celé zakázky či její části tomuto hospodářskému subjektu mohlo představovat riziko pro podstatné zájmy bezpečnosti daného členského státu.

| (68) | Vzhledem k tomu, že neexistuje režim Společenství pro bezpečnost informací, je na zadavatelích či členských státech, aby definovali úroveň technické způsobilosti, která je požadována v tomto ohledu pro účast na zadávacím řízení, a aby posoudili, zda zájemci dosahují požadovaného stupně bezpečnosti. V mnoha případech mají členské státy dvoustranné bezpečnostní dohody s pravidly o vzájemném uznávání vnitrostátních bezpečnostních prověrek. I v případě, kdy tyto dohody existují, je možné kapacity hospodářských subjektů z jiných členských států, pokud jde o bezpečnost informací, ověřit, a toto ověřování by mělo být prováděno v souladu se zásadami rovného zacházení, proporcionality a zákazu diskriminace. |
| --- | --- |

(68)

Vzhledem k tomu, že neexistuje režim Společenství pro bezpečnost informací, je na zadavatelích či členských státech, aby definovali úroveň technické způsobilosti, která je požadována v tomto ohledu pro účast na zadávacím řízení, a aby posoudili, zda zájemci dosahují požadovaného stupně bezpečnosti. V mnoha případech mají členské státy dvoustranné bezpečnostní dohody s pravidly o vzájemném uznávání vnitrostátních bezpečnostních prověrek. I v případě, kdy tyto dohody existují, je možné kapacity hospodářských subjektů z jiných členských států, pokud jde o bezpečnost informací, ověřit, a toto ověřování by mělo být prováděno v souladu se zásadami rovného zacházení, proporcionality a zákazu diskriminace.

| (69) | Zakázky by měly být zadávány na základě objektivních kritérií, která zajistí dodržení zásad transparentnosti, rovného zacházení a zákazu diskriminace a zaručí, že nabídky budou posuzovány transparentně a objektivně v podmínkách účinné hospodářské soutěže. V důsledu toho je vhodné připustit použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“. |
| --- | --- |

(69)

Zakázky by měly být zadávány na základě objektivních kritérií, která zajistí dodržení zásad transparentnosti, rovného zacházení a zákazu diskriminace a zaručí, že nabídky budou posuzovány transparentně a objektivně v podmínkách účinné hospodářské soutěže. V důsledu toho je vhodné připustit použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“.

| (70) | K zajištění dodržení zásady rovného zacházení při zadávání zakázek je vhodné stanovit povinnost, založenou judikaturou, zajistit nezbytnou transparentnost, která umožní každému uchazeči, aby byl přiměřeně informován o kritériích a opatřeních, která budou použita pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Je tedy na zadavatelích, aby uvedli kritéria pro zadání zakázky a poměrnou váhu přikládanou každému z těchto kritérií s dostatečným předstihem, aby je uchazeči znali při vypracovávání svých nabídek. Zadavatelé mohou upustit od uvedení poměrné váhy kritérií pro zadání zakázky v náležitě odůvodněných případech, pro které musí být schopni uvést důvody, pokud poměrná váha nemůže být stanovena předem, zejména z důvodu složitosti zakázky. V těchto případech musí uvést sestupné pořadí důležitosti těchto kritérií. |
| --- | --- |

(70)

K zajištění dodržení zásady rovného zacházení při zadávání zakázek je vhodné stanovit povinnost, založenou judikaturou, zajistit nezbytnou transparentnost, která umožní každému uchazeči, aby byl přiměřeně informován o kritériích a opatřeních, která budou použita pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Je tedy na zadavatelích, aby uvedli kritéria pro zadání zakázky a poměrnou váhu přikládanou každému z těchto kritérií s dostatečným předstihem, aby je uchazeči znali při vypracovávání svých nabídek. Zadavatelé mohou upustit od uvedení poměrné váhy kritérií pro zadání zakázky v náležitě odůvodněných případech, pro které musí být schopni uvést důvody, pokud poměrná váha nemůže být stanovena předem, zejména z důvodu složitosti zakázky. V těchto případech musí uvést sestupné pořadí důležitosti těchto kritérií.

| (71) | Pokud se zadavatelé rozhodnou zadat zakázku podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky, posuzují nabídky tak, aby určili, která z nich nabízí nejlepší poměr kvality a ceny. Proto stanoví hospodářská a kvalitativní kritéria, která, brána jako celek, musí umožnit určit nabídku, která je pro zadavatele nejvýhodnější. Stanovení těchto kritérií závisí na předmětu zakázky, neboť tato kritéria musí umožnit vyhodnocení úrovně plnění, jakou každá posuzovaná nabídka nabízí vzhledem k předmětu zakázky, jak je definován v technických specifikacích, a posouzení poměru kvality a ceny u každé nabídky. |
| --- | --- |

(71)

Pokud se zadavatelé rozhodnou zadat zakázku podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky, posuzují nabídky tak, aby určili, která z nich nabízí nejlepší poměr kvality a ceny. Proto stanoví hospodářská a kvalitativní kritéria, která, brána jako celek, musí umožnit určit nabídku, která je pro zadavatele nejvýhodnější. Stanovení těchto kritérií závisí na předmětu zakázky, neboť tato kritéria musí umožnit vyhodnocení úrovně plnění, jakou každá posuzovaná nabídka nabízí vzhledem k předmětu zakázky, jak je definován v technických specifikacích, a posouzení poměru kvality a ceny u každé nabídky.

| (72) | Dodržování povinností, pokud jde o transparentnost a hospodářskou soutěž, by mělo být zajištěno účinným systémem přezkumu založeným na systému, který směrnice Rady 89/665/ES (15) a 92/13/EHS (16), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/66/ES (17), zavádějí pro zakázky, na něž se vztahují směrnice 2004/17/ES a směrnice 2004/18/ES. Zejména by měla být poskytnuta možnost vznést námitky proti zadávacímu řízení před uzavřením smlouvy a rovněž by měly být poskytnuty záruky nezbytné pro účinnost přezkumu, jako je například odkladná lhůta. Měla by rovněž existovat možnost napadnout protiprávní přímá zadání či zakázky uzavřené v rozporu s touto směrnicí. |
| --- | --- |

(72)

Dodržování povinností, pokud jde o transparentnost a hospodářskou soutěž, by mělo být zajištěno účinným systémem přezkumu založeným na systému, který směrnice Rady 89/665/ES (15) a 92/13/EHS (16), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/66/ES (17), zavádějí pro zakázky, na něž se vztahují směrnice 2004/17/ES a směrnice 2004/18/ES. Zejména by měla být poskytnuta možnost vznést námitky proti zadávacímu řízení před uzavřením smlouvy a rovněž by měly být poskytnuty záruky nezbytné pro účinnost přezkumu, jako je například odkladná lhůta. Měla by rovněž existovat možnost napadnout protiprávní přímá zadání či zakázky uzavřené v rozporu s touto směrnicí.

| (73) | Přezkumná řízení by nicméně měla zohledňovat ochranu zájmů v oblasti obrany a bezpečnosti, pokud jde o postupy orgánů příslušných k přezkumnému řízení, volbu předběžných opatření či sankce stanovené pro porušení povinností týkajících se transparentnosti a hospodářské soutěže. Zejména by členské státy měly mít možnost stanovit, že orgán příslušný k přezkumnému řízení, který je nezávislý na zadavateli, nesmí považovat smlouvu za neúčinnou, i když byla zakázka zadána protiprávně z důvodů uvedených v této směrnici, pokud po posouzení všech důležitých skutečností shledá, že výjimečné okolnosti dotčeného případu vyžadují, aby byly respektovány naléhavé důvody související s veřejným zájmem. Vzhledem k povaze a charakteru stavebních prací, dodávek a služeb, na něž se vztahuje tato směrnice, by měly tyto naléhavé důvody souviset především s obecným zájmem v oblasti obrany a bezpečnosti členských států. K této situaci by mohlo dojít, například pokud by neúčinnost smlouvy závažně ohrozila nejen plnění specifických projektů, na něž je zakázka zaměřena, ale i samotnou existenci širšího obranného nebo bezpečnostního programu, jehož je projekt součástí. |
| --- | --- |

(73)

Přezkumná řízení by nicméně měla zohledňovat ochranu zájmů v oblasti obrany a bezpečnosti, pokud jde o postupy orgánů příslušných k přezkumnému řízení, volbu předběžných opatření či sankce stanovené pro porušení povinností týkajících se transparentnosti a hospodářské soutěže. Zejména by členské státy měly mít možnost stanovit, že orgán příslušný k přezkumnému řízení, který je nezávislý na zadavateli, nesmí považovat smlouvu za neúčinnou, i když byla zakázka zadána protiprávně z důvodů uvedených v této směrnici, pokud po posouzení všech důležitých skutečností shledá, že výjimečné okolnosti dotčeného případu vyžadují, aby byly respektovány naléhavé důvody související s veřejným zájmem. Vzhledem k povaze a charakteru stavebních prací, dodávek a služeb, na něž se vztahuje tato směrnice, by měly tyto naléhavé důvody souviset především s obecným zájmem v oblasti obrany a bezpečnosti členských států. K této situaci by mohlo dojít, například pokud by neúčinnost smlouvy závažně ohrozila nejen plnění specifických projektů, na něž je zakázka zaměřena, ale i samotnou existenci širšího obranného nebo bezpečnostního programu, jehož je projekt součástí.

| (74) | Některé technické podmínky, a zejména podmínky týkající se oznámení, statistických zpráv a použité klasifikace a podmínky pro odkazy na takovou klasifikaci, bude potřebné přijmout a doplňovat s ohledem na měnící se technické požadavky. Je proto vhodné pro tento účel zavést pružný a rychlý schvalovací postup. |
| --- | --- |

(74)

Některé technické podmínky, a zejména podmínky týkající se oznámení, statistických zpráv a použité klasifikace a podmínky pro odkazy na takovou klasifikaci, bude potřebné přijmout a doplňovat s ohledem na měnící se technické požadavky. Je proto vhodné pro tento účel zavést pružný a rychlý schvalovací postup.

| (75) | Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (18). |
| --- | --- |

(75)

Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (18).

| (76) | Zejména je třeba zmocnit Komisi ke změně částek prahových hodnot pro zakázky ve smyslu jejich přizpůsobení prahovým hodnotám stanoveným ve směrnici 2004/17/ES a ke změně některých referenčních čísel v nomenklatuře CPV a postupů pro odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v CPV, jakož i technických podrobností a vlastností zařízení pro elektronický příjem.
  Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(76)

Zejména je třeba zmocnit Komisi ke změně částek prahových hodnot pro zakázky ve smyslu jejich přizpůsobení prahovým hodnotám stanoveným ve směrnici 2004/17/ES a ke změně některých referenčních čísel v nomenklatuře CPV a postupů pro odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v CPV, jakož i technických podrobností a vlastností zařízení pro elektronický příjem.

Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.

| (77) | Pokud ze závažných naléhavých důvodů nelze dodržet lhůty obvykle použitelné v rámci regulativního postupu s kontrolou, měla by mít Komise možnost použít k přijetí těchto opatření postup pro naléhavé případy stanovený v čl. 5a odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(77)

Pokud ze závažných naléhavých důvodů nelze dodržet lhůty obvykle použitelné v rámci regulativního postupu s kontrolou, měla by mít Komise možnost použít k přijetí těchto opatření postup pro naléhavé případy stanovený v čl. 5a odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES.

| (78) | Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (19) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily. |
| --- | --- |

(78)

Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (19) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.

| (79) | Komise by měla provést pravidelné hodnocení toho, zda trh s obranným vybavením funguje otevřeným, transparentním a konkurenčním způsobem, včetně dopadu této směrnice na trh, například na zapojení malých a středních podniků, |
| --- | --- |

(79)

Komise by měla provést pravidelné hodnocení toho, zda trh s obranným vybavením funguje otevřeným, transparentním a konkurenčním způsobem, včetně dopadu této směrnice na trh, například na zapojení malých a středních podniků,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

OBSAH

| HLAVA I | DEFINICE, OBLAST PŮSOBNOSTI A OBECNÉ ZÁSADY |
| --- | --- |

HLAVA I

| Článek 1 | Definice |
| --- | --- |

Článek 1

| Článek 2 | Oblast působnosti |
| --- | --- |

Článek 2

| Článek 3 | Smíšené zakázky |
| --- | --- |

Článek 3

| Článek 4 | Zásady zadávání zakázek |
| --- | --- |

Článek 4

| HLAVA II | PRAVIDLA PRO ZAKÁZKY |
| --- | --- |

HLAVA II

| KAPITOLA I | Obecná ustanovení |
| --- | --- |

KAPITOLA I

| Článek 5 | Hospodářské subjekty |
| --- | --- |

Článek 5

| Článek 6 | Povinnost zadavatelů zachovávat důvěrnost |
| --- | --- |

Článek 6

| Článek 7 | Ochrana utajovaných skutečností |
| --- | --- |

Článek 7

| KAPITOLA II | Prahové hodnoty, ústřední nákupní subjekty a vyloučení z oblasti působnosti |
| --- | --- |

KAPITOLA II

| Oddíl 1 | Prahové hodnoty |
| --- | --- |

Oddíl 1

| Článek 8 | Částky prahových hodnot pro zakázky |
| --- | --- |

Článek 8

| Článek 9 | Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek a rámcových dohod |
| --- | --- |

Článek 9

| Oddíl 2 | Ústřední nákupní subjekty |
| --- | --- |

Oddíl 2

| Článek 10 | Zakázky a rámcové dohody zadané ústředními nákupními subjekty |
| --- | --- |

Článek 10

| Oddíl 3 | Vyloučené zakázky |
| --- | --- |

Oddíl 3

| Článek 11 | Použití vyloučení |
| --- | --- |

Článek 11

| Článek 12 | Zakázky zadávané podle mezinárodních pravidel |
| --- | --- |

Článek 12

| Článek 13 | Zvláštní vyloučení |
| --- | --- |

Článek 13

| Oddíl 4 | Zvláštní ujednání |
| --- | --- |

Oddíl 4

| Článek 14 | Vyhrazené zakázky |
| --- | --- |

Článek 14

| KAPITOLA III | Ujednání pro zakázky na služby |
| --- | --- |

KAPITOLA III

| Článek 15 | Zakázky na služby uvedené v příloze I |
| --- | --- |

Článek 15

| Článek 16 | Zakázky na služby uvedené v příloze II |
| --- | --- |

Článek 16

| Článek 17 | Smíšené zakázky včetně služeb uvedených v přílohách I a II |
| --- | --- |

Článek 17

| KAPITOLA IV | Zvláštní pravidla pro dokumenty týkající se zakázky |
| --- | --- |

KAPITOLA IV

| Článek 18 | Technické specifikace |
| --- | --- |

Článek 18

| Článek 19 | Varianty |
| --- | --- |

Článek 19

| Článek 20 | Podmínky plnění zakázky |
| --- | --- |

Článek 20

| Článek 21 | Subdodávky |
| --- | --- |

Článek 21

| Článek 22 | Bezpečnost informací |
| --- | --- |

Článek 22

| Článek 23 | Bezpečnost dodávek |
| --- | --- |

Článek 23

| Článek 24 | Povinnosti týkající se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek |
| --- | --- |

Článek 24

| KAPITOLA V | Řízení |
| --- | --- |

KAPITOLA V

| Článek 25 | Použitelná řízení |
| --- | --- |

Článek 25

| Článek 26 | Vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce |
| --- | --- |

Článek 26

| Článek 27 | Soutěžní dialog |
| --- | --- |

Článek 27

| Článek 28 | Případy, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce |
| --- | --- |

Článek 28

| Článek 29 | Rámcové dohody |
| --- | --- |

Článek 29

| KAPITOLA VI | Pravidla pro zveřejňování a transparentnost |
| --- | --- |

KAPITOLA VI

| Oddíl 1 | Zveřejňování oznámení |
| --- | --- |

Oddíl 1

| Článek 30 | Oznámení |
| --- | --- |

Článek 30

| Článek 31 | Nepovinné zveřejňování |
| --- | --- |

Článek 31

| Článek 32 | Forma a způsob zveřejňování oznámení |
| --- | --- |

Článek 32

| Oddíl 2 | Lhůty |
| --- | --- |

Oddíl 2

| Článek 33 | Lhůty pro doručení žádostí o účast a nabídek |
| --- | --- |

Článek 33

| Oddíl 3 | Obsah a prostředky přenosu informací |
| --- | --- |

Oddíl 3

| Článek 34 | Výzvy k podání nabídek, vyjednávání nebo účasti na dialogu |
| --- | --- |

Článek 34

| Článek 35 | Informování zájemců a uchazečů |
| --- | --- |

Článek 35

| Oddíl 4 | Sdělování |
| --- | --- |

Oddíl 4

| Článek 36 | Pravidla pro sdělování |
| --- | --- |

Článek 36

| Oddíl 5 | Zprávy |
| --- | --- |

Oddíl 5

| Článek 37 | Obsah zpráv |
| --- | --- |

Článek 37

| KAPITOLA VII | Průběh řízení |
| --- | --- |

KAPITOLA VII

| Oddíl 1 | Obecná ustanovení |
| --- | --- |

Oddíl 1

| Článek 38 | Ověření vhodnosti zájemců a výběr účastníků, zadávání zakázek |
| --- | --- |

Článek 38

| Oddíl 2 | Kritéria pro kvalitativní výběr |
| --- | --- |

Oddíl 2

| Článek 39 | Osobní situace zájemce či uchazeče |
| --- | --- |

Článek 39

| Článek 40 | Vhodnost pro výkon odborné činnosti |
| --- | --- |

Článek 40

| Článek 41 | Hospodářské a finanční předpoklady |
| --- | --- |

Článek 41

| Článek 42 | Technická nebo odborná způsobilost |
| --- | --- |

Článek 42

| Článek 43 | Normy systémů řízení jakosti |
| --- | --- |

Článek 43

| Článek 44 | Normy řízení z hlediska ochrany životního prostředí |
| --- | --- |

Článek 44

| Článek 45 | Dodatečná dokumentace a informace |
| --- | --- |

Článek 45

| Článek 46 | Úřední seznamy schválených hospodářských subjektů a osvědčení subjekty veřejného nebo soukromého práva |
| --- | --- |

Článek 46

| Oddíl 3 | Zadání zakázky |
| --- | --- |

Oddíl 3

| Článek 47 | Kritéria pro zadání zakázky |
| --- | --- |

Článek 47

| Článek 48 | Používání elektronických dražeb |
| --- | --- |

Článek 48

| Článek 49 | Mimořádně nízké nabídky |
| --- | --- |

Článek 49

| HLAVA III | PRAVIDLA PRO SUBDODÁVKY |
| --- | --- |

HLAVA III

| KAPITOLA I | Subdodávky zadané úspěšnými uchazeči jinými než zadavateli |
| --- | --- |

KAPITOLA I

| Článek 50 | Oblast působnosti |
| --- | --- |

Článek 50

| Článek 51 | Zásady |
| --- | --- |

Článek 51

| Článek 52 | Prahové hodnoty a pravidla pro zveřejňování |
| --- | --- |

Článek 52

| Článek 53 | Kvalitativní kritéria pro výběr subdodavatelů |
| --- | --- |

Článek 53

| KAPITOLA II | Subdodávky zadané úspěšnými uchazeči, kteří jsou zadavateli |
| --- | --- |

KAPITOLA II

| Článek 54 | Použitelná pravidla |
| --- | --- |

Článek 54

| HLAVA IV | PRAVIDLA PRO PŘEZKUMNÉ ŘÍZENÍ |
| --- | --- |

HLAVA IV

| Článek 55 | Oblast působnosti a dostupnost přezkumných řízení |
| --- | --- |

Článek 55

| Článek 56 | Náležitosti přezkumného řízení |
| --- | --- |

Článek 56

| Článek 57 | Odkladná lhůta |
| --- | --- |

Článek 57

| Článek 58 | Výjimky z odkladné lhůty |
| --- | --- |

Článek 58

| Článek 59 | Lhůty pro podání návrhu na přezkum |
| --- | --- |

Článek 59

| Článek 60 | Neúčinnost |
| --- | --- |

Článek 60

| Článek 61 | Porušení této hlavy a alternativní sankce |
| --- | --- |

Článek 61

| Článek 62 | Lhůty |
| --- | --- |

Článek 62

| Článek 63 | Systém nápravy |
| --- | --- |

Článek 63

| Článek 64 | Obsah oznámení o dobrovolné transparentnosti ex ante |
| --- | --- |

Článek 64

| HLAVA V | STATISTICKÉ POVINNOSTI, VÝKONNÉ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ |
| --- | --- |

HLAVA V

| Článek 65 | Statistické povinnosti |
| --- | --- |

Článek 65

| Článek 66 | Obsah statistické zprávy |
| --- | --- |

Článek 66

| Článek 67 | Postup projednávání ve výboru |
| --- | --- |

Článek 67

| Článek 68 | Přezkoumání prahových hodnot |
| --- | --- |

Článek 68

| Článek 69 | Změny |
| --- | --- |

Článek 69

| Článek 70 | Změna směrnice 2004/17/ES |
| --- | --- |

Článek 70

| Článek 71 | Změna směrnice 2004/18/ES |
| --- | --- |

Článek 71

| Článek 72 | Provedení |
| --- | --- |

Článek 72

| Článek 73 | Přezkum a podávání zpráv |
| --- | --- |

Článek 73

| Článek 74 | Vstup v platnost |
| --- | --- |

Článek 74

| Článek 75 | Určení |
| --- | --- |

Článek 75

PŘÍLOHY

| Příloha I | Služby uvedené v článcích 2 a 15 |
| --- | --- |

Příloha I

| Příloha II | Služby uvedené v článcích 2 a 16 |
| --- | --- |

Příloha II

| Příloha III | Definice některých technických specifikací uvedených v článku 18 |
| --- | --- |

Příloha III

| Příloha IV | Informace, které musí být obsaženy v oznámeních o veřejné zakázce uvedených v článku 30 |
| --- | --- |

Příloha IV

| Příloha V | Informace, které musí být obsaženy v oznámeních o subdodávkách uvedených v článku 52 |
| --- | --- |

Příloha V

| Příloha VI | Hlavní vlastnosti zveřejňování |
| --- | --- |

Příloha VI

| Příloha VII | Rejstříky |
| --- | --- |

Příloha VII

| Příloha VIII | Požadavky týkající se zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast a nabídek |
| --- | --- |

Příloha VIII

HLAVA I

DEFINICE, OBLAST PŮSOBNOSTI A OBECNÉ ZÁSADY

Článek 1

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

| 1. | „Společným slovníkem pro veřejné zakázky“ (Commun Procurement Vocabulary, CPV) referenční nomenklatura platná pro zakázky zadávané zadavateli, přijatá nařízením (ES) č. 2195/2002; |
| --- | --- |

1.

„Společným slovníkem pro veřejné zakázky“ (Commun Procurement Vocabulary, CPV) referenční nomenklatura platná pro zakázky zadávané zadavateli, přijatá nařízením (ES) č. 2195/2002;

| 2. | „zakázkou“ úplatná smlouva uzavřená písemnou formou ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/17/ES a čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/18/ES; |
| --- | --- |

2.

„zakázkou“ úplatná smlouva uzavřená písemnou formou ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/17/ES a čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/18/ES;

| 3. | „zakázkou na stavební práce“ zakázka, jejímž předmětem je buď provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v oddíle 45 CPV, nebo provedení stavby, která odpovídá požadavkům stanoveným zadavatelem, jakýmikoli prostředky. „Stavbou“ se rozumí výsledek souboru stavebních nebo stavebně inženýrských prací, který je sám o sobě dostačující, aby plnil hospodářskou nebo technickou funkci; |
| --- | --- |

3.

„zakázkou na stavební práce“ zakázka, jejímž předmětem je buď provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v oddíle 45 CPV, nebo provedení stavby, která odpovídá požadavkům stanoveným zadavatelem, jakýmikoli prostředky. „Stavbou“ se rozumí výsledek souboru stavebních nebo stavebně inženýrských prací, který je sám o sobě dostačující, aby plnil hospodářskou nebo technickou funkci;

| 4. | „zakázkou na dodávky“ zakázka jiná než zakázka na stavební práce, jejímž předmětem je koupě, leasing, nájem nebo koupě na splátky výrobků, s možností následné koupě nebo bez ní.
  Zakázka, jejímž předmětem je dodávka výrobků a která vedle těchto dodávek zahrnuje rovněž umísťovací a instalační práce, se rovněž považuje za „zakázku na dodávky“; |
| --- | --- |

4.

„zakázkou na dodávky“ zakázka jiná než zakázka na stavební práce, jejímž předmětem je koupě, leasing, nájem nebo koupě na splátky výrobků, s možností následné koupě nebo bez ní.

Zakázka, jejímž předmětem je dodávka výrobků a která vedle těchto dodávek zahrnuje rovněž umísťovací a instalační práce, se rovněž považuje za „zakázku na dodávky“;

| 5. | „zakázkou na služby“ zakázka jiná než zakázka na stavební práce nebo na dodávky, jejímž předmětem je poskytování služeb.
  Zakázka, jejímž předmětem jsou jak výrobky, tak služby, se považuje za „zakázku na služby“, pokud hodnota daných služeb překračuje hodnotu výrobků zahrnutých touto zakázkou.
  Zakázka, jejímž předmětem jsou služby a která zahrnuje činnosti uvedené v oddíle 45 CPV pouze jako vedlejší součást hlavního předmětu zakázky, se považuje za zakázku na služby; |
| --- | --- |

5.

„zakázkou na služby“ zakázka jiná než zakázka na stavební práce nebo na dodávky, jejímž předmětem je poskytování služeb.

Zakázka, jejímž předmětem jsou jak výrobky, tak služby, se považuje za „zakázku na služby“, pokud hodnota daných služeb překračuje hodnotu výrobků zahrnutých touto zakázkou.

Zakázka, jejímž předmětem jsou služby a která zahrnuje činnosti uvedené v oddíle 45 CPV pouze jako vedlejší součást hlavního předmětu zakázky, se považuje za zakázku na služby;

| 6. | „vojenským vybavením“ vybavení speciálně určené či přizpůsobené pro vojenské účely, jež má být využito jako zbraň, střelivo či válečný materiál; |
| --- | --- |

6.

„vojenským vybavením“ vybavení speciálně určené či přizpůsobené pro vojenské účely, jež má být využito jako zbraň, střelivo či válečný materiál;

| 7. | „citlivým vybavením“, „citlivými stavebními pracemi“ a „citlivými službami“ vybavení, stavební práce a služby pro bezpečnostní účely, jež se dotýkají utajovaných informací nebo tyto informace vyžadují či obsahují; |
| --- | --- |

7.

„citlivým vybavením“, „citlivými stavebními pracemi“ a „citlivými službami“ vybavení, stavební práce a služby pro bezpečnostní účely, jež se dotýkají utajovaných informací nebo tyto informace vyžadují či obsahují;

| 8. | „utajovanými informacemi“ informace či materiál, bez ohledu na svou formu, povahu či způsob přenosu, jimž byla přidělena bezpečnostní klasifikace či ochrana určitého stupně a které vyžadují v zájmu národní bezpečnosti a v souladu s právními a správními předpisy platnými v dotčeném členském státě ochranu před zneužitím, zničením, odstraněním, odhalením, ztrátou či přístupem ze strany neoprávněných osob či jakýmkoli jiným typem narušení; |
| --- | --- |

8.

„utajovanými informacemi“ informace či materiál, bez ohledu na svou formu, povahu či způsob přenosu, jimž byla přidělena bezpečnostní klasifikace či ochrana určitého stupně a které vyžadují v zájmu národní bezpečnosti a v souladu s právními a správními předpisy platnými v dotčeném členském státě ochranu před zneužitím, zničením, odstraněním, odhalením, ztrátou či přístupem ze strany neoprávněných osob či jakýmkoli jiným typem narušení;

| 9. | „veřejnou správou“ vláda či regionální nebo místní správa členského státu či třetí země; |
| --- | --- |

9.

„veřejnou správou“ vláda či regionální nebo místní správa členského státu či třetí země;

| 10. | „krizí“ jakákoli situace v členském státě nebo ve třetí zemi, při níž vznikla škoda, která výrazně převyšuje škody vznikající v běžném životě a která vážně ohrožuje nebo omezuje život a zdraví lidí, která má zásadní dopad na majetkové hodnoty nebo která vyžaduje přijetí opatření k zajištění základních dodávek pro obyvatelstvo; má se za to, že krize nastala, pokud ke vzniku takové škody podle očekávání dojde v nejbližší budoucnosti; ozbrojené konflikty a války se považují za krize ve smyslu této směrnice; |
| --- | --- |

10.

„krizí“ jakákoli situace v členském státě nebo ve třetí zemi, při níž vznikla škoda, která výrazně převyšuje škody vznikající v běžném životě a která vážně ohrožuje nebo omezuje život a zdraví lidí, která má zásadní dopad na majetkové hodnoty nebo která vyžaduje přijetí opatření k zajištění základních dodávek pro obyvatelstvo; má se za to, že krize nastala, pokud ke vzniku takové škody podle očekávání dojde v nejbližší budoucnosti; ozbrojené konflikty a války se považují za krize ve smyslu této směrnice;

| 11. | „rámcovou dohodou“ dohoda mezi jedním nebo více zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit zakázky zadávané během daného období; |
| --- | --- |

11.

„rámcovou dohodou“ dohoda mezi jedním nebo více zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit zakázky zadávané během daného období;

| 12. | „elektronickou dražbou“ opakující se proces, který zahrnuje elektronické zařízení pro předkládání nových, snížených cen nebo nových hodnot, které se týkají určitých prvků nabídek, k němuž dochází po prvním úplném vyhodnocení nabídek, a který umožňuje sestavit jejich pořadí při použití automatických metod vyhodnocení.
  Určité zakázky na služby a na stavební práce, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je koncepce díla, proto nemohou být předmětem elektronických dražeb; |
| --- | --- |

12.

„elektronickou dražbou“ opakující se proces, který zahrnuje elektronické zařízení pro předkládání nových, snížených cen nebo nových hodnot, které se týkají určitých prvků nabídek, k němuž dochází po prvním úplném vyhodnocení nabídek, a který umožňuje sestavit jejich pořadí při použití automatických metod vyhodnocení.

Určité zakázky na služby a na stavební práce, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je koncepce díla, proto nemohou být předmětem elektronických dražeb;

| 13. | „zhotovitelem“, „dodavatelem“ nebo „poskytovatelem služeb“ fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo skupina těchto osob či subjektů, která na trhu nabízí, v uvedeném pořadí, provedení stavebních prací nebo staveb, výrobky nebo služby; |
| --- | --- |

13.

„zhotovitelem“, „dodavatelem“ nebo „poskytovatelem služeb“ fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo skupina těchto osob či subjektů, která na trhu nabízí, v uvedeném pořadí, provedení stavebních prací nebo staveb, výrobky nebo služby;

| 14. | „hospodářským subjektem“ zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel služeb. Tento pojem je používán pouze pro zjednodušení; |
| --- | --- |

14.

„hospodářským subjektem“ zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel služeb. Tento pojem je používán pouze pro zjednodušení;

| 15. | „zájemcem“ hospodářský subjekt, který se uchází o výzvu k účasti v omezeném nebo vyjednávacím řízení nebo v soutěžním dialogu; |
| --- | --- |

15.

„zájemcem“ hospodářský subjekt, který se uchází o výzvu k účasti v omezeném nebo vyjednávacím řízení nebo v soutěžním dialogu;

| 16. | „uchazečem“ hospodářský subjekt, který podává nabídku v omezeném nebo vyjednávacím řízení nebo v soutěžním dialogu; |
| --- | --- |

16.

„uchazečem“ hospodářský subjekt, který podává nabídku v omezeném nebo vyjednávacím řízení nebo v soutěžním dialogu;

| 17. | „zadavatelem“ veřejný zadavatel ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES nebo zadavatel ve smyslu článku 2 směrnice 2004/17/ES; |
| --- | --- |

17.

„zadavatelem“ veřejný zadavatel ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES nebo zadavatel ve smyslu článku 2 směrnice 2004/17/ES;

| 18. | „ústředním nákupním subjektem“ veřejný zadavatel ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES, zadavatel ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) směrnice 2004/17/ES nebo evropský veřejný subjekt, který






  — | získává dodávky nebo služby určené zadavatelům nebo |
| --- | --- | --- |

18.

„ústředním nákupním subjektem“ veřejný zadavatel ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES, zadavatel ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) směrnice 2004/17/ES nebo evropský veřejný subjekt, který

—

získává dodávky nebo služby určené zadavatelům nebo

| — | zadává zakázky nebo uzavírá rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby určené zadavatelům; |
| --- | --- |

—

zadává zakázky nebo uzavírá rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby určené zadavatelům;

| 19. | „omezeným řízením“ řízení, ve kterém může každý hospodářský subjekt žádat o účast a ve kterém pouze ty hospodářské subjekty, které vyzve zadavatel, mohou podat nabídku; |
| --- | --- |

19.

„omezeným řízením“ řízení, ve kterém může každý hospodářský subjekt žádat o účast a ve kterém pouze ty hospodářské subjekty, které vyzve zadavatel, mohou podat nabídku;

| 20. | „vyjednávacím řízením“ řízení, ve kterém zadavatel konzultuje hospodářské subjekty podle svého výběru a vyjednává podmínky zakázky s jedním nebo více z nich; |
| --- | --- |

20.

„vyjednávacím řízením“ řízení, ve kterém zadavatel konzultuje hospodářské subjekty podle svého výběru a vyjednává podmínky zakázky s jedním nebo více z nich;

| 21. | „soutěžním dialogem“ řízení, ve kterém může každý hospodářský subjekt požádat o účast a ve kterém zadavatel vede dialog se zájemci přijatými do řízení s cílem nalézt jedno či více vhodných řešení, která jsou schopna splnit jeho požadavky a na jehož či jejichž základě jsou vybraní uchazeči vyzváni k podání nabídky.
  Pro účely použití řízení uvedeného v prvním pododstavci se zakázka považuje za „zvláště složitou“, pokud zadavatel objektivně nemůže






  — | vymezit v souladu s čl. 18 odst. 3 písm. b), c) nebo d) technické prostředky schopné splnit jeho potřeby nebo cíle nebo |
| --- | --- | --- |

21.

„soutěžním dialogem“ řízení, ve kterém může každý hospodářský subjekt požádat o účast a ve kterém zadavatel vede dialog se zájemci přijatými do řízení s cílem nalézt jedno či více vhodných řešení, která jsou schopna splnit jeho požadavky a na jehož či jejichž základě jsou vybraní uchazeči vyzváni k podání nabídky.

Pro účely použití řízení uvedeného v prvním pododstavci se zakázka považuje za „zvláště složitou“, pokud zadavatel objektivně nemůže

—

vymezit v souladu s čl. 18 odst. 3 písm. b), c) nebo d) technické prostředky schopné splnit jeho potřeby nebo cíle nebo

| — | stanovit právní nebo finanční rámec projektu; |
| --- | --- |

—

stanovit právní nebo finanční rámec projektu;

| 22. | „subdodávkou“ úplatná smlouva uzavřená písemnou formou mezi úspěšným uchazečem o zakázku a jedním nebo více hospodářskými subjekty za účelem splnění dotyčné zakázky, jejímž předmětem je provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb; |
| --- | --- |

22.

„subdodávkou“ úplatná smlouva uzavřená písemnou formou mezi úspěšným uchazečem o zakázku a jedním nebo více hospodářskými subjekty za účelem splnění dotyčné zakázky, jejímž předmětem je provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb;

| 23. | „příbuzným podnikem“ podnik, ve kterém může úspěšný uchazeč přímo nebo nepřímo uplatňovat dominantní vliv, nebo jakýkoli podnik, který může uplatňovat dominantní vliv na úspěšného uchazeče nebo který, jako úspěšný uchazeč, podléhá dominantnímu vlivu jiného podniku v důsledku vlastnictví, finanční účasti nebo pravidel, kterými se řídí. Dominantní vliv podniku se předpokládá, když ve vztahu k jinému podniku přímo nebo nepřímo






  — | drží většinu upsaného základního kapitálu podniku; |
| --- | --- | --- |

23.

„příbuzným podnikem“ podnik, ve kterém může úspěšný uchazeč přímo nebo nepřímo uplatňovat dominantní vliv, nebo jakýkoli podnik, který může uplatňovat dominantní vliv na úspěšného uchazeče nebo který, jako úspěšný uchazeč, podléhá dominantnímu vlivu jiného podniku v důsledku vlastnictví, finanční účasti nebo pravidel, kterými se řídí. Dominantní vliv podniku se předpokládá, když ve vztahu k jinému podniku přímo nebo nepřímo

—

drží většinu upsaného základního kapitálu podniku;

| — | ovládá většinu hlasů, které plynou z podílů či akcií vydaných podnikem; nebo |
| --- | --- |

—

ovládá většinu hlasů, které plynou z podílů či akcií vydaných podnikem; nebo

| — | může jmenovat více než polovinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu podniku; |
| --- | --- |

—

může jmenovat více než polovinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu podniku;

| 24. | pojmy „písemný“ nebo „písemně“ jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován. Tento soubor může zahrnovat informace přenášené a ukládané elektronickými prostředky; |
| --- | --- |

24.

pojmy „písemný“ nebo „písemně“ jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován. Tento soubor může zahrnovat informace přenášené a ukládané elektronickými prostředky;

| 25. | „elektronickým prostředkem“ prostředek používající elektronické zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, přenesených a obdržených po drátě, rádiem, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky; |
| --- | --- |

25.

„elektronickým prostředkem“ prostředek používající elektronické zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, přenesených a obdržených po drátě, rádiem, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky;

| 26. | „životním cyklem“ veškeré možné postupné fáze výrobku, tj. jeho výzkum a vývoj, průmyslový vývoj, výroba, opravy, modernizace, úpravy, údržba, logistika, školení, testování, stažení z trhu a likvidace; |
| --- | --- |

26.

„životním cyklem“ veškeré možné postupné fáze výrobku, tj. jeho výzkum a vývoj, průmyslový vývoj, výroba, opravy, modernizace, úpravy, údržba, logistika, školení, testování, stažení z trhu a likvidace;

| 27. | „výzkumem a vývojem“ veškeré činnosti zahrnující základní výzkum, aplikovaný výzkum a experimentální vývoj, přičemž experimentální vývoj může zahrnovat uskutečnění technologických prokazovacích modelů, tj. zařízení prokazujících výkon nové koncepce či technologie v relevantním či reprezentativním prostředí; |
| --- | --- |

27.

„výzkumem a vývojem“ veškeré činnosti zahrnující základní výzkum, aplikovaný výzkum a experimentální vývoj, přičemž experimentální vývoj může zahrnovat uskutečnění technologických prokazovacích modelů, tj. zařízení prokazujících výkon nové koncepce či technologie v relevantním či reprezentativním prostředí;

| 28. | „civilním nákupem“ smlouva, na niž se nevztahuje článek 2 týkající se zadávání zakázek na nevojenské výrobky, stavební práce či logistické služby, uzavřená v souladu s podmínkami stanovenými v článku 17. |
| --- | --- |

28.

„civilním nákupem“ smlouva, na niž se nevztahuje článek 2 týkající se zadávání zakázek na nevojenské výrobky, stavební práce či logistické služby, uzavřená v souladu s podmínkami stanovenými v článku 17.

Článek 2

Oblast působnosti

V souladu s články 30, 45, 46, 55 a 296 Smlouvy se tato směrnice vztahuje na zakázky zadávané v oblasti obrany a bezpečnosti, jejichž předmětem jsou

| a) | dodávky vojenského vybavení, včetně dílů, součástí nebo montážních bloků; |
| --- | --- |

a)

dodávky vojenského vybavení, včetně dílů, součástí nebo montážních bloků;

| b) | dodávky citlivého vybavení, včetně dílů, součástí nebo montážních bloků; |
| --- | --- |

b)

dodávky citlivého vybavení, včetně dílů, součástí nebo montážních bloků;

| c) | stavební práce, dodávky a služby přímo související s vybavením uvedeným v písmenech a) a b) pro veškeré fáze jeho životního cyklu; |
| --- | --- |

c)

stavební práce, dodávky a služby přímo související s vybavením uvedeným v písmenech a) a b) pro veškeré fáze jeho životního cyklu;

| d) | stavební práce a služby pro výhradně vojenské účely či citlivé stavební práce a citlivé služby. |
| --- | --- |

d)

stavební práce a služby pro výhradně vojenské účely či citlivé stavební práce a citlivé služby.

Článek 3

Smíšené zakázky

1.   Zakázka, jejímž předmětem jsou stavební práce, dodávky nebo služby spadající do oblasti působnosti této směrnice a částečně do oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES nebo směrnice 2004/18/ES, se zadává v souladu s touto směrnicí, jestliže pro zadání jediné zakázky existují objektivní důvody.

2.   Zadání zakázky, jejímž předmětem jsou stavební práce, dodávky nebo služby spadající částečně do oblasti působnosti této směrnice, přičemž se na její další část nevztahuje tato směrnice, směrnice 2004/17/ES ani směrnice 2004/18/ES, nespadá do oblasti působnosti této směrnice, jestliže pro zadání jediné zakázky existují objektivní důvody.

3.   Rozhodnutí zadat jedinou zakázku však nesmí být učiněno za účelem vyloučení zakázek z oblasti působnosti této směrnice, směrnice 2004/17/ES nebo směrnice 2004/18/ES.

Článek 4

Zásady zadávání zakázek

Zadavatelé jednají s hospodářskými subjekty na základě zásad rovnosti a zákazu diskriminace a postupují transparentním způsobem.

HLAVA II

PRAVIDLA PRO ZAKÁZKY

KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Článek 5

Hospodářské subjekty

1.   Zájemci nebo uchazeči, kteří jsou podle právních předpisů členského státu, ve kterém jsou usazeni, oprávněni poskytovat danou službu, nesmějí být odmítnuti pouze na základě skutečnosti, že právní předpisy členského státu, ve kterém je zakázka zadávána, vyžadují, aby byli buď fyzickou, nebo právnickou osobou.

V případě zakázek na služby a na stavební práce a v případě zakázek na dodávky, které zahrnují navíc služby nebo umísťovací nebo instalační práce, však lze po právnických osobách požadovat, aby v nabídce nebo v žádosti o účast uvedly jména a odpovídající odbornou kvalifikaci osob, kteří budou zodpovídat za plnění dané zakázky.

2.   Podávat nabídky nebo vystupovat jako zájemci mohou skupiny hospodářských subjektů. Zadavatelé nesmějí od těchto skupin vyžadovat určitou právní formu k tomu, aby mohly podat nabídku nebo žádost o účast, avšak od vybrané skupiny může být vyžadováno získání takové právní formy, jestliže jí byla zadána zakázka, pokud je tato přeměna nezbytná pro řádné plnění zakázky.

Článek 6

Povinnost zadavatelů zachovávat důvěrnost

Aniž jsou dotčena ustanovení této směrnice, zejména ta, která se týkají povinností v souvislosti se zveřejňováním zadaných zakázek a s informováním zájemců a uchazečů podle čl. 30 odst. 3 a článku 35, a v souladu s vnitrostátním právem, kterým se zadavatel řídí, zejména právními předpisy o přístupu k informacím, nezveřejňuje zadavatel, s výhradou smluvně nabytých práv, informace, jež mu byly sděleny hospodářskými subjekty a byly jimi označeny za důvěrné; takové informace zahrnují zejména technická nebo obchodní tajemství a důvěrná hlediska nabídek.

Článek 7

Ochrana utajovaných informací

Zadavatelé mohou pro hospodářské subjekty stanovit požadavky zaměřené na ochranu utajovaných informací, jež jsou sdělovány v zadávacím řízení. Mohou od nich rovněž požadovat, aby zajistily dodržování těchto požadavků svými subdodavateli.

KAPITOLA II

Prahové hodnoty, ústřední nákupní subjekty a vyloučení zakázky

Oddíl 1

Prahové hodnoty

Článek 8

Částky prahových hodnot pro zakázky

Tato směrnice se vztahuje na zakázky, jejichž odhadovaná hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) se rovná těmto prahovým hodnotám nebo je vyšší:

| a) | 412 000 EUR pro zakázky na dodávky a na služby; |
| --- | --- |

a)

412 000 EUR pro zakázky na dodávky a na služby;

| b) | 5 150 000 EUR pro zakázky na stavební práce. |
| --- | --- |

b)

5 150 000 EUR pro zakázky na stavební práce.

Článek 9

Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek a rámcových dohod

1.   Výpočet odhadované hodnoty zakázky je založen na celkové splatné částce bez DPH, odhadované zadavatelem. Tento výpočet bere v úvahu celkovou odhadovanou částku, která zahrnuje jakoukoli formu případné opce a případná obnovení zakázky.

Jestliže zadavatel poskytuje zájemcům či uchazečům ceny nebo platby, zahrne je do výpočtu odhadované hodnoty zakázky.

2.   Odhad musí být platný v okamžiku, kdy je odesíláno oznámení o zakázce, jak je stanoveno v čl. 32 odst. 2, nebo v případech, kdy takové oznámení není vyžadováno, v okamžiku, kdy zadavatel zahájí zadávací řízení.

3.   Žádný projekt díla nebo navrhovaný nákup určitého množství dodávek nebo služeb nesmí být rozdělen tak, aby byly vytvořeny v podstatě totožné dílčí zakázky, nebo jinak rozdělen tak, aby se zabránilo použití této směrnice.

4.   Pokud jde o zakázky na stavební práce, musí výpočet odhadované hodnoty brát v úvahu jak náklady na stavební práce, tak celkovou odhadovanou hodnotu dodávek nezbytných k provedení stavebních prací, které zadavatelé dávají zhotoviteli k dispozici.

| 5. | a) | Může-li zamýšlená stavba nebo nákup služeb vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech takových částí.
  Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 8 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části.
  Zadavatelé však mohou upustit od použití této směrnice v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80 000 EUR pro služby nebo 1 000 000 EUR pro stavební práce, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí. |
| --- | --- | --- |
| b) | Může-li záměr na získání podobných dodávek vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, bere se pro účely čl. 8 písm. a) a b) v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí.
  Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 8 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části.
  Zadavatelé však mohou upustit od použití této směrnice v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80 000 EUR, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí. |

5.

a)

Může-li zamýšlená stavba nebo nákup služeb vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech takových částí.

Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 8 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části.

Zadavatelé však mohou upustit od použití této směrnice v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80 000 EUR pro služby nebo 1 000 000 EUR pro stavební práce, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.

b)

Může-li záměr na získání podobných dodávek vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, bere se pro účely čl. 8 písm. a) a b) v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí.

Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 8 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části.

Zadavatelé však mohou upustit od použití této směrnice v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80 000 EUR, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.

6.   Pro zakázky na dodávky, jejichž předmětem je leasing, nájem nebo koupě výrobků na splátky, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere tato hodnota:

| a) | v případě zakázek na dobu určitou, kdy je tato doba rovna dvanácti měsícům nebo kratší, celková odhadovaná hodnota za dobu trvání zakázky, nebo je-li doba trvání zakázky delší než dvanáct měsíců, celková hodnota, včetně odhadované zůstatkové hodnoty; |
| --- | --- |

a)

v případě zakázek na dobu určitou, kdy je tato doba rovna dvanácti měsícům nebo kratší, celková odhadovaná hodnota za dobu trvání zakázky, nebo je-li doba trvání zakázky delší než dvanáct měsíců, celková hodnota, včetně odhadované zůstatkové hodnoty;

| b) | v případě zakázek na dobu neurčitou nebo v případě, že doba jejich trvání nemůže být definována, měsíční hodnota vynásobená 48. |
| --- | --- |

b)

v případě zakázek na dobu neurčitou nebo v případě, že doba jejich trvání nemůže být definována, měsíční hodnota vynásobená 48.

7.   V případě zakázek na dodávky nebo na služby, které jsou pravidelné povahy nebo které mají být obnovovány během daného období, se odhadovaná hodnota zakázky vypočte na základě

| a) | buď celkové skutečné hodnoty po sobě jdoucích zakázek stejného druhu zadaných během předchozích dvanácti měsíců nebo předchozího účetního období, pokud možno přizpůsobené odhadovaným změnám v množství nebo hodnotě během dvanácti měsíců následujících po první zakázce; |
| --- | --- |

a)

buď celkové skutečné hodnoty po sobě jdoucích zakázek stejného druhu zadaných během předchozích dvanácti měsíců nebo předchozího účetního období, pokud možno přizpůsobené odhadovaným změnám v množství nebo hodnotě během dvanácti měsíců následujících po první zakázce;

| b) | nebo celkové odhadované hodnoty po sobě jdoucích zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po první dodávce nebo během účetního období, je-li delší než dvanáct měsíců. |
| --- | --- |

b)

nebo celkové odhadované hodnoty po sobě jdoucích zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po první dodávce nebo během účetního období, je-li delší než dvanáct měsíců.

Výběr metody použité pro výpočet odhadované hodnoty zakázky nesmí být proveden s úmyslem vyloučit ji z oblasti působnosti této směrnice.

8.   Pro zakázky na služby se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere případně tato hodnota:

| a) | pro tyto druhy služeb:






  i) | pojišťovací služby: splatné pojistné a podobné odměny; |
| --- | --- | --- |

a)

pro tyto druhy služeb:

i)

pojišťovací služby: splatné pojistné a podobné odměny;

| ii) | zakázky zahrnující projekt: honoráře, splatné provize a podobné odměny; |
| --- | --- |

ii)

zakázky zahrnující projekt: honoráře, splatné provize a podobné odměny;

| b) | pro zakázky na služby, které neuvádějí celkovou cenu:






  i) | v případě zakázek na dobu určitou, je-li doba trvání rovna 48 měsícům nebo kratší: celková hodnota za celou dobu jejich trvání; |
| --- | --- | --- |

b)

pro zakázky na služby, které neuvádějí celkovou cenu:

i)

v případě zakázek na dobu určitou, je-li doba trvání rovna 48 měsícům nebo kratší: celková hodnota za celou dobu jejich trvání;

| ii) | v případě zakázek na dobu neurčitou nebo s dobou trvání delší než 48 měsíců: měsíční hodnota vynásobená 48. |
| --- | --- |

ii)

v případě zakázek na dobu neurčitou nebo s dobou trvání delší než 48 měsíců: měsíční hodnota vynásobená 48.

9.   U rámcových dohod se v úvahu bere nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH všech zakázek zamýšlených pro celou dobu platnosti dohody.

Oddíl 2

Ústřední nákupní subjekty

Článek 10

Zakázky zadávané a rámcové dohody uzavírané ústředními nákupními subjekty

1.   Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředního nákupního subjektu.

2.   Má se za to, že zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředního nákupního subjektu v případech stanovených v čl. 1 bodě 18, jednají v souladu s touto směrnicí,

| — | pokud ji dodržuje ústřední nákupní subjekt, nebo |
| --- | --- |

—

pokud ji dodržuje ústřední nákupní subjekt, nebo

| — | není-li ústřední nákupní subjekt zadavatelem, pokud jsou pravidla, která používá při zadávání zakázek, v souladu se všemi ustanoveními této směrnice a zadané zakázky podléhají účinným prostředkům nápravy srovnatelným s prostředky stanovenými v hlavě IV. |
| --- | --- |

—

není-li ústřední nákupní subjekt zadavatelem, pokud jsou pravidla, která používá při zadávání zakázek, v souladu se všemi ustanoveními této směrnice a zadané zakázky podléhají účinným prostředkům nápravy srovnatelným s prostředky stanovenými v hlavě IV.

Oddíl 3

Vyloučené zakázky

Článek 11

Použití vyloučení

Žádné z pravidel, postupů, programů, dohod, ujednání či smluv uvedených v tomto oddíle nesmí být použito za účelem obcházení ustanovení této směrnice.

Článek 12

Zakázky zadávané podle mezinárodních pravidel

Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které se řídí

| a) | zvláštními procedurálními pravidly podle mezinárodní dohody či ujednání uzavřeného mezi jedním nebo více členskými státy a jednou nebo více třetími zeměmi; |
| --- | --- |

a)

zvláštními procedurálními pravidly podle mezinárodní dohody či ujednání uzavřeného mezi jedním nebo více členskými státy a jednou nebo více třetími zeměmi;

| b) | zvláštními procedurálními pravidly podle uzavřené mezinárodní dohody či ujednání souvisejícího s rozmístěním jednotek a týkajícího se podniků členského státu nebo třetí země; |
| --- | --- |

b)

zvláštními procedurálními pravidly podle uzavřené mezinárodní dohody či ujednání souvisejícího s rozmístěním jednotek a týkajícího se podniků členského státu nebo třetí země;

| c) | zvláštními procedurálními pravidly mezinárodní organizace, která provádí nákupy pro své vlastní účely, anebo které musí být zadávány členskými státy v souladu s uvedenými pravidly. |
| --- | --- |

c)

zvláštními procedurálními pravidly mezinárodní organizace, která provádí nákupy pro své vlastní účely, anebo které musí být zadávány členskými státy v souladu s uvedenými pravidly.

Článek 13

Zvláštní vyloučení

Tato směrnice se nevztahuje

| a) | na zakázky, u nichž by použití pravidel této směrnice zavazovalo členský stát poskytnout informace, jejichž zveřejnění by podle něj bylo v rozporu s podstatnými zájmy jeho bezpečnosti; |
| --- | --- |

a)

na zakázky, u nichž by použití pravidel této směrnice zavazovalo členský stát poskytnout informace, jejichž zveřejnění by podle něj bylo v rozporu s podstatnými zájmy jeho bezpečnosti;

| b) | na zakázky pro účely zpravodajských činností; |
| --- | --- |

b)

na zakázky pro účely zpravodajských činností;

| c) | na zakázky zadávané v rámci programů spolupráce založených na výzkumu a vývoji, jež společně provádějí alespoň dva členské státy při vývoji nového výrobku, a případně i v pozdějších fázích celého či části životního cyklu tohoto výrobku. Při uzavírání dohod o těchto programech spolupráce pouze mezi členskými státy sdělí členské státy Komisi podíl nákladů na výzkum a vývoj na celkových nákladech daného programu, dohodu o sdílení nákladů a rovněž zamýšlený případný podíl na nákupech jednotlivých členských států; |
| --- | --- |

c)

na zakázky zadávané v rámci programů spolupráce založených na výzkumu a vývoji, jež společně provádějí alespoň dva členské státy při vývoji nového výrobku, a případně i v pozdějších fázích celého či části životního cyklu tohoto výrobku. Při uzavírání dohod o těchto programech spolupráce pouze mezi členskými státy sdělí členské státy Komisi podíl nákladů na výzkum a vývoj na celkových nákladech daného programu, dohodu o sdílení nákladů a rovněž zamýšlený případný podíl na nákupech jednotlivých členských států;

| d) | na zakázky zadané ve třetí zemi, včetně zakázek na civilní nákupy, provedené v době nasazení sil mimo území Unie, pokud operační potřeby vyžadují, aby byly zadány hospodářským subjektům umístěným v oblasti operací; |
| --- | --- |

d)

na zakázky zadané ve třetí zemi, včetně zakázek na civilní nákupy, provedené v době nasazení sil mimo území Unie, pokud operační potřeby vyžadují, aby byly zadány hospodářským subjektům umístěným v oblasti operací;

| e) | na zakázky na služby, které se týkají nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv k nim jakýmikoli způsoby financování; |
| --- | --- |

e)

na zakázky na služby, které se týkají nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv k nim jakýmikoli způsoby financování;

| f) | na zakázky zadávané veřejnou správou jiné veřejné správě, jež se týkají






  i) | dodávek vojenského vybavení či citlivého vybavení, |
| --- | --- | --- |

f)

na zakázky zadávané veřejnou správou jiné veřejné správě, jež se týkají

i)

dodávek vojenského vybavení či citlivého vybavení,

| ii) | stavebních prací a služeb přímo souvisejících s tímto vybavením nebo |
| --- | --- |

ii)

stavebních prací a služeb přímo souvisejících s tímto vybavením nebo

| iii) | stavebních prací a služeb pro výhradně vojenské účely či citlivých stavebních prací a citlivých služeb; |
| --- | --- |

iii)

stavebních prací a služeb pro výhradně vojenské účely či citlivých stavebních prací a citlivých služeb;

| g) | na rozhodčí a smírčí služby; |
| --- | --- |

g)

na rozhodčí a smírčí služby;

| h) | na finanční služby s výjimkou pojišťovacích služeb; |
| --- | --- |

h)

na finanční služby s výjimkou pojišťovacích služeb;

| i) | na pracovní smlouvy; |
| --- | --- |

i)

na pracovní smlouvy;

| j) | na služby ve výzkumu a vývoji jiné než ty, kde prospěch připadá výhradně zadavateli pro jeho potřeby, aby jej využil při vlastní činnosti, za podmínky, že poskytovaná služba je plně hrazena zadavatelem. |
| --- | --- |

j)

na služby ve výzkumu a vývoji jiné než ty, kde prospěch připadá výhradně zadavateli pro jeho potřeby, aby jej využil při vlastní činnosti, za podmínky, že poskytovaná služba je plně hrazena zadavatelem.

Oddíl 4

Zvláštní úprava

Článek 14

Vyhrazené zakázky

Členské státy mohou vyhradit účast na zadávacím řízení chráněným dílnám nebo stanovit, že tyto zakázky musí být provedeny v rámci programů chráněného zaměstnání, kde většina dotčených zaměstnanců jsou zdravotně postižené osoby, které z důvodu povahy nebo vážnosti svého postižení nemohou vykonávat pracovní činnost v běžných podmínkách.

Oznámení o zakázce musí odkazovat na toto ustanovení.

KAPITOLA III

Úprava zakázek na služby

Článek 15

Zakázky na služby uvedené v příloze I

Zakázky, jejichž předmětem jsou služby podle článku 2 uvedené v příloze I, se zadávají v souladu s články 18 až 54.

Článek 16

Zakázky na služby uvedené v příloze II

Na zakázky, jejichž předmětem jsou služby podle článku 2 uvedené v příloze II, se vztahují výhradně článek 18 a čl. 30 odst. 3.

Článek 17

Smíšené zakázky na služby uvedené v příloze I a služby uvedené v příloze II

Zakázky, jejichž předmětem jsou jak služby podle článku 2 uvedené v příloze I, tak služby podle článku 2 uvedené v příloze II, se zadávají v souladu s články 18 až 54, je-li hodnota služeb uvedených v příloze I vyšší než hodnota služeb uvedených v příloze II. V ostatních případech se zakázky zadávají v souladu s článkem 18 a čl. 30 odst. 3.

KAPITOLA IV

Zvláštní pravidla pro dokumenty týkající se zakázky

Článek 18

Technické specifikace

1.   Technické specifikace, jak jsou vymezeny v bodě 1 přílohy II, se uvádějí v dokumentech týkajících se zakázky (oznámení o zakázce, zadávací dokumentace, popisných dokumentech nebo dodatečných dokumentech).

2.   Technické specifikace musí uchazečům vytvořit podmínky pro rovný přístup a nesmějí vést k vytváření neodůvodněných překážek pro otevření zadávání zakázek hospodářské soutěži.

3.   Aniž jsou dotčena právně závazná vnitrostátní technická pravidla (včetně pravidel týkajících se bezpečnosti výrobků) či technické požadavky, kterým musí členský stát podle mezinárodních standardizačních dohod vyhovět s cílem zaručit interoperabilitu, již tyto dohody vyžadují, a jsou-li v souladu s právem Společenství, musí být technické specifikace formulovány

| a) | buď odkazem na technické specifikace uvedené v příloze III a, v pořadí podle významu,






  — | na vnitrostátní civilní normy přejímající evropské normy, |
| --- | --- | --- |

a)

buď odkazem na technické specifikace uvedené v příloze III a, v pořadí podle významu,

—

na vnitrostátní civilní normy přejímající evropské normy,

| — | na evropská technická schválení, |
| --- | --- |

—

na evropská technická schválení,

| — | na obecné civilní technické specifikace, |
| --- | --- |

—

na obecné civilní technické specifikace,

| — | na vnitrostátní civilní normy přejímající mezinárodní normy, |
| --- | --- |

—

na vnitrostátní civilní normy přejímající mezinárodní normy,

| — | na jiné mezinárodní civilní normy, |
| --- | --- |

—

na jiné mezinárodní civilní normy,

| — | na jiné technické referenční systémy vypracované evropskými normalizačními subjekty, nebo pokud neexistují, na jiné vnitrostátní civilní normy, vnitrostátní technická schválení nebo vnitrostátní technické specifikace týkající se projektování, výpočtu a provádění staveb a použití výrobků, |
| --- | --- |

—

na jiné technické referenční systémy vypracované evropskými normalizačními subjekty, nebo pokud neexistují, na jiné vnitrostátní civilní normy, vnitrostátní technická schválení nebo vnitrostátní technické specifikace týkající se projektování, výpočtu a provádění staveb a použití výrobků,

| — | na civilní technické specifikace, které pocházejí z průmyslu a jsou jím všeobecně uznávány, nebo |
| --- | --- |

—

na civilní technické specifikace, které pocházejí z průmyslu a jsou jím všeobecně uznávány, nebo

| — | na vnitrostátní „normy v oblasti obrany“ definované v bodě 3 přílohy III a specifikace obranného vybavení, jež těmto normám odpovídají. |
| --- | --- |

—

na vnitrostátní „normy v oblasti obrany“ definované v bodě 3 přílohy III a specifikace obranného vybavení, jež těmto normám odpovídají.

Každý odkaz je doprovázen slovy „nebo rovnocenný“;

| b) | nebo formou požadavků na výkon nebo funkci; tyto požadavky mohou zahrnovat vlastnosti z hlediska životního prostředí.
  Tyto parametry však musí být dostatečně přesné, aby umožnily uchazečům určit předmět zakázky a zadavatelům zadat zakázku; |
| --- | --- |

b)

nebo formou požadavků na výkon nebo funkci; tyto požadavky mohou zahrnovat vlastnosti z hlediska životního prostředí.

Tyto parametry však musí být dostatečně přesné, aby umožnily uchazečům určit předmět zakázky a zadavatelům zadat zakázku;

| c) | nebo formou požadavků na výkon nebo funkci, jak je uvedeno v písmenu b), s odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) jako na prostředek pro předpoklad shody s takovými požadavky na výkon nebo funkci; nebo |
| --- | --- |

c)

nebo formou požadavků na výkon nebo funkci, jak je uvedeno v písmenu b), s odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) jako na prostředek pro předpoklad shody s takovými požadavky na výkon nebo funkci; nebo

| d) | nebo odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) pro určité vlastnosti a odkazem na požadavky na výkon a funkci uvedené v písmenu b) pro ostatní vlastnosti. |
| --- | --- |

d)

nebo odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) pro určité vlastnosti a odkazem na požadavky na výkon a funkci uvedené v písmenu b) pro ostatní vlastnosti.

4.   Jestliže zadavatel využije možnosti odkázat na specifikace uvedené v odst. 3 písm. a), nesmí odmítnout nabídku pouze z důvodu, že nabízené výrobky a služby nejsou v souladu se specifikacemi, na které odkázal, pokud uchazeč ke spokojenosti zadavatele ve své nabídce jakýmkoli vhodným prostředkem prokáže, že řešení, která navrhuje, rovnocenným způsobem vyhovují požadavkům definovaným technickými specifikacemi.

Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

5.   Jestliže zadavatel využije možnosti stanovit požadavky na výkon nebo funkci uvedené v odstavci 3, nesmí odmítnout nabídku na stavební práce, výrobky nebo služby, které jsou v souladu s vnitrostátní normou přejímající evropskou normu, evropským technickým schválením, obecnou technickou specifikací, mezinárodní normou nebo technickým referenčním systémem vypracovaným evropským normalizačním subjektem, pokud tyto specifikace řeší požadavky na výkon nebo na funkci, které zadavatel stanovil.

Ve své nabídce musí uchazeč prokázat ke spokojenosti zadavatele jakýmkoli vhodným prostředkem, že stavba, výrobek nebo služba, která je v souladu s normou, splňuje požadavky zadavatele na výkon nebo funkci.

Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

6.   Jestliže zadavatelé stanoví vlastnosti z hlediska životního prostředí formou požadavků na výkon nebo na funkci, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b), mohou používat podrobné specifikace, nebo je-li to třeba, jejich části, jak jsou definovány evropskými, mezinárodními nebo vnitrostátními ekoznačkami nebo jakoukoli jinou ekoznačkou, za předpokladu, že

| — | tyto specifikace jsou vhodné pro vymezení vlastností dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky, |
| --- | --- |

—

tyto specifikace jsou vhodné pro vymezení vlastností dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky,

| — | požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací, |
| --- | --- |

—

požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací,

| — | ekoznačky jsou přijaty za použití řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány veřejné správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a organizace na ochranu životního prostředí, a |
| --- | --- |

—

ekoznačky jsou přijaty za použití řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány veřejné správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a organizace na ochranu životního prostředí, a

| — | jsou přístupné všem subjektům, které mají zájem. |
| --- | --- |

—

jsou přístupné všem subjektům, které mají zájem.

Zadavatelé mohou uvést, že u výrobků a služeb opatřených ekoznačkou platí předpoklad, že splňují technické specifikace stanovené v zadávací dokumentaci; musí přijmout každý vhodný důkazní prostředek, jako je technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

7.   „Uznané subjekty“ ve smyslu tohoto článku jsou zkušební a kalibrační laboratoře a osvědčovací a inspekční subjekty, které splňují platné evropské normy.

Zadavatelé přijímají osvědčení vydaná uznanými subjekty usazenými v jiných členských státech.

8.   Není-li to odůvodněno předmětem zakázky, nesmějí technické specifikace odkazovat na určitou výrobu nebo zdroj nebo na určitý postup nebo na obchodní značky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, pokud by to vedlo ke zvýhodnění nebo vyloučení určitých podniků nebo určitých výrobků. Takový odkaz je výjimečně dovolen, není-li dostatečně přesný a srozumitelný popis předmětu zakázky podle odstavců 3 a 4 možný; takový odkaz musí být doprovázen slovy „nebo rovnocenný“.

Článek 19

Varianty

1.   Je-li kritériem pro zadání zakázky hospodářsky nejvýhodnější nabídka, mohou zadavatelé dát uchazečům souhlas k podání variant.

2.   Zadavatelé v oznámení o zakázce uvedou, zda povolují podání variant nebo ne. Bez tohoto údaje nejsou varianty povoleny.

3.   Zadavatelé, kteří povolí podání variant, uvedou v zadávací dokumentaci minimální požadavky, jež musí varianty splňovat, a požadavky na jejich podávání.

Pouze varianty, které splňují minimální požadavky stanovené těmito zadavateli, jsou brány v úvahu.

4.   V zadávacím řízení u zakázek na dodávky nebo na služby nesmějí zadavatelé, kteří povolili podání variant, odmítnout variantu pouze z toho důvodu, že by vedla, pokud by byla přijata, buď spíše k zakázce na služby než k zakázce na dodávky, nebo spíše k zakázce na dodávky než k zakázce na služby.

Článek 20

Podmínky plnění zakázky

Zadavatelé mohou stanovit zvláštní podmínky pro plnění zakázky za předpokladu, že jsou slučitelné s právem Společenství a jsou uvedeny v dokumentech týkajících se zakázky (oznámení o zakázce, zadávací dokumentaci, popisných dokumentech nebo dodatečných dokumentech). Tyto podmínky se mohou týkat zejména subdodávek nebo zajištění bezpečnosti utajovaných informací nebo bezpečnosti dodávek požadované zadavatelem v souladu s články 21, 22 a 23 nebo zohledňovat hlediska ochrany životního prostředí nebo sociální hlediska.

Článek 21

Subdodávky

1.   Úspěšný uchazeč si může zvolit své subdodavatele pro všechny subdodávky, na něž se nevztahuje požadavek uvedený v odstavcích 3 a 4, a nesmí být zejména nucen diskriminovat potenciální subdodavatele z důvodu jejich státní příslušnosti.

2.   Zadavatel od uchazeče může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí požadovat,

| — | aby ve své nabídce uvedl, jakou část zakázky případně zamýšlí zadat třetím osobám, a všechny navrhované subdodavatele spolu s předmětem subdodávek, pro něž jsou navrhováni; nebo |
| --- | --- |

—

aby ve své nabídce uvedl, jakou část zakázky případně zamýšlí zadat třetím osobám, a všechny navrhované subdodavatele spolu s předmětem subdodávek, pro něž jsou navrhováni; nebo

| — | aby uvedl veškeré změny, k nimž dojde na úrovni subdodavatelů během plnění zakázky. |
| --- | --- |

—

aby uvedl veškeré změny, k nimž dojde na úrovni subdodavatelů během plnění zakázky.

3.   Zadavatel může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí pro úspěšného uchazeče stanovit povinnost uplatňovat hlavu III na všechny nebo některé subdodávky, jež úspěšný uchazeč zamýšlí zadat třetím osobám.

4.   Členské státy mohou stanovit, že zadavatel může nebo musí od úspěšného uchazeče požadovat, aby část zakázky zadal třetí osobě. Zadavatel, který zadání části zakázky třetí osobě požaduje, uvede minimální část zakázky v podobě rozpětí její hodnoty stanovícího minimální a maximální procentní podíl. Maximální procentní podíl nesmí přesáhnout 30 % hodnoty zakázky. Toto rozpětí musí být přiměřené předmětu a hodnotě zakázky a povaze dotyčného odvětví, včetně úrovně hospodářské soutěže na tomto trhu a příslušných technických schopností průmyslové základny.

Veškeré procentní podíly subdodávek v rámci rozpětí hodnot zakázek stanoveného zadavatelem se považují za vyhovující požadavku na zadání části zakázky třetí osobě uvedenému v tomto odstavci.

Uchazeči mohou navrhnout, aby byla třetí osobě zadána část zakázky, jejíž celková hodnota přesahuje rozpětí stanovené zadavatelem.

Zadavatel musí po uchazečích požadovat, aby ve své nabídce uvedli, kterou část nebo které části své nabídky zamýšlejí zadat třetí osobě, aby vyhověli požadavku uvedenému v prvním pododstavci.

Zadavatel od uchazečů může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí požadovat, aby rovněž uvedli, kterou část nebo které části své nabídky zamýšlejí zadat třetí osobě nad rámec požadovaného procentního podílu a které subdodavatele již určili.

Úspěšný uchazeč udělí třetí osobě subdodávky odpovídající procentnímu podílu, jejž pro úspěšného uchazeče stanovil pro tento případ zadavatel v souladu s hlavou III.

5.   Pokud členský stát stanoví, že zadavatel může zamítnout subdodavatele vybrané uchazečem ve fázi řízení o zadání hlavní zakázky nebo úspěšným uchazečem během plnění zakázky, musí být toto zamítnutí založeno pouze na kritériích, jež byla uplatněna při výběru uchazečů o hlavní zakázku. Pokud zadavatel zamítne subdodavatele, musí uchazeči nebo úspěšnému uchazeči poskytnout písemné odůvodnění, v němž uvede, proč se domnívá, že daný subdodavatel nesplňuje stanovená kritéria.

6.   Požadavky zmíněné v odstavcích 2 až 5 musí být uvedeny v oznámení o zakázce.

7.   Odstavci 1 až 5 není dotčena otázka odpovědnosti hlavního hospodářského subjektu.

Článek 22

Bezpečnost informací

Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní zadavatel v dokumentech týkajících se zakázky (oznámení o zakázce, zadávací dokumentaci, popisných dokumentech nebo dodatečných dokumentech) opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.

Za tímto účelem může zadavatel vyžadovat, aby nabídka obsahovala mimo jiné tyto údaje:

| a) | závazek uchazeče a již určených subdodavatelů náležitě zabezpečit ochranu veškerých utajovaných informací, jež mají k dispozici nebo k nimž získají přístup při plnění zakázky či po ukončení platnosti zakázky nebo jejím dokončení v souladu s příslušnými právními a správními předpisy; |
| --- | --- |

a)

závazek uchazeče a již určených subdodavatelů náležitě zabezpečit ochranu veškerých utajovaných informací, jež mají k dispozici nebo k nimž získají přístup při plnění zakázky či po ukončení platnosti zakázky nebo jejím dokončení v souladu s příslušnými právními a správními předpisy;

| b) | závazek uchazeče získat závazek uvedený v písmenu a) od ostatních subdodavatelů, kterým zadá subdodávku během plnění zakázky; |
| --- | --- |

b)

závazek uchazeče získat závazek uvedený v písmenu a) od ostatních subdodavatelů, kterým zadá subdodávku během plnění zakázky;

| c) | dostatečné informace o již určených subdodavatelích, které zadavateli umožní posoudit, zda má každý z těchto subdodavatelů požadované schopnosti patřičně zabezpečit ochranu utajovaných informací, k nimž budou mít subdodavatelé přístup nebo které jsou povinni vytvořit v rámci své subdodavatelské činnosti; |
| --- | --- |

c)

dostatečné informace o již určených subdodavatelích, které zadavateli umožní posoudit, zda má každý z těchto subdodavatelů požadované schopnosti patřičně zabezpečit ochranu utajovaných informací, k nimž budou mít subdodavatelé přístup nebo které jsou povinni vytvořit v rámci své subdodavatelské činnosti;

| d) | závazek uchazeče poskytnout informace požadované v písmenu c) v případě nových subdodavatelů ještě před tím, než jim bude zadána subdodávka. |
| --- | --- |

d)

závazek uchazeče poskytnout informace požadované v písmenu c) v případě nových subdodavatelů ještě před tím, než jim bude zadána subdodávka.

Nejsou-li na úrovni Společenství harmonizovány systémy vnitrostátních bezpečnostních prověrek, mohou členské státy stanovit, že opatření a požadavky uvedené ve druhém pododstavci musí být v souladu s vnitrostátními předpisy o bezpečnostních prověrkách. Členské státy uznávají bezpečnostní prověrky, jež pokládají za rovnocenné bezpečnostním prověrkám vystaveným v souladu s jejich vnitrostátním právem, mohou však samy provést a zohlednit další šetření, je-li to považováno za nezbytné.

Článek 23

Bezpečnost dodávek

Zadavatel v dokumentech týkajících se zakázky (oznámení o zakázce, zadávací dokumentaci, popisných dokumentech nebo dodatečných dokumentech) upřesní své požadavky na bezpečnost dodávek.

Za tímto účelem může zadavatel vyžadovat, aby nabídka obsahovala mimo jiné tyto údaje:

| a) | osvědčení nebo dokumentaci, jež zadavateli uspokojivým způsobem prokáže, že uchazeč bude schopen dostát svým závazkům v oblasti vývozu, transferu a průvozu zboží ve vztahu ke smlouvě, včetně veškerých dodatečných dokumentů obdržených od dotčeného členského státu nebo dotčených členských států; |
| --- | --- |

a)

osvědčení nebo dokumentaci, jež zadavateli uspokojivým způsobem prokáže, že uchazeč bude schopen dostát svým závazkům v oblasti vývozu, transferu a průvozu zboží ve vztahu ke smlouvě, včetně veškerých dodatečných dokumentů obdržených od dotčeného členského státu nebo dotčených členských států;

| b) | sdělení o veškerých omezeních pro zadavatele, pokud jde o zveřejňování, transfer a využití výrobků a služeb nebo o jakýkoli výsledek těchto výrobků a služeb, která vyplývají z kontroly vývozu či bezpečnostních opatření; |
| --- | --- |

b)

sdělení o veškerých omezeních pro zadavatele, pokud jde o zveřejňování, transfer a využití výrobků a služeb nebo o jakýkoli výsledek těchto výrobků a služeb, která vyplývají z kontroly vývozu či bezpečnostních opatření;

| c) | osvědčení nebo dokumentaci prokazující, že organizace a umístění uchazečova dodavatelského řetězce mu umožní vyhovět požadavkům zadavatele v oblasti bezpečnosti dodávek upřesněných v zadávací dokumentaci, a závazek zajistit, aby případné změny jeho dodavatelského řetězce, k nimž dojde během plnění zakázky, neměly nepříznivý vliv na plnění těchto požadavků; |
| --- | --- |

c)

osvědčení nebo dokumentaci prokazující, že organizace a umístění uchazečova dodavatelského řetězce mu umožní vyhovět požadavkům zadavatele v oblasti bezpečnosti dodávek upřesněných v zadávací dokumentaci, a závazek zajistit, aby případné změny jeho dodavatelského řetězce, k nimž dojde během plnění zakázky, neměly nepříznivý vliv na plnění těchto požadavků;

| d) | závazek uchazeče vytvořit nebo udržet kapacitu, která je vyžadována pro řešení případných dodatečných potřeb zadavatele vyplývajících z krize, v souladu s podmínkami, jež mají být dohodnuty; |
| --- | --- |

d)

závazek uchazeče vytvořit nebo udržet kapacitu, která je vyžadována pro řešení případných dodatečných potřeb zadavatele vyplývajících z krize, v souladu s podmínkami, jež mají být dohodnuty;

| e) | veškeré dodatečné dokumenty pocházející od uchazečových vnitrostátních orgánů týkající se uspokojení dodatečných potřeb zadavatele, které by případně vyplynuly z krize; |
| --- | --- |

e)

veškeré dodatečné dokumenty pocházející od uchazečových vnitrostátních orgánů týkající se uspokojení dodatečných potřeb zadavatele, které by případně vyplynuly z krize;

| f) | závazek uchazeče zajistit údržbu, modernizaci nebo úpravy dodávek, které jsou předmětem zakázky; |
| --- | --- |

f)

závazek uchazeče zajistit údržbu, modernizaci nebo úpravy dodávek, které jsou předmětem zakázky;

| g) | závazek uchazeče včas informovat zadavatele o veškerých změnách své organizace, dodavatelského řetězce nebo průmyslové strategie, které mohou ovlivnit závazky uchazeče vůči zadavateli; |
| --- | --- |

g)

závazek uchazeče včas informovat zadavatele o veškerých změnách své organizace, dodavatelského řetězce nebo průmyslové strategie, které mohou ovlivnit závazky uchazeče vůči zadavateli;

| h) | závazek uchazeče poskytnout zadavateli v souladu s podmínkami, jež mají být dohodnuty, veškeré specifické prostředky, jež jsou nezbytné pro výrobu náhradních dílů, součástek, montážních bloků a zvláštního zkušebního zařízení, včetně technických výkresů, licencí a návodů k použití, v případě, že již není schopen provést dotyčné dodávky. |
| --- | --- |

h)

závazek uchazeče poskytnout zadavateli v souladu s podmínkami, jež mají být dohodnuty, veškeré specifické prostředky, jež jsou nezbytné pro výrobu náhradních dílů, součástek, montážních bloků a zvláštního zkušebního zařízení, včetně technických výkresů, licencí a návodů k použití, v případě, že již není schopen provést dotyčné dodávky.

Od uchazeče nesmí být vyžadováno, aby získal od členského státu příslib, kterým by byla dotčena volnost tohoto členského státu uplatňovat v souladu s příslušným mezinárodním právem nebo právem Společenství svá vnitrostátní licenční kritéria pro vývoz, transfer nebo průvoz za okolností existujících v době vydání takového rozhodnutí o udělení licence.

Článek 24

Povinnosti týkající se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek

1.   Zadavatel v zadávací dokumentaci může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí uvést subjekt nebo subjekty, od nichž může zájemce nebo uchazeč získat náležité informace o povinnostech týkajících se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v členském státě, regionu, místě nebo třetí zemi, kde mají být prováděny stavební práce nebo poskytovány služby, a které platí pro stavební práce prováděné na místě a pro služby poskytované během plnění zakázky.

2.   Zadavatel, který poskytuje informace uvedené v odstavci 1, požádá uchazeče, aby uvedli, že při vypracování své nabídky vzali v úvahu povinnosti týkající se ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v místě, kde mají být provedeny stavební práce nebo poskytnuta služba.

Prvním pododstavcem není dotčeno použití ustanovení článku 49, která se týkají přezkoumání mimořádně nízkých nabídek.

KAPITOLA V

Řízení

Článek 25

Použitelná řízení

Při zadávání zakázek zadavatelé použijí vnitrostátní řízení upravená pro účely této směrnice.

Zadavatelé se mohou rozhodnout zadat zakázky za použití omezeného řízení nebo vyjednávacího řízení se zveřejněním oznámení o zakázce.

Za okolností uvedených v článku 27 mohou své zakázky zadat prostřednictvím soutěžního dialogu.

Ve zvláštních případech a za zvláštních okolností, výslovně uvedených v článku 28, mohou zadavatelé použít vyjednávací řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce.

Článek 26

Vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce

1.   Ve vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce vyjednávají zadavatelé s uchazeči o jimi podaných nabídkách, aby je přizpůsobili požadavkům, které stanovili v oznámení o zakázce, v zadávací dokumentaci a v případných dodatečných dokumentech, a aby určili nejlepší nabídku v souladu s článkem 47.

2.   Během vyjednávání zajistí zadavatelé rovné zacházení se všemi uchazeči. Zejména neposkytují diskriminačním způsobem informace, které mohou zvýhodnit některé uchazeče vůči jiným.

3.   Zadavatelé mohou stanovit, že řízení se koná v navazujících fázích, s cílem snížit počet nabídek k vyjednávání použitím kritérií pro zadání uvedených v oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci. V oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci musí být uvedeno, zda byl takový postup použit.

Článek 27

Soutěžní dialog

1.   V případě zvláště složitých zakázek mohou členské státy stanovit, že pokud se zadavatel domnívá, že použití omezeného řízení nebo vyjednávacího řízení se zveřejněním oznámení o zakázce mu nedovolí zadat zakázku, může použít soutěžní dialog v souladu s tímto článkem.

Zakázka se zadává pouze na základě zadávacího kritéria pro hospodářsky nejvýhodnější nabídku.

2.   Zadavatelé zveřejní oznámení o zakázce, ve kterém uvedou své potřeby a požadavky, které vymezí v tomto oznámení nebo popisném dokumentu.

3.   Zadavatelé zahájí se zájemci vybranými v souladu s odpovídajícími ustanoveními článků 38 až 46 dialog, jehož cílem je určit a vymezit prostředky, které nejlépe vyhovují pro splnění jejich potřeb. Během tohoto dialogu mohou s vybranými zájemci projednat všechny aspekty zakázky.

V průběhu dialogu zadavatelé zajistí rovné zacházení se všemi uchazeči. Zejména neposkytují informace diskriminačním způsobem, který by mohl zvýhodnit některé uchazeče vůči jiným.

Zadavatelé nesmějí odhalit jiným účastníkům navrhovaná řešení nebo jiné důvěrné informace sdělené zájemcem, který se účastní dialogu, bez jeho souhlasu.

4.   Zadavatelé mohou stanovit, že řízení se koná v navazujících fázích, s cílem snížit počet řešení k projednání ve fázi dialogu použitím kritérií pro zadání uvedených v oznámení o zakázce nebo v popisném dokumentu. V oznámení o zakázce nebo v popisném dokumentu musí být uvedeno, že takový postup může být použit.

5.   Zadavatel pokračuje v dialogu do té doby, než může určit jedno nebo více řešení, v případě potřeby po jejich porovnání, která jsou schopna splnit jeho potřeby.

6.   Poté, co byl dialog prohlášen za ukončený, a poté, co o tom byli informováni účastníci, je zadavatelé vyzvou k podání svých konečných nabídek na základě jednoho nebo více řešení předložených a upřesněných během dialogu. Tyto nabídky musí obsahovat všechny nezbytné a požadované prvky, které jsou nutné pro plnění projektu.

Na žádost zadavatele mohou být tyto nabídky objasněny, upřesněny a zdokonaleny. Objasnění, upřesnění a zdokonalení nebo dodatečné informace však nesmějí zahrnovat změny základních prvků nabídky nebo výzvy k podání nabídek, jejichž obměna by mohla narušit soutěž nebo by měla diskriminační účinek.

7.   Zadavatelé posuzují doručené nabídky na základě kritérií pro zadání zakázky stanovených v oznámení o zakázce nebo v popisném dokumentu a vyberou hospodářsky nejvýhodnější nabídku v souladu s článkem 47.

Na žádost zadavatele může být uchazeč určený jako ten, který podal hospodářsky nejvýhodnější nabídku, požádán o objasnění aspektů své nabídky nebo potvrzení závazků obsažených v nabídce, za předpokladu, že to nezpůsobí změnu podstatných prvků nabídky nebo výzvy k podání nabídek a nevznikne riziko narušení hospodářské soutěže nebo diskriminace.

8.   Zadavatelé mohou účastníkům dialogu stanovit ceny nebo platby.

Článek 28

Případy, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce

Zadavatelé mohou zadávat své zakázky ve vyjednávacím řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce, přičemž odůvodní použití takového postupu v oznámení o udělení zakázky podle čl. 30 odst. 3, v těchto případech:

| 1. | v případě zakázek na stavební práce, zakázek na dodávky a zakázek na služby:






  a) | jestliže v omezeném řízení, vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce nebo v soutěžním dialogu nebyly podány žádné nabídky nebo žádné vhodné nabídky nebo žádné žádosti o účast, za předpokladu, že se původní podmínky zakázky podstatně nezmění, a za podmínky, že je Komisi na její žádost zaslána zpráva; |
| --- | --- | --- |

1.

v případě zakázek na stavební práce, zakázek na dodávky a zakázek na služby:

a)

jestliže v omezeném řízení, vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce nebo v soutěžním dialogu nebyly podány žádné nabídky nebo žádné vhodné nabídky nebo žádné žádosti o účast, za předpokladu, že se původní podmínky zakázky podstatně nezmění, a za podmínky, že je Komisi na její žádost zaslána zpráva;

| b) | jestliže byly podány nabídky, které jsou v rozporu s pravidly, nebo nabídky, které jsou podle vnitrostátních předpisů slučitelných s články 5, 19, 21 až 24 a kapitolou VII hlavy II nepřijatelné v omezeném řízení, vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení nebo soutěžním dialogu, pokud






  i) | se původní podmínky zakázky podstatně nezmění a |
| --- | --- | --- |

b)

jestliže byly podány nabídky, které jsou v rozporu s pravidly, nebo nabídky, které jsou podle vnitrostátních předpisů slučitelných s články 5, 19, 21 až 24 a kapitolou VII hlavy II nepřijatelné v omezeném řízení, vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení nebo soutěžním dialogu, pokud

i)

se původní podmínky zakázky podstatně nezmění a

| ii) | zadavatelé do vyjednávacího řízení zahrnou pouze všechny uchazeče, kteří splňují kritéria stanovená v článcích 39 až 46 a kteří v předchozím omezeném řízení nebo soutěžním dialogu podali nabídky v souladu s formálními požadavky zadávacího řízení; |
| --- | --- |

ii)

zadavatelé do vyjednávacího řízení zahrnou pouze všechny uchazeče, kteří splňují kritéria stanovená v článcích 39 až 46 a kteří v předchozím omezeném řízení nebo soutěžním dialogu podali nabídky v souladu s formálními požadavky zadávacího řízení;

| c) | jestliže lhůty stanovené pro omezené řízení nebo vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, včetně zkrácených lhůt uvedených v čl. 33 odst. 7, nejsou slučitelné s naléhavostí způsobenou krizí. Tuto možnost lze uplatnit například v případech uvedených v čl. 23 druhém pododstavci písm. d); |
| --- | --- |

c)

jestliže lhůty stanovené pro omezené řízení nebo vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, včetně zkrácených lhůt uvedených v čl. 33 odst. 7, nejsou slučitelné s naléhavostí způsobenou krizí. Tuto možnost lze uplatnit například v případech uvedených v čl. 23 druhém pododstavci písm. d);

| d) | pokud je to nezbytně nutné, nelze-li z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které dotyční zadavatelé nemohli předvídat, dodržet lhůty stanovené pro omezené řízení nebo vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, včetně zkrácených lhůt uvedených v čl. 33 odst. 7. Okolnosti, které se uvádějí pro odůvodnění krajní naléhavosti, nesmějí být v žádném případě způsobeny zadavatelem; |
| --- | --- |

d)

pokud je to nezbytně nutné, nelze-li z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které dotyční zadavatelé nemohli předvídat, dodržet lhůty stanovené pro omezené řízení nebo vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, včetně zkrácených lhůt uvedených v čl. 33 odst. 7. Okolnosti, které se uvádějí pro odůvodnění krajní naléhavosti, nesmějí být v žádném případě způsobeny zadavatelem;

| e) | jestliže zakázka může být z technických důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výlučných práv zadána pouze určitému hospodářskému subjektu; |
| --- | --- |

e)

jestliže zakázka může být z technických důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výlučných práv zadána pouze určitému hospodářskému subjektu;

| 2. | v případě zakázek na služby a zakázek na dodávky:






  a) | pro služby v oblasti výzkumu a vývoje, jež nejsou uvedeny v článku 13; |
| --- | --- | --- |

2.

v případě zakázek na služby a zakázek na dodávky:

a)

pro služby v oblasti výzkumu a vývoje, jež nejsou uvedeny v článku 13;

| b) | jsou-li dané výrobky vyráběny výlučně pro účely výzkumu a vývoje, s výjimkou výroby ve velkém, s cílem dosáhnout hospodářské životaschopnosti výrobku nebo pokrytí nákladů na výzkum a vývoj; |
| --- | --- |

b)

jsou-li dané výrobky vyráběny výlučně pro účely výzkumu a vývoje, s výjimkou výroby ve velkém, s cílem dosáhnout hospodářské životaschopnosti výrobku nebo pokrytí nákladů na výzkum a vývoj;

| 3. | v případě zakázek na dodávky:






  a) | pro dodatečné dodávky od původního dodavatele, které jsou určeny buď pro částečné nahrazení běžných dodávek nebo zařízení, nebo pro rozšíření stávajících dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila zadavatele získávat materiál, který má odlišné technické vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě.
  Doba trvání těchto zakázek a opakovaných zakázek nesmí překročit pět let, kromě výjimečných okolností určených s ohledem na očekávanou provozní životnost dodávaných výrobků, instalací či systémů a technické obtíže, které by mohly být způsobeny změnou dodavatele; |
| --- | --- | --- |

3.

v případě zakázek na dodávky:

a)

pro dodatečné dodávky od původního dodavatele, které jsou určeny buď pro částečné nahrazení běžných dodávek nebo zařízení, nebo pro rozšíření stávajících dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila zadavatele získávat materiál, který má odlišné technické vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě.

Doba trvání těchto zakázek a opakovaných zakázek nesmí překročit pět let, kromě výjimečných okolností určených s ohledem na očekávanou provozní životnost dodávaných výrobků, instalací či systémů a technické obtíže, které by mohly být způsobeny změnou dodavatele;

| b) | pro dodávky kotované a nakoupené na burzách komodit; |
| --- | --- |

b)

pro dodávky kotované a nakoupené na burzách komodit;

| c) | pro nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek, buď od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svoji obchodní činnost, nebo od správců konkursní podstaty nebo likvidátorů v případě úpadku, vyrovnání s věřiteli nebo podobného řízení podle vnitrostátních právních předpisů; |
| --- | --- |

c)

pro nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek, buď od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svoji obchodní činnost, nebo od správců konkursní podstaty nebo likvidátorů v případě úpadku, vyrovnání s věřiteli nebo podobného řízení podle vnitrostátních právních předpisů;

| 4. | v případě zakázek na stavební práce a zakázek na služby:






  a) | pro dodatečné stavební práce nebo služby, které nejsou zahrnuty v původně zvažovaném projektu nebo v původní zakázce, ale které se v důsledku nepředvídaných okolností stanou nezbytné pro provedení stavebních prací nebo služeb v nich popsaných, za podmínky, že je zakázka zadána hospodářskému subjektu, který tyto stavební práce nebo služby provádí,






  i) | jestliže tyto dodatečné stavební práce nebo služby nemohou být technicky nebo hospodářsky odděleny od původní zakázky bez velkých obtíží pro zadavatele, nebo |
| --- | --- | --- | --- |

4.

v případě zakázek na stavební práce a zakázek na služby:

a)

pro dodatečné stavební práce nebo služby, které nejsou zahrnuty v původně zvažovaném projektu nebo v původní zakázce, ale které se v důsledku nepředvídaných okolností stanou nezbytné pro provedení stavebních prací nebo služeb v nich popsaných, za podmínky, že je zakázka zadána hospodářskému subjektu, který tyto stavební práce nebo služby provádí,

i)

jestliže tyto dodatečné stavební práce nebo služby nemohou být technicky nebo hospodářsky odděleny od původní zakázky bez velkých obtíží pro zadavatele, nebo

| ii) | jestliže tyto stavební práce nebo služby, ačkoli jsou oddělitelné od plnění původní zakázky, jsou nezbytně nutné pro její dokončení.
  Souhrnná hodnota zakázek zadaných na dodatečné stavební práce nebo služby však nesmí překročit 50 % částky původní zakázky; |
| --- | --- |

ii)

jestliže tyto stavební práce nebo služby, ačkoli jsou oddělitelné od plnění původní zakázky, jsou nezbytně nutné pro její dokončení.

Souhrnná hodnota zakázek zadaných na dodatečné stavební práce nebo služby však nesmí překročit 50 % částky původní zakázky;

| b) | pro nové stavební práce nebo služby, které spočívají v opakování podobných stavebních prací nebo služeb svěřených hospodářskému subjektu, kterému stejní zadavatelé zadali původní zakázku, za předpokladu, že tyto stavební práce nebo služby odpovídají základnímu projektu, na který byla původní zakázka zadána v omezeném řízení, ve vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce nebo v soutěžním dialogu.
  Možnost použití tohoto řízení musí být zveřejněna, jakmile je první projekt zařazen do soutěže, a zadavatelé vezmou v úvahu celkové odhadované náklady na následné stavební práce a služby při použití článku 8.
  Toto řízení lze použít pouze v průběhu pěti let následujících po sjednání původní zakázky, s výjimkou zvláštních okolností, kdy se zohledňuje očekávaná životnost dodávaných výrobků, instalací či systémů a technické obtíže, které by mohly být způsobeny změnou dodavatele; |
| --- | --- |

b)

pro nové stavební práce nebo služby, které spočívají v opakování podobných stavebních prací nebo služeb svěřených hospodářskému subjektu, kterému stejní zadavatelé zadali původní zakázku, za předpokladu, že tyto stavební práce nebo služby odpovídají základnímu projektu, na který byla původní zakázka zadána v omezeném řízení, ve vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce nebo v soutěžním dialogu.

Možnost použití tohoto řízení musí být zveřejněna, jakmile je první projekt zařazen do soutěže, a zadavatelé vezmou v úvahu celkové odhadované náklady na následné stavební práce a služby při použití článku 8.

Toto řízení lze použít pouze v průběhu pěti let následujících po sjednání původní zakázky, s výjimkou zvláštních okolností, kdy se zohledňuje očekávaná životnost dodávaných výrobků, instalací či systémů a technické obtíže, které by mohly být způsobeny změnou dodavatele;

| 5. | pro zakázky spojené s poskytováním služeb letecké a námořní dopravy ozbrojeným či bezpečnostním silám členského státu, jež jsou nebo mají být nasazeny v zahraničí, musí-li zadavatel zadat zakázku na tyto služby u hospodářských subjektů, které zaručí platnost své nabídky pouze na tak krátkou dobu, že nelze dodržet lhůtu stanovenou pro omezené řízení nebo vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, včetně zkrácených lhůt uvedených v čl. 33 odst. 7. |
| --- | --- |

5.

pro zakázky spojené s poskytováním služeb letecké a námořní dopravy ozbrojeným či bezpečnostním silám členského státu, jež jsou nebo mají být nasazeny v zahraničí, musí-li zadavatel zadat zakázku na tyto služby u hospodářských subjektů, které zaručí platnost své nabídky pouze na tak krátkou dobu, že nelze dodržet lhůtu stanovenou pro omezené řízení nebo vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, včetně zkrácených lhůt uvedených v čl. 33 odst. 7.

Článek 29

Rámcové dohody

1.   Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou uzavírat rámcové dohody.

2.   Za účelem uzavření rámcové dohody se zadavatelé řídí pravidly řízení uvedenými v této směrnici ve všech fázích až do zadání zakázek založených na této rámcové dohodě. Strany rámcové dohody se vybírají za použití kritérií pro zadání zakázky stanovených v souladu s článkem 47.

Zakázky založené na rámcové dohodě jsou zadávány postupy stanovenými v odstavcích 3 a 4. Tyto postupy mohou být použity pouze mezi zadavateli a hospodářskými subjekty, jež jsou původními stranami rámcové dohody.

Při zadávání zakázek založených na rámcové dohodě nesmějí strany za žádných okolností provádět podstatné změny v podmínkách stanovených v této rámcové dohodě, zejména v případě uvedeném v odstavci 3.

Doba platnosti rámcové dohody nesmí překročit sedm let, kromě výjimečných okolností, kdy se zohledňuje očekávaná provozní životnost dodávaných výrobků, instalací či systémů a technické obtíže, které by mohly být způsobeny změnou dodavatele.

Za takovýchto výjimečných okolností zadavatel tyto okolnosti řádně odůvodní v oznámení uvedeném v čl. 30 odst. 3.

Zadavatelé nesmějí rámcové dohody zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.

3.   Je-li rámcová dohoda uzavřena pouze s jedním hospodářským subjektem, jsou zakázky založené na této rámcové dohodě zadávány v rámci podmínek stanovených v rámcové dohodě.

Při zadávání těchto zakázek se zadavatelé mohou písemně obrátit na hospodářský subjekt, který je stranou rámcové dohody, se žádostí o případné doplnění jeho nabídky, je-li to nutné.

4.   Jestliže je rámcová dohoda uzavřena s více hospodářskými subjekty, počet hospodářských subjektů musí být nejméně roven třem, existuje-li dostatečný počet hospodářských subjektů, které splňují kritéria pro výběr, nebo přípustných nabídek, které splňují kritéria pro zadání.

Zakázky založené na rámcových dohodách uzavřených s více hospodářskými subjekty mohou být zadány

| — | buď použitím podmínek stanovených v rámcové dohodě bez obnovení soutěže, |
| --- | --- |

—

buď použitím podmínek stanovených v rámcové dohodě bez obnovení soutěže,

| — | nebo nejsou-li všechny podmínky stanoveny v rámcové dohodě a strany znovu soutěží na základě stejných, a je-li to nutné, přesněji formulovaných podmínek a případně dalších podmínek uvedených v zadávací dokumentaci rámcové dohody, tímto postupem:






  a) | zadavatelé písemně konzultují každou zakázku, která má být zadána, s hospodářskými subjekty, které jsou schopny plnit zakázku; |
| --- | --- | --- |

—

nebo nejsou-li všechny podmínky stanoveny v rámcové dohodě a strany znovu soutěží na základě stejných, a je-li to nutné, přesněji formulovaných podmínek a případně dalších podmínek uvedených v zadávací dokumentaci rámcové dohody, tímto postupem:

a)

zadavatelé písemně konzultují každou zakázku, která má být zadána, s hospodářskými subjekty, které jsou schopny plnit zakázku;

| b) | zadavatelé stanoví lhůtu, která je dostatečně dlouhá, aby umožnila podání nabídek pro každou konkrétní zakázku, s přihlédnutím k faktorům, jakými jsou složitost předmětu zakázky a čas potřebný k podání nabídek; |
| --- | --- |

b)

zadavatelé stanoví lhůtu, která je dostatečně dlouhá, aby umožnila podání nabídek pro každou konkrétní zakázku, s přihlédnutím k faktorům, jakými jsou složitost předmětu zakázky a čas potřebný k podání nabídek;

| c) | nabídky se podávají písemně a jejich obsah zůstává důvěrný až do uplynutí stanovené lhůty pro odpověď; |
| --- | --- |

c)

nabídky se podávají písemně a jejich obsah zůstává důvěrný až do uplynutí stanovené lhůty pro odpověď;

| d) | zadavatelé zadají každou zakázku uchazeči, který podal nejlepší nabídku na základě kritérií pro zadání zakázky uvedených v zadávací dokumentaci rámcové dohody. |
| --- | --- |

d)

zadavatelé zadají každou zakázku uchazeči, který podal nejlepší nabídku na základě kritérií pro zadání zakázky uvedených v zadávací dokumentaci rámcové dohody.

KAPITOLA VI

Pravidla pro zveřejňování a transparentnost

Oddíl 1

Zveřejňování oznámení

Článek 30

Oznámení

1.   Zadavatelé mohou zveřejnit prostřednictvím oznámení předběžných informací, které zveřejňuje Komise nebo oni sami na svém profilu kupujícího, jak je popsán v bodě 2 přílohy VI,

| a) | pokud jde o dodávky, celkovou odhadovanou hodnotu zakázek nebo rámcových dohod podle skupin výrobků, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců.
  Skupiny výrobků stanoví zadavatelé odkazem na nomenklaturu CPV; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o dodávky, celkovou odhadovanou hodnotu zakázek nebo rámcových dohod podle skupin výrobků, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců.

Skupiny výrobků stanoví zadavatelé odkazem na nomenklaturu CPV;

| b) | pokud jde o služby, celkovou odhadovanou hodnotu zakázek nebo rámcových dohod pro každou z kategorií služeb, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o služby, celkovou odhadovanou hodnotu zakázek nebo rámcových dohod pro každou z kategorií služeb, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců;

| c) | pokud jde o stavební práce, základní charakteristiky zakázek nebo rámcových dohod, které mají v úmyslu zadat. |
| --- | --- |

c)

pokud jde o stavební práce, základní charakteristiky zakázek nebo rámcových dohod, které mají v úmyslu zadat.

Oznámení uvedená v prvním pododstavci se zasílají Komisi nebo zveřejní na profilu kupujícího co nejdříve po přijetí rozhodnutí, kterým se schvaluje plán zakázek nebo rámcových dohod, které zadavatelé mají v úmyslu zadat nebo uzavřít.

Zadavatelé, kteří zveřejňují oznámení předběžných informací na svých profilech kupujícího, zašlou elektronicky Komisi oznámení o zveřejnění oznámení předběžných informací na svém profilu kupujícího ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodě 3 přílohy VI.

Zveřejnění oznámení uvedených v prvním pododstavci je povinné jen tehdy, využijí-li zadavatelé možnosti zkrátit lhůty pro doručení nabídek v souladu s čl. 33 odst. 3.

Tento odstavec se nevztahuje na vyjednávací řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce.

2.   Zadavatelé, kteří chtějí zadat zakázku nebo uzavřít rámcovou dohodu v omezeném řízení, ve vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce nebo v soutěžním dialogu, zveřejní svůj záměr prostřednictvím oznámení o zakázce.

3.   Zadavatelé, kteří zadali zakázku nebo uzavřeli rámcovou dohodu, zašlou oznámení o výsledcích zadávacího řízení do 48 dnů od zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody.

V případě rámcových dohod uzavřených v souladu s článkem 29 nejsou zadavatelé povinni zasílat oznámení o výsledcích zadávacího řízení pro každou zakázku založenou na této dohodě.

Určité informace o zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody nemusí být poskytnuty ke zveřejnění v případě, že by jejich zveřejnění bylo na překážku vymáhání práva nebo být jinak v rozporu s veřejným zájmem, zejména se zájmy v oblasti obrany nebo bezpečnosti, nebo by poškodilo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých hospodářských subjektů, nebo by mohlo být na újmu korektní hospodářské soutěži mezi nimi.

Článek 31

Nepovinné zveřejňování

Zadavatelé mohou v souladu s článkem 32 zveřejňovat oznámení týkající se zakázek, na která se nevztahuje povinnost zveřejňování stanovená touto směrnicí.

Článek 32

Forma a způsob zveřejňování oznámení

1.   Oznámení obsahují informace uvedené v příloze IV a případně veškeré jiné informace považované zadavatelem za užitečné ve formě standardních formulářů přijatých Komisí poradním postupem podle čl. 67 odst. 2.

2.   Oznámení zasílaná zadavateli Komisi jsou předávána buď elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodě 3 přílohy VI, nebo jinými prostředky. V případě použití urychleného řízení stanoveného v čl. 33 odst. 7 musí být oznámení zasílána buď telefaxem, nebo elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodě 3 přílohy VI.

Oznámení se zveřejňují v souladu s technickými charakteristikami zveřejnění uvedenými v bodě 1 písm. a) a b) přílohy VI.

3.   Oznámení vypracovaná a zaslaná elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodě 3 přílohy VI se zveřejní do pěti dnů po jejich odeslání.

Oznámení, která nejsou zaslána elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodě 3 přílohy VI, se zveřejní do dvanácti dnů po jejich odeslání nebo, v případě urychleného řízení uvedeného v čl. 33 odst. 7, do pěti dnů po odeslání.

4.   Oznámení se zveřejňují v plném znění v úředním jazyku Společenství, který vybral zadavatel, a toto původní jazykové znění je jediné závazné. Souhrn podstatných prvků každého oznámení se zveřejňuje v ostatních úředních jazycích.

Náklady na zveřejňování oznámení Komisí nese Společenství.

5.   Oznámení a jejich obsah nesmějí být zveřejněny na vnitrostátní úrovni nebo na profilu kupujícího přede dnem jejich odeslání Komisi.

Oznámení zveřejněná na vnitrostátní úrovni nesmějí obsahovat jiné informace než ty, které jsou obsaženy v oznámeních zaslaných Komisi nebo zveřejněných na profilu kupujícího v souladu s čl. 30 odst. 1 prvním pododstavcem, avšak musí uvádět datum odeslání oznámení Komisi nebo zveřejnění na profilu kupujícího.

Oznámení předběžných informací nesmějí být zveřejněna na profilu kupujícího před tím, než je Komisi zasláno oznámení o jejich zveřejnění touto formou; musí uvádět datum odeslání Komisi.

6.   Obsah oznámení, která nejsou odesílána elektronickými prostředky v souladu s formou a postupy pro přenos uvedenými v bodě 3 přílohy VI, je omezen na přibližně 650 slov.

7.   Zadavatelé musí být schopni prokázat datum odeslání oznámení.

8.   Komise vydá zadavateli potvrzení o zveřejnění předaných informací, ve kterém je uveden den zveřejnění. Toto potvrzení je důkazem o zveřejnění.

Oddíl 2

Lhůty

Článek 33

Lhůty pro doručení žádostí o účast a nabídek

1.   Při stanovení lhůt pro doručení žádostí o účast a nabídek zohledňují zadavatelé zejména složitost zakázky a čas nutný pro vypracování nabídek, aniž jsou dotčeny minimální lhůty stanovené tímto článkem.

2.   V případě omezených řízení, vyjednávacích řízení se zveřejněním oznámení o zakázce a soutěžního dialogu činí minimální lhůta pro doručení žádostí o účast 37 dnů ode dne, kdy bylo oznámení o zakázce odesláno.

V případě omezených řízení činí minimální lhůta pro doručení nabídek 40 dnů ode dne, kdy byla výzva odeslána.

3.   Jestliže zadavatelé zveřejnili oznámení předběžných informací, může být minimální lhůta pro doručení nabídek podle odst. 2 druhého pododstavce zkrácena zpravidla na 36 dnů, ale v žádném případě na méně než 22 dnů.

Lhůta běží ode dne, kdy byla odeslána výzva k podání nabídek.

Zkrácené lhůty uvedené v prvním pododstavci jsou přípustné za předpokladu, že oznámení předběžných informací obsahovalo všechny informace vyžadované pro oznámení o zakázce v příloze IV, pokud jsou tyto informace dostupné v době zveřejnění oznámení a toto oznámení předběžných informací bylo odesláno ke zveřejnění nejméně 52 dnů a nejvýše dvanáct měsíců přede dnem, kdy bylo odesláno oznámení o zakázce.

4.   Jsou-li oznámení vypracovávána a zasílána elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodě 3 přílohy VI, může být lhůta pro doručení žádostí o účast uvedená v odst. 2 prvním pododstavci zkrácena o sedm dnů.

5.   Lhůty pro doručení nabídek uvedené v odst. 2 druhém pododstavci mohou být zkráceny o pět dnů, pokud zadavatel poskytuje volný, úplný a přímý přístup k zadávací dokumentaci a veškerým dodatečným dokumentům elektronickými prostředky ode dne zveřejnění oznámení v souladu s přílohou VI, přičemž v textu oznámení uvede internetovou adresu, na které jsou tyto dokumenty přístupné.

Toto zkrácení lze sčítat se zkrácením uvedeným v odstavci 4.

6.   Jestliže z jakéhokoli důvodu nebyly zadávací dokumentace a dodatečné dokumenty nebo informace poskytnuty ve lhůtách stanovených v článku 34, přestože byly vyžádány včas, nebo pokud nabídky mohou být podány pouze po návštěvě daného místa nebo po kontrole dokumentů připojených k zadávací dokumentaci na místě, prodlouží se lhůty pro doručení nabídek tak, aby se všechny dotčené hospodářské subjekty mohly seznámit se všemi informacemi, které jsou potřebné pro podání nabídky.

7.   Nelze-li z důvodů naléhavosti minimální lhůty stanovené v tomto článku použít, mohou zadavatelé pro omezené řízení a vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce stanovit:

| — | lhůtu pro doručení žádostí o účast, jež nesmí být kratší než 15 dnů ode dne odeslání oznámení o zakázce nebo kratší než deset dnů, jestliže oznámení bylo zasláno elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro zasílání oznámení uvedenými v bodě 3 přílohy VI; a |
| --- | --- |

—

lhůtu pro doručení žádostí o účast, jež nesmí být kratší než 15 dnů ode dne odeslání oznámení o zakázce nebo kratší než deset dnů, jestliže oznámení bylo zasláno elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro zasílání oznámení uvedenými v bodě 3 přílohy VI; a

| — | v případě omezených řízení lhůtu pro doručení nabídek, která nesmí být kratší než deset dnů ode dne výzvy k podání nabídek. |
| --- | --- |

—

v případě omezených řízení lhůtu pro doručení nabídek, která nesmí být kratší než deset dnů ode dne výzvy k podání nabídek.

Oddíl 3

Obsah a prostředky přenosu informací

Článek 34

Výzvy k podání nabídek, k vyjednávání nebo k účasti na dialogu

1.   V omezených řízeních, vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce a v soutěžních dialozích zadavatelé současně a písemně vyzývají vybrané zájemce k podání svých nabídek nebo vyjednávání, nebo, v případě soutěžního dialogu, k účasti na dialogu.

2.   Výzva zájemcům zahrnuje

| — | buď opis zadávací dokumentace nebo popisného dokumentu a veškerých dodatečných dokumentů, |
| --- | --- |

—

buď opis zadávací dokumentace nebo popisného dokumentu a veškerých dodatečných dokumentů,

| — | nebo odkaz na přístup k dokumentům uvedeným v první odrážce, jsou-li přímo dostupné elektronickými prostředky v souladu s čl. 33 odst. 5. |
| --- | --- |

—

nebo odkaz na přístup k dokumentům uvedeným v první odrážce, jsou-li přímo dostupné elektronickými prostředky v souladu s čl. 33 odst. 5.

3.   Pokud zadávací dokumentací, popisným dokumentem nebo dodatečnými dokumenty disponuje jiný subjekt než zadavatel odpovědný za zadávací řízení, uvádí výzva adresu, na které lze tyto dokumenty obdržet, a případně lhůtu pro žádost o tyto dokumenty, jakož i výši a způsob placení poplatku za obdržení těchto dokumentů. Příslušný útvar zašle tyto dokumenty hospodářskému subjektu bez prodlení po obdržení žádosti.

4.   Dodatečné informace k zadávací dokumentaci, popisnému dokumentu nebo k dodatečným dokumentům sdělí zadavatel nebo příslušný útvar nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty stanovené pro doručení nabídek, je-li o ně požádán s dostatečným předstihem. V případě omezeného řízení nebo urychleného řízení činí tato lhůta čtyři dny.

5.   Vedle údajů uvedených v odstavcích 2, 3 a 4 obsahuje výzva alespoň

| a) | odkaz na zveřejněné oznámení o zakázce; |
| --- | --- |

a)

odkaz na zveřejněné oznámení o zakázce;

| b) | lhůtu pro doručení nabídek, adresu, na kterou musí být nabídky zaslány, a jazyk nebo jazyky, ve kterých musí být vypracovány. V případě soutěžního dialogu není tato informace obsažena ve výzvě k účasti na dialogu, ale ve výzvě k podání nabídek; |
| --- | --- |

b)

lhůtu pro doručení nabídek, adresu, na kterou musí být nabídky zaslány, a jazyk nebo jazyky, ve kterých musí být vypracovány. V případě soutěžního dialogu není tato informace obsažena ve výzvě k účasti na dialogu, ale ve výzvě k podání nabídek;

| c) | v případě soutěžního dialogu adresu a datum stanovené pro zahájení konzultací a používaný jazyk nebo jazyky; |
| --- | --- |

c)

v případě soutěžního dialogu adresu a datum stanovené pro zahájení konzultací a používaný jazyk nebo jazyky;

| d) | informace o dokumentech, které mají být případně přiloženy, buď na podporu ověřitelných prohlášení uchazeče v souladu s článkem 38, nebo pro doplnění informací uvedených ve zmíněném článku a za podmínek stanovených v článcích 41 a 42; |
| --- | --- |

d)

informace o dokumentech, které mají být případně přiloženy, buď na podporu ověřitelných prohlášení uchazeče v souladu s článkem 38, nebo pro doplnění informací uvedených ve zmíněném článku a za podmínek stanovených v článcích 41 a 42;

| e) | poměrnou váhu kritérií pro zadání zakázky, nebo je-li to vhodné, sestupné pořadí důležitosti kritérií užitých pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky, není-li tato informace uvedena v oznámení o zakázce, zadávací dokumentaci nebo popisném dokumentu. |
| --- | --- |

e)

poměrnou váhu kritérií pro zadání zakázky, nebo je-li to vhodné, sestupné pořadí důležitosti kritérií užitých pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky, není-li tato informace uvedena v oznámení o zakázce, zadávací dokumentaci nebo popisném dokumentu.

Článek 35

Informování zájemců a uchazečů

1.   Zadavatelé musí co nejdříve informovat zájemce a uchazeče o přijatých rozhodnutích, která se týkají zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody, včetně důvodů pro rozhodnutí upustit od zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody, na kterou byla učiněna výzva k účasti v soutěži, nebo zahájit znovu řízení; tato informace je poskytnuta písemně, jsou-li o to zadavatelé požádáni.

2.   Na žádost dotčené strany zadavatel co nejrychleji, a nejpozději patnáct dnů po obdržení písemné žádosti, sdělí s výhradou odstavce 3

| a) | každému neúspěšnému zájemci důvody zamítnutí jeho žádosti, |
| --- | --- |

a)

každému neúspěšnému zájemci důvody zamítnutí jeho žádosti,

| b) | každému neúspěšnému uchazeči důvody odmítnutí jeho nabídky, zejména včetně důvodů svého rozhodnutí o nerovnocennosti v případech uvedených v čl. 18 odst. 4 a 5 nebo důvodů svého rozhodnutí, že stavební práce, dodávky a služby nesplňují požadavky na výkon nebo funkci, a v případech uvedených v článcích 22 a 23 důvody svého rozhodnutí, že nejsou splněny požadavky na bezpečnost informací a bezpečnost dodávek; |
| --- | --- |

b)

každému neúspěšnému uchazeči důvody odmítnutí jeho nabídky, zejména včetně důvodů svého rozhodnutí o nerovnocennosti v případech uvedených v čl. 18 odst. 4 a 5 nebo důvodů svého rozhodnutí, že stavební práce, dodávky a služby nesplňují požadavky na výkon nebo funkci, a v případech uvedených v článcích 22 a 23 důvody svého rozhodnutí, že nejsou splněny požadavky na bezpečnost informací a bezpečnost dodávek;

| c) | každému uchazeči, který učinil přijatelnou nabídku, jež byla odmítnuta, vlastnosti a relativní výhody vybrané nabídky, jakož i jméno úspěšného uchazeče nebo stran rámcové dohody. |
| --- | --- |

c)

každému uchazeči, který učinil přijatelnou nabídku, jež byla odmítnuta, vlastnosti a relativní výhody vybrané nabídky, jakož i jméno úspěšného uchazeče nebo stran rámcové dohody.

3.   Zadavatelé mohou rozhodnout, že nesdělí určité informace uvedené v odstavci 1, které se týkají zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody, pokud by bylo jejich poskytnutí na překážku vymáhání práva nebo by bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem, zejména se zájmy v oblasti obrany nebo bezpečnosti, poškozovalo by oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých hospodářských subjektů nebo by mohlo být na újmu korektní hospodářské soutěži mezi nimi.

Oddíl 4

Sdělování

Článek 36

Pravidla pro sdělování

1.   Všechna sdělení a výměna informací uvedené v této hlavě mohou být uskutečněny poštou, faxem, elektronickými prostředky v souladu s odstavci 4 a 5, telefonem v případech a za podmínek uvedených v odstavci 6 nebo kombinací těchto prostředků, podle výběru zadavatele.

2.   Vybrané komunikační prostředky musí být obecně dostupné, a nesmějí tudíž omezovat přístup hospodářských subjektů k zadávacímu řízení.

3.   Sdělování, výměna a ukládání informací se provádí takovým způsobem, aby bylo zajištěno zachování integrity údajů a důvěrné povahy žádostí o účast a nabídek a aby zadavatelé přezkoumávali obsah žádostí o účast a nabídek až po uplynutí lhůty stanovené pro jejich podávání.

4.   Nástroje použité pro sdělování elektronickými prostředky a jejich technické charakteristiky musí být nediskriminační, obecně dostupné a slučitelné s běžně užívanými informačními a komunikačními technologiemi.

5.   Pro zařízení pro elektronický přenos a příjem nabídek a pro zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast se použijí tato pravidla:

| a) | informace, které se týkají specifikací nezbytných pro podávání nabídek a žádostí o účast elektronickou cestou, včetně kódování, musí být k dispozici subjektům, které mají zájem. Zařízení pro elektronický příjem nabídek a žádostí o účast musí být navíc v souladu s požadavky přílohy VIII; |
| --- | --- |

a)

informace, které se týkají specifikací nezbytných pro podávání nabídek a žádostí o účast elektronickou cestou, včetně kódování, musí být k dispozici subjektům, které mají zájem. Zařízení pro elektronický příjem nabídek a žádostí o účast musí být navíc v souladu s požadavky přílohy VIII;

| b) | členské státy mohou v souladu s článkem 5 směrnice 1999/93/ES vyžadovat, aby elektronické nabídky byly doplněny zaručeným elektronickým podpisem podle odstavce 1 uvedeného článku; |
| --- | --- |

b)

členské státy mohou v souladu s článkem 5 směrnice 1999/93/ES vyžadovat, aby elektronické nabídky byly doplněny zaručeným elektronickým podpisem podle odstavce 1 uvedeného článku;

| c) | členské státy mohou zavést nebo udržovat dobrovolné akreditační systémy určené ke zlepšení úrovně osvědčování pro taková zařízení; |
| --- | --- |

c)

členské státy mohou zavést nebo udržovat dobrovolné akreditační systémy určené ke zlepšení úrovně osvědčování pro taková zařízení;

| d) | zájemci se zavazují, že dokumenty, osvědčení a prohlášení uvedené v článcích 39 až 44 a článku 46, pokud nejsou dostupné v elektronické formě, předloží před uplynutím lhůty stanovené pro podávání nabídek nebo žádostí o účast. |
| --- | --- |

d)

zájemci se zavazují, že dokumenty, osvědčení a prohlášení uvedené v článcích 39 až 44 a článku 46, pokud nejsou dostupné v elektronické formě, předloží před uplynutím lhůty stanovené pro podávání nabídek nebo žádostí o účast.

6.   Pro podávání žádostí o účast platí tato pravidla:

| a) | žádosti o účast na zadávacím řízení těchto zakázek mohou být podány písemně nebo telefonicky; |
| --- | --- |

a)

žádosti o účast na zadávacím řízení těchto zakázek mohou být podány písemně nebo telefonicky;

| b) | je-li žádost o účast podána telefonicky, musí být písemné potvrzení odesláno před uplynutím lhůty stanovené pro jejich doručení; |
| --- | --- |

b)

je-li žádost o účast podána telefonicky, musí být písemné potvrzení odesláno před uplynutím lhůty stanovené pro jejich doručení;

| c) | zadavatelé mohou vyžadovat, je-li to nezbytné pro účely právního dokazování, aby byly žádosti o účast podané faxem potvrzeny poštou nebo elektronickými prostředky. Tento požadavek a lhůtu pro jeho splnění musí zadavatel uvést v oznámení o zakázce. |
| --- | --- |

c)

zadavatelé mohou vyžadovat, je-li to nezbytné pro účely právního dokazování, aby byly žádosti o účast podané faxem potvrzeny poštou nebo elektronickými prostředky. Tento požadavek a lhůtu pro jeho splnění musí zadavatel uvést v oznámení o zakázce.

Oddíl 5

Zprávy

Článek 37

Obsah zpráv

1.   O každé zakázce a každé rámcové dohodě zadavatelé vypracují písemnou zprávu potvrzující, že výběrové řízení proběhlo transparentním a nediskriminačním způsobem, která musí obsahovat alespoň tyto informace:

| a) | název a adresu zadavatele a předmět a hodnotu zakázky nebo rámcové dohody; |
| --- | --- |

a)

název a adresu zadavatele a předmět a hodnotu zakázky nebo rámcové dohody;

| b) | zvolené zadávací řízení; |
| --- | --- |

b)

zvolené zadávací řízení;

| c) | u soutěžního dialogu okolnosti, které odůvodňují použití tohoto řízení; |
| --- | --- |

c)

u soutěžního dialogu okolnosti, které odůvodňují použití tohoto řízení;

| d) | u vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce okolnosti uvedené v článku 28, které odůvodňují použití tohoto řízení; případně odůvodnění nedodržení lhůt stanovených v čl. 28 odst. 3 písm. a) druhém pododstavci a v čl. 28 odst. 4 písm. b) třetím pododstavci a nedodržení 50 % limitu stanoveného v čl. 28 odst. 4 písm. a) druhém pododstavci; |
| --- | --- |

d)

u vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce okolnosti uvedené v článku 28, které odůvodňují použití tohoto řízení; případně odůvodnění nedodržení lhůt stanovených v čl. 28 odst. 3 písm. a) druhém pododstavci a v čl. 28 odst. 4 písm. b) třetím pododstavci a nedodržení 50 % limitu stanoveného v čl. 28 odst. 4 písm. a) druhém pododstavci;

| e) | případně důvody, proč doba platnosti rámcové dohody překračuje sedm let; |
| --- | --- |

e)

případně důvody, proč doba platnosti rámcové dohody překračuje sedm let;

| f) | jména úspěšných zájemců a důvody pro jejich výběr; |
| --- | --- |

f)

jména úspěšných zájemců a důvody pro jejich výběr;

| g) | jména odmítnutých zájemců a důvody jejich odmítnutí; |
| --- | --- |

g)

jména odmítnutých zájemců a důvody jejich odmítnutí;

| h) | důvody pro odmítnutí nabídek; |
| --- | --- |

h)

důvody pro odmítnutí nabídek;

| i) | jméno úspěšného uchazeče a důvody, proč byla jeho nabídka vybrána, a je-li to známo, podíl zakázky nebo rámcové dohody, který úspěšný uchazeč zamýšlí nebo bude povinen zadat třetím osobám; |
| --- | --- |

i)

jméno úspěšného uchazeče a důvody, proč byla jeho nabídka vybrána, a je-li to známo, podíl zakázky nebo rámcové dohody, který úspěšný uchazeč zamýšlí nebo bude povinen zadat třetím osobám;

| j) | je-li to nutné, důvody, proč se zadavatel rozhodl upustit od zadání zakázky nebo od uzavření rámcové dohody. |
| --- | --- |

j)

je-li to nutné, důvody, proč se zadavatel rozhodl upustit od zadání zakázky nebo od uzavření rámcové dohody.

2.   Zadavatelé přijmou vhodná opatření pro dokumentování průběhu zadávacích řízení prováděných elektronickými prostředky.

3.   Zpráva nebo její hlavní body musí být sděleny Komisi, pokud o to požádá.

KAPITOLA VII

Průběh řízení

Oddíl 1

Obecná ustanovení

Článek 38

Ověření vhodnosti zájemců a výběr účastníků, zadávání zakázek

1.   Zakázky se zadávají na základě kritérií stanovených v článcích 47 a 49 s ohledem na článek 19 poté, co je zadavateli ověřena vhodnost hospodářských subjektů, které nebyly vyloučeny podle článků 39 nebo 40, v souladu s kritérii hospodářských a finančních předpokladů, odborných a technických znalostí nebo způsobilosti, uvedenými v článcích 41 až 46, a případně s nediskriminačními pravidly a kritérii uvedenými v odstavci 3 tohoto článku.

2.   Zadavatelé mohou od zájemců vyžadovat, aby splňovali minimální způsobilost v souladu s články 41 a 42.

Rozsah informací uvedených v článcích 41 a 42 a minimální úrovně způsobilosti požadované pro konkrétní zakázku musí být vztaženy k předmětu zakázky a být tomuto předmětu úměrné.

Tyto minimální úrovně jsou uvedeny v oznámení o zakázce.

3.   V omezených řízeních, vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce a v soutěžních dialozích mohou zadavatelé omezit počet vhodných zájemců, které vyzvou k podání nabídky nebo s nimiž bude veden dialog. V tom případě

| — | zadavatelé uvedou v oznámení o zakázce objektivní a nediskriminační kritéria nebo pravidla, která mají v úmyslu použít, minimální počet zájemců, které mají v úmyslu vyzvat, a případně jejich maximální počet. Minimální počet zájemců, které mají v úmyslu vyzvat, nesmí být nižší než tři; |
| --- | --- |

—

zadavatelé uvedou v oznámení o zakázce objektivní a nediskriminační kritéria nebo pravidla, která mají v úmyslu použít, minimální počet zájemců, které mají v úmyslu vyzvat, a případně jejich maximální počet. Minimální počet zájemců, které mají v úmyslu vyzvat, nesmí být nižší než tři;

| — | zadavatelé následně vyzvou takový počet zájemců, který je přinejmenším shodný s předem stanoveným minimálním počtem, je-li k dispozici dostatečný počet vhodných zájemců. |
| --- | --- |

—

zadavatelé následně vyzvou takový počet zájemců, který je přinejmenším shodný s předem stanoveným minimálním počtem, je-li k dispozici dostatečný počet vhodných zájemců.

Je-li počet zájemců, kteří splňují kritéria pro výběr a minimální úrovně způsobilosti, nižší než minimální počet, může zadavatel pokračovat v řízení tím, že vyzve jednoho nebo více zájemců, kteří mají požadované schopnosti.

Pokud se zadavatel domnívá, že počet vhodných zájemců je příliš nízký na to, aby byla zajištěna skutečná hospodářská soutěž, může dané řízení pozastavit a opětovně zveřejnit původní oznámení o zakázce v souladu s čl. 30 odst. 2 a s článkem 32 a stanovit v něm novou lhůtu pro podávání žádosti o účast. V tom případě jsou zájemci vybraní na základě prvního zveřejnění a zájemci vybraní na základě druhého zveřejnění vyzváni v souladu s článkem 34. Touto možností není dotčeno právo zadavatele zrušit probíhající zadávací řízení a zahájit nové.

4.   Zadavatel nemůže do stejného zadávacího řízení zapojit jiné hospodářské subjekty než ty, které požádaly o účast, ani zájemce, kteří nemají požadované schopnosti.

5.   Jestliže zadavatelé využijí možnosti, stanovené v čl. 26 odst. 3 a čl. 27 odst. 4, snížit počet řešení k diskusi nebo nabídek k vyjednávání, učiní tak použitím kritérií pro zadání uvedených v oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci. V konečné fázi musí být počet, ke kterému se dospěje, dostatečný pro zajištění skutečné hospodářské soutěže, pokud je k dispozici dostatek řešení nebo vhodných zájemců.

Oddíl 2

Kritéria pro kvalitativní výběr

Článek 39

Osobní situace zájemce či uchazeče

1.   Z účasti na zakázce je vyloučen každý zájemce nebo uchazeč, který byl odsouzen pravomocným rozsudkem známým zadavateli, pro jeden nebo více následujících činů:

| a) | účast na zločinném spolčení, jak je vymezena v čl. 2 odst. 1 společné akce 98/733/SVV (20); |
| --- | --- |

a)

účast na zločinném spolčení, jak je vymezena v čl. 2 odst. 1 společné akce 98/733/SVV (20);

| b) | korupce, jak je vymezena v článku 3 aktu ze dne 26. května 1997 (21) a v čl. 2 odst. 1 rámcového rozhodnutí 2003/568/SVV (22); |
| --- | --- |

b)

korupce, jak je vymezena v článku 3 aktu ze dne 26. května 1997 (21) a v čl. 2 odst. 1 rámcového rozhodnutí 2003/568/SVV (22);

| c) | podvod ve smyslu článku 1 úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (23); |
| --- | --- |

c)

podvod ve smyslu článku 1 úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (23);

| d) | teroristické trestné činy, jak jsou vymezeny v článku 1 rámcového rozhodnutí 2002/475/SVV (24), nebo trestné činy spojené s teroristickými činnostmi, jak jsou vymezeny v článku 3 uvedeného rámcového rozhodnutí, anebo návod k jejich spáchání, pomoc k nim a pokus o ně, jak jsou vymezeny v článku 4 uvedeného rámcového rozhodnutí; |
| --- | --- |

d)

teroristické trestné činy, jak jsou vymezeny v článku 1 rámcového rozhodnutí 2002/475/SVV (24), nebo trestné činy spojené s teroristickými činnostmi, jak jsou vymezeny v článku 3 uvedeného rámcového rozhodnutí, anebo návod k jejich spáchání, pomoc k nim a pokus o ně, jak jsou vymezeny v článku 4 uvedeného rámcového rozhodnutí;

| e) | praní peněz a financování terorismu, jak jsou vymezeny v článku 1 směrnice 2005/60/ES (25). |
| --- | --- |

e)

praní peněz a financování terorismu, jak jsou vymezeny v článku 1 směrnice 2005/60/ES (25).

Členské státy upřesní, v souladu se svým vnitrostátním právem a s přihlédnutím k právu Společenství, podmínky pro uplatňování tohoto odstavce.

Mohou požadavek uvedený v prvním pododstavci upravit odchylně z důvodu zásadních požadavků obecného zájmu.

Pro účely tohoto odstavce zadavatelé zájemce nebo uchazeče případně požádají o poskytnutí dokladů uvedených v odstavci 3 a mohou se, pokud mají pochybnosti o osobní situaci těchto zájemců nebo uchazečů, obrátit na příslušné orgány, aby získali jakékoli informace o osobní situaci těchto zájemců nebo uchazečů, které považují za nezbytné. Pokud se informace týkají zájemce nebo uchazeče usazeného ve státě jiném, než je stát zadavatele, může zadavatel požádat o spolupráci příslušné orgány. S přihlédnutím k vnitrostátním právním předpisům členského státu, ve kterém jsou zájemci nebo uchazeči usazeni, se tyto žádosti vztahují k právnickým nebo fyzickým osobám včetně, je-li to vhodné, vedoucích představitelů společností nebo jakékoli osoby s pravomocemi zastupovat, rozhodovat nebo kontrolovat zájemce nebo uchazeče.

2.   Z účasti na zakázce může být vyloučen každý hospodářský subjekt,

| a) | který je v úpadku nebo v likvidaci, který je předmětem soudní správy, který uzavřel dohodu o vyrovnání se svými věřiteli, který pozastavil svou obchodní činnost nebo který je v podobné situaci vyplývající z podobných řízení podle vnitrostátních právních předpisů; |
| --- | --- |

a)

který je v úpadku nebo v likvidaci, který je předmětem soudní správy, který uzavřel dohodu o vyrovnání se svými věřiteli, který pozastavil svou obchodní činnost nebo který je v podobné situaci vyplývající z podobných řízení podle vnitrostátních právních předpisů;

| b) | který je předmětem řízení o prohlášení úpadku, řízení o návrhu na zrušení, řízení o uvalení soudní správy, řízení o návrhu na povolení vyrovnání nebo jiného podobného řízení podle vnitrostátních právních předpisů; |
| --- | --- |

b)

který je předmětem řízení o prohlášení úpadku, řízení o návrhu na zrušení, řízení o uvalení soudní správy, řízení o návrhu na povolení vyrovnání nebo jiného podobného řízení podle vnitrostátních právních předpisů;

| c) | který byl pravomocným rozsudkem uznán vinným, v souladu s právními předpisy země, ze spáchání trestného činu, který se dotýká jeho profesní etiky, jako je například porušení platných právních předpisů v oblasti vývozu obranného nebo bezpečnostního vybavení; |
| --- | --- |

c)

který byl pravomocným rozsudkem uznán vinným, v souladu s právními předpisy země, ze spáchání trestného činu, který se dotýká jeho profesní etiky, jako je například porušení platných právních předpisů v oblasti vývozu obranného nebo bezpečnostního vybavení;

| d) | který se dopustil vážného profesního pochybení, které mohou zadavatelé prokázat jakýmikoli prostředky, jako je například porušení povinností v oblasti bezpečnosti informací či bezpečnosti dodávek u dřívější zakázky; |
| --- | --- |

d)

který se dopustil vážného profesního pochybení, které mohou zadavatelé prokázat jakýmikoli prostředky, jako je například porušení povinností v oblasti bezpečnosti informací či bezpečnosti dodávek u dřívější zakázky;

| e) | který nebyl na základě jakýchkoli důkazních prostředků včetně informací pocházejících z utajených zdrojů shledán natolik spolehlivým, aby bylo možné vyloučit rizika pro bezpečnost příslušného státu; |
| --- | --- |

e)

který nebyl na základě jakýchkoli důkazních prostředků včetně informací pocházejících z utajených zdrojů shledán natolik spolehlivým, aby bylo možné vyloučit rizika pro bezpečnost příslušného státu;

| f) | který nesplnil povinnosti vztahující se k placení příspěvků na sociální zabezpečení podle právních předpisů země, v níž je usazen, nebo podle právních předpisů země zadavatele; |
| --- | --- |

f)

který nesplnil povinnosti vztahující se k placení příspěvků na sociální zabezpečení podle právních předpisů země, v níž je usazen, nebo podle právních předpisů země zadavatele;

| g) | který nesplnil povinnosti vztahující se k placení daní a poplatků podle právních předpisů země, v níž je usazen, nebo podle právních předpisů země zadavatele; |
| --- | --- |

g)

který nesplnil povinnosti vztahující se k placení daní a poplatků podle právních předpisů země, v níž je usazen, nebo podle právních předpisů země zadavatele;

| h) | který se dopustil vážného zkreslení při poskytování informací, které mohou být vyžadovány podle tohoto oddílu, nebo tyto informace nepodal. |
| --- | --- |

h)

který se dopustil vážného zkreslení při poskytování informací, které mohou být vyžadovány podle tohoto oddílu, nebo tyto informace nepodal.

Členské státy upřesní, v souladu se svým vnitrostátním právem a s přihlédnutím k právu Společenství, podmínky pro uplatňování tohoto odstavce.

3.   Zadavatelé přijmou jako dostatečný důkaz pro to, že se hospodářského subjektu žádný z případů uvedených v odstavci 1 nebo v odst. 2 písm. a), b), c), f) nebo g) netýká,

| a) | pokud jde o odstavec 1 a odst. 2 písm. a), b) a c), předložení výpisu ze soudního nebo správního rejstříku, nebo pokud to není možné, rovnocenného dokladu vydaného příslušným soudním nebo správním orgánem v zemi původu nebo v zemi, z níž tato osoba pochází, jenž dokazuje, že tyto požadavky byly splněny; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o odstavec 1 a odst. 2 písm. a), b) a c), předložení výpisu ze soudního nebo správního rejstříku, nebo pokud to není možné, rovnocenného dokladu vydaného příslušným soudním nebo správním orgánem v zemi původu nebo v zemi, z níž tato osoba pochází, jenž dokazuje, že tyto požadavky byly splněny;

| b) | pokud jde o odst. 2 písm. f) nebo g), osvědčení vydané příslušným orgánem v dotčeném členském státě. |
| --- | --- |

b)

pokud jde o odst. 2 písm. f) nebo g), osvědčení vydané příslušným orgánem v dotčeném členském státě.

Jestliže daná země nevydává tyto doklady nebo osvědčení nebo jestliže se tyto doklady či osvědčení nevztahují na všechny případy uvedené v odst. 1 a odst. 2 písm. a), b) nebo c), mohou být nahrazeny místopřísežným prohlášením, nebo v členských státech, kde místopřísežná prohlášení nejsou upravena, čestným prohlášením, které učiní dotčená osoba před příslušným soudním nebo správním orgánem, notářem nebo příslušnou profesní nebo obchodní institucí v zemi původu nebo v zemi, z níž tato osoba pochází.

4.   Členské státy určí orgány a subjekty příslušné k vydávání dokladů, osvědčení a prohlášení uvedených v odstavci 3 a sdělí je Komisi. Tímto sdělením není dotčeno použitelné právo v oblasti ochrany údajů.

Článek 40

Vhodnost pro výkon odborné činnosti

Pokud musí být zájemce zapsán v některém z profesních nebo obchodních rejstříků ve svém členském státě původu nebo v členském státě, kde je usazen, aby mohl vykonávat svou odbornou činnost, může být požádán, aby prokázal, že je v takovém rejstříku zapsán, nebo aby poskytl místopřísežné prohlášení nebo osvědčení, jak je popsáno v příloze VII části A pro zakázky na stavební práce, v části B pro zakázky na dodávky a v části C pro zakázky na služby. Seznamy uvedené v příloze VII jsou orientační. Členské státy uvědomí Komisi a ostatní členské státy o veškerých změnách svých rejstříků a důkazních prostředků uvedených v těchto seznamech.

Jsou-li v zadávacích řízeních zakázek na služby zájemci povinni mít určité oprávnění nebo být členem určité organizace, aby mohli ve své zemi původu vykonávat danou službu, může zadavatel požadovat, aby prokázali, že mají takové oprávnění či členství.

Tímto článkem není dotčeno právo Společenství týkající se svobody usazování a svobody poskytování služeb.

Článek 41

Hospodářské a finanční předpoklady

1.   Důkaz o hospodářských a finančních předpokladech hospodářského subjektu může být poskytnut zpravidla jedním nebo více z těchto dokladů:

| a) | vhodnými výpisy z bank nebo případně dokladem o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu povolání; |
| --- | --- |

a)

vhodnými výpisy z bank nebo případně dokladem o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu povolání;

| b) | předložením rozvah nebo výpisů z rozvah, je-li zveřejnění rozvahy vyžadováno podle práva země, v níž je hospodářský subjekt usazen; |
| --- | --- |

b)

předložením rozvah nebo výpisů z rozvah, je-li zveřejnění rozvahy vyžadováno podle práva země, v níž je hospodářský subjekt usazen;

| c) | výkazem celkového obratu podniku a případně obratu v oblasti, která se zakázky týká, za nejvýše tři poslední účetní období, která jsou k dispozici, v závislosti na dni, kdy byl podnik zřízen nebo založen nebo kdy hospodářský subjekt zahájil podnikání, pokud je informace o těchto obratech dostupná. |
| --- | --- |

c)

výkazem celkového obratu podniku a případně obratu v oblasti, která se zakázky týká, za nejvýše tři poslední účetní období, která jsou k dispozici, v závislosti na dni, kdy byl podnik zřízen nebo založen nebo kdy hospodářský subjekt zahájil podnikání, pokud je informace o těchto obratech dostupná.

2.   Hospodářský subjekt může, je-li to nezbytné a pro určitou zakázku, využít schopností jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. V tom případě musí zadavateli prokázat, že bude disponovat nezbytnými prostředky, například tím, že předloží závazek těchto subjektů v tomto směru.

3.   Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 4 využít schopností účastníků skupiny nebo jiných subjektů.

4.   Zadavatel v oznámení o zakázce upřesní, který doklad nebo doklady uvedené v odstavci 1 vybral a jaké další doklady mají být poskytnuty.

5.   Jestliže z jakéhokoli oprávněného důvodu není hospodářský subjekt schopen poskytnout doklady požadované zadavatelem, může prokázat své hospodářské a finanční předpoklady jakýmkoli jiným dokladem, který zadavatel považuje za vhodný.

Článek 42

Technická nebo odborná způsobilost

1.   Doklady o technické způsobilosti hospodářského subjektu mohou být zpravidla poskytnuty jedním nebo několika následujícími prostředky podle povahy, množství nebo důležitosti a použití stavebních prací, dodávek nebo služeb:

| a) | i) | seznamem stavebních prací provedených za posledních pět let společně s osvědčeními o uspokojivém provedení nejvýznamnějších prací. Tato osvědčení uvedou hodnotu, datum a místo stavebních prací a upřesní, zda práce byly provedeny podle obchodních pravidel a řádně dokončeny. Je-li to vhodné, předloží příslušný orgán tato osvědčení zadavateli přímo; |
| --- | --- | --- |

a)

i)

seznamem stavebních prací provedených za posledních pět let společně s osvědčeními o uspokojivém provedení nejvýznamnějších prací. Tato osvědčení uvedou hodnotu, datum a místo stavebních prací a upřesní, zda práce byly provedeny podle obchodních pravidel a řádně dokončeny. Je-li to vhodné, předloží příslušný orgán tato osvědčení zadavateli přímo;

| ii) | seznamem hlavních uskutečněných dodávek nebo hlavních služeb poskytnutých zpravidla v posledních pěti letech s částkami, daty a jmény dotčených veřejných či soukromých příjemců. Doklad o provedených dodávkách a službách bude poskytnut,






  — | byl-li příjemcem zadavatel, ve formě osvědčení vydaných nebo spolupodepsaných příslušným orgánem; |
| --- | --- | --- |

ii)

seznamem hlavních uskutečněných dodávek nebo hlavních služeb poskytnutých zpravidla v posledních pěti letech s částkami, daty a jmény dotčených veřejných či soukromých příjemců. Doklad o provedených dodávkách a službách bude poskytnut,

—

byl-li příjemcem zadavatel, ve formě osvědčení vydaných nebo spolupodepsaných příslušným orgánem;

| — | byl-li příjemcem soukromý kupující, osvědčením kupujícího, nebo pokud to není možné, pouhým prohlášením hospodářského subjektu; |
| --- | --- |

—

byl-li příjemcem soukromý kupující, osvědčením kupujícího, nebo pokud to není možné, pouhým prohlášením hospodářského subjektu;

| b) | přehledem techniků nebo zapojených technických útvarů, které patří přímo dodavateli či nikoli, zvláště těch, které jsou odpovědné za kontrolu jakosti, a v případě zakázek na stavební práce těch, které může zhotovitel povolat k provedení stavby; |
| --- | --- |

b)

přehledem techniků nebo zapojených technických útvarů, které patří přímo dodavateli či nikoli, zvláště těch, které jsou odpovědné za kontrolu jakosti, a v případě zakázek na stavební práce těch, které může zhotovitel povolat k provedení stavby;

| c) | popisem technického zařízení a opatření použitých hospodářským subjektem pro zajištění jakosti a popisem zařízení podniku pro studium a výzkum a vnitřních pravidel v oblasti práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

c)

popisem technického zařízení a opatření použitých hospodářským subjektem pro zajištění jakosti a popisem zařízení podniku pro studium a výzkum a vnitřních pravidel v oblasti práv duševního vlastnictví;

| d) | kontrolou výrobních kapacit dodavatele nebo technické způsobilosti hospodářského subjektu a případně také kontrolou prostředků pro studium a výzkum, které má k dispozici, a opatření, která zavede pro kontrolu jakosti, provedenou zadavateli nebo jejich jménem příslušným úředním orgánem země, v níž je hospodářský subjekt usazen, se souhlasem tohoto orgánu; |
| --- | --- |

d)

kontrolou výrobních kapacit dodavatele nebo technické způsobilosti hospodářského subjektu a případně také kontrolou prostředků pro studium a výzkum, které má k dispozici, a opatření, která zavede pro kontrolu jakosti, provedenou zadavateli nebo jejich jménem příslušným úředním orgánem země, v níž je hospodářský subjekt usazen, se souhlasem tohoto orgánu;

| e) | pro zakázky na stavební práce, na služby nebo na dodávky, které zahrnují také umísťovací nebo instalační práce či služby, vzděláním a odbornou kvalifikací hospodářského subjektu nebo řídících pracovníků podniku, zejména osoby nebo osob, které jsou odpovědné za poskytování služeb nebo řízení stavebních prací; |
| --- | --- |

e)

pro zakázky na stavební práce, na služby nebo na dodávky, které zahrnují také umísťovací nebo instalační práce či služby, vzděláním a odbornou kvalifikací hospodářského subjektu nebo řídících pracovníků podniku, zejména osoby nebo osob, které jsou odpovědné za poskytování služeb nebo řízení stavebních prací;

| f) | pro zakázky na stavební práce a zakázky na služby a pouze ve vhodných případech přehledem o opatřeních v oblasti řízení z hlediska ochrany životního prostředí, která bude moci hospodářský subjekt použít při plnění zakázky; |
| --- | --- |

f)

pro zakázky na stavební práce a zakázky na služby a pouze ve vhodných případech přehledem o opatřeních v oblasti řízení z hlediska ochrany životního prostředí, která bude moci hospodářský subjekt použít při plnění zakázky;

| g) | výkazem průměrného ročního počtu zaměstnanců poskytovatele služeb nebo zhotovitele a počtem řídících pracovníků za poslední tři roky; |
| --- | --- |

g)

výkazem průměrného ročního počtu zaměstnanců poskytovatele služeb nebo zhotovitele a počtem řídících pracovníků za poslední tři roky;

| h) | popisem nástrojů, materiálu, technických zařízení, počtu zaměstnanců a jejich know-how nebo zdrojů dodávek – s uvedením zeměpisného umístění, pokud se nacházejí mimo území Unie –, jež má hospodářský subjekt k dispozici pro plnění zakázky, řešení případné zvýšené potřeby zadavatele vyplývající z krizové situace nebo zajištění údržby, modernizace nebo úprav dodávek, které jsou předmětem zakázky; |
| --- | --- |

h)

popisem nástrojů, materiálu, technických zařízení, počtu zaměstnanců a jejich know-how nebo zdrojů dodávek – s uvedením zeměpisného umístění, pokud se nacházejí mimo území Unie –, jež má hospodářský subjekt k dispozici pro plnění zakázky, řešení případné zvýšené potřeby zadavatele vyplývající z krizové situace nebo zajištění údržby, modernizace nebo úprav dodávek, které jsou předmětem zakázky;

| i) | pokud jde o výrobky, které mají být dodány, předložením






  i) | vzorků, popisů nebo fotografií, jejichž pravost musí být ověřena, pokud o to zadavatel požádá; |
| --- | --- | --- |

i)

pokud jde o výrobky, které mají být dodány, předložením

i)

vzorků, popisů nebo fotografií, jejichž pravost musí být ověřena, pokud o to zadavatel požádá;

| ii) | osvědčení vypracovaných úředními subjekty pro kontrolu kvality nebo uznanými agenturami potvrzujícími shodu výrobků, která je jasně určena odkazy na specifikace nebo normy; |
| --- | --- |

ii)

osvědčení vypracovaných úředními subjekty pro kontrolu kvality nebo uznanými agenturami potvrzujícími shodu výrobků, která je jasně určena odkazy na specifikace nebo normy;

| j) | jedná-li se o zakázky, které se týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, důkazy o schopnosti zpracovávat, ukládat a poskytovat tyto informace s takovou úrovní zabezpečení, kterou vyžaduje zadavatel.
  Nejsou-li na úrovni Společenství harmonizovány systémy vnitrostátních bezpečnostních prověrek, mohou členské státy stanovit, že tyto důkazy musí být v souladu s příslušnými vnitrostátními právnímí předpisy v oblasti bezpečnostních prověrek. Členské státy uznávají bezpečnostní prověrky, jež pokládají za rovnocenné bezpečnostním prověrkám vystaveným v souladu s jejich vnitrostátním právem, mohou však samy provést a zohlednit další šetření, je-li to považováno za nezbytné.
  Zadavatel případně může zájemcům, kteří ještě nedisponují bezpečnostní prověrkou, poskytnout dodatečnou lhůtu pro její získání. V tom případě tuto možnost spolu s danou lhůtou uvede v oznámení o zakázce.
  Zadavatel může požádat národní bezpečnostní úřad státu zájemce nebo bezpečnostní úřad určený tímto státem o ověření souladu prostor a zařízení, které by mohly být využity, průmyslových a administrativních postupů, kterými je třeba se řídit, způsobů správy informací nebo situace zaměstnanců, kteří by mohli být pověřeni plněním zakázky. |
| --- | --- |

j)

jedná-li se o zakázky, které se týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, důkazy o schopnosti zpracovávat, ukládat a poskytovat tyto informace s takovou úrovní zabezpečení, kterou vyžaduje zadavatel.

Nejsou-li na úrovni Společenství harmonizovány systémy vnitrostátních bezpečnostních prověrek, mohou členské státy stanovit, že tyto důkazy musí být v souladu s příslušnými vnitrostátními právnímí předpisy v oblasti bezpečnostních prověrek. Členské státy uznávají bezpečnostní prověrky, jež pokládají za rovnocenné bezpečnostním prověrkám vystaveným v souladu s jejich vnitrostátním právem, mohou však samy provést a zohlednit další šetření, je-li to považováno za nezbytné.

Zadavatel případně může zájemcům, kteří ještě nedisponují bezpečnostní prověrkou, poskytnout dodatečnou lhůtu pro její získání. V tom případě tuto možnost spolu s danou lhůtou uvede v oznámení o zakázce.

Zadavatel může požádat národní bezpečnostní úřad státu zájemce nebo bezpečnostní úřad určený tímto státem o ověření souladu prostor a zařízení, které by mohly být využity, průmyslových a administrativních postupů, kterými je třeba se řídit, způsobů správy informací nebo situace zaměstnanců, kteří by mohli být pověřeni plněním zakázky.

2.   Hospodářský subjekt může, je-li to nezbytné a pro určitou zakázku, využít schopností jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. V tom případě musí zadavateli prokázat, že bude disponovat nezbytnými prostředky pro plnění zakázky, například tím, že předloží závazek těchto subjektů poskytnout nezbytné prostředky hospodářskému subjektu.

3.   Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 5 využít schopnosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů.

4.   V zadávacích řízeních na zakázky, jejichž předmětem jsou dodávky vyžadující umísťovací nebo instalační práce, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, lze způsobilost hospodářských subjektů k poskytnutí služeb nebo provedení instalace nebo stavby hodnotit zejména s přihlédnutím k jejich dovednostem, výkonnosti, zkušenosti a spolehlivosti.

5.   Zadavatel v oznámení upřesní, které doklady uvedené v odstavci 1 zvolil a které další doklady musí být poskytnuty.

6.   Jestliže hospodářský subjekt není z jakéhokoli oprávněného důvodu schopen poskytnout doklady požadované zadavatelem, může prokázat své technické nebo odborné schopnosti jakýmkoli jiným dokladem, který zadavatel považuje za vhodný.

Článek 43

Normy systémů řízení jakosti

Jestliže zadavatelé vyžadují předložení osvědčení vydaných nezávislými akreditovanými subjekty, která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje určité normy systémů řízení jakosti, odkáží na systémy řízení jakosti založené na odpovídajících evropských normách a ověřené nezávislými akreditovanými subjekty, které vyhovují evropským normám, pokud jde o vydávání akreditací a osvědčení. Uznávají rovnocenná osvědčení od nezávislých akreditovaných subjektů usazených v jiných členských státech. Přijímají od hospodářských subjektů rovněž jiné důkazy o rovnocenných systémech řízení jakosti.

Článek 44

Normy řízení z hlediska ochrany životního prostředí

Jestliže zadavatelé v případech uvedených v čl. 42 odst. 1 písm. f) vyžadují předložení osvědčení vydaných nezávislými subjekty, která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje určité normy řízení z hlediska ochrany životního prostředí, odkáží na systém řízení a auditu z hlediska ochrany životního prostředí Společenství (EMAS) nebo na normy řízení z hlediska ochrany životního prostředí založené na odpovídajících evropských nebo mezinárodních normách, ověřených subjekty, které vyhovují právu Společenství nebo odpovídajícím evropským či mezinárodním normám týkajícím se osvědčování. Uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech. Přijímají od hospodářských subjektů rovněž jiné důkazy o rovnocenných opatřeních k řízení z hlediska ochrany životního prostředí.

Článek 45

Dodatečná dokumentace a informace

Zadavatelé mohou vyzvat hospodářské subjekty, aby doplnily nebo objasnily osvědčení a doklady předložené podle článků 39 až 44.

Článek 46

Úřední seznamy schválených hospodářských subjektů a osvědčení subjekty veřejného nebo soukromého práva

1.   Členské státy mohou zavést buď úřední seznamy schválených zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů služeb, nebo osvědčení vydávané veřejnoprávními či soukromoprávními osvědčovacími subjekty.

Členské státy přizpůsobí podmínky pro zápis do těchto seznamů a pro vydávání osvědčení osvědčovacími subjekty čl. 39 odst. 1 a odst. 2 písm. a) až d) a h), článku 40, čl. 41 odst. 1, 4 a 5, čl. 42 odst. 1 písm. a) až i), odst. 2 a odst. 4, článku 43 a případně článku 44.

Členské státy je rovněž přizpůsobí čl. 41 odst. 2 a čl. 42 odst. 2, a to pokud jde o žádosti o zápis podané hospodářskými subjekty, které jsou součástí skupiny a které se odvolávají na prostředky dané jim k dispozici jinými společnostmi skupiny. V tom případě musí tyto subjekty prokázat orgánu, který úřední seznam sestavuje, že budou disponovat těmito prostředky po celou dobu platnosti osvědčení, které potvrzuje, že jsou zapsány do úředního seznamu, a že tyto společnosti musí v průběhu celé této doby splňovat požadavky kvalitativního výběru stanovené v článcích uvedených ve druhém pododstavci, na které subjekty odkazují při svém zápisu.

2.   Hospodářské subjekty, které jsou zapsány do úředních seznamů nebo mají osvědčení, mohou zadavateli předložit pro každou zakázku osvědčení o zápisu vydané příslušným orgánem nebo osvědčení vydané příslušným osvědčovacím subjektem. V osvědčeních se uvádějí doklady, které jim umožnily zápis do seznamu nebo získání osvědčení, jakož i zařazení, které jim bylo na tomto seznamu přiděleno.

3.   Ověřený zápis do úředních seznamů provedený příslušnými orgány nebo osvědčení vydané osvědčovacím subjektem nezakládá z hlediska zadavatelů z jiných členských států předpoklad vhodnosti, s výjimkou čl. 39 odst. 1 a odst. 2 písm. a) až d) a h), článku 40, čl. 41 odst. 1 písm. b) a c) a čl. 42 odst. 1 písm. a) bodu i) a písm. b) až g) v případě zhotovitelů, čl. 42 odst. 1 písm. a) bodu ii) a písm. b) až e) a i) v případě dodavatelů a čl. 42 odst. 1 písm. a) bodu ii) a písm. b) až e) a g) v případě poskytovatelů služeb.

4.   Informace, které lze vyvodit ze zápisu do úředního seznamu nebo z osvědčení, nelze bezdůvodně zpochybnit. Pokud jde o placení příspěvků na sociální zabezpečení a daní, lze od každého zapsaného hospodářského subjektu kdykoli při nabídce zakázky vyžadovat další osvědčení.

Zadavatelé z jiných členských států použijí odstavec 3 a první pododstavec tohoto odstavce pouze ve prospěch hospodářských subjektů usazených v členském státě, který úřední seznam vede.

5.   Pro jakýkoli zápis hospodářských subjektů z jiných členských států do úředního seznamu nebo pro vydání osvědčení těmto subjektům subjekty uvedenými v odstavci 1 nelze vyžadovat žádné další důkazy nebo údaje než ty, které se vyžadují od vnitrostátních hospodářských subjektů, a v každém případě pouze ty, které jsou uvedeny v článcích 39 až 43, případně článku 44.

Hospodářské subjekty z jiných členských států však nejsou povinny žádat o takový zápis nebo osvědčení, aby se mohly podílet na zakázce. Zadavatelé uznají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech. Přijmou rovněž jiné rovnocenné důkazní prostředky.

6.   Hospodářské subjekty mohou kdykoli požádat o zápis do úředního seznamu nebo o vydání osvědčení. Musí být informovány v přiměřeně krátké době o rozhodnutí orgánu, který seznam sestavuje, nebo příslušného osvědčovacího subjektu.

7.   Osvědčovací subjekty uvedené v odstavci 1 jsou subjekty, které splňují evropské normy pro osvědčování.

8.   Členské státy, které mají úřední seznamy nebo osvědčovací subjekty uvedené v odstavci 1, jsou povinny sdělit Komisi a ostatním členským státům adresu subjektu, kterému mají být žádosti zasílány.

Oddíl 3

Zadání zakázky

Článek 47

Kritéria pro zadání zakázky

1.   Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní a správní předpisy o odměňování určitých služeb, vycházejí zadavatelé při zadávání zakázek z těchto kritérií:

| a) | pokud se zakázka zadává na základě hospodářsky nejvýhodnější nabídky z hlediska zadavatele, různá kritéria spojená s předmětem dané zakázky, jako jsou kvalita, cena, technická úroveň, funkční vlastnosti, vlastnosti z hlediska vlivu na životní prostředí, provozní náklady, náklady v průběhu životního cyklu, návratnost nákladů, záruční servis a technická pomoc, datum dodání, dodací lhůta a lhůta pro dokončení, bezpečnost dodávek, interoperabilita a provozní vlastnosti; nebo |
| --- | --- |

a)

pokud se zakázka zadává na základě hospodářsky nejvýhodnější nabídky z hlediska zadavatele, různá kritéria spojená s předmětem dané zakázky, jako jsou kvalita, cena, technická úroveň, funkční vlastnosti, vlastnosti z hlediska vlivu na životní prostředí, provozní náklady, náklady v průběhu životního cyklu, návratnost nákladů, záruční servis a technická pomoc, datum dodání, dodací lhůta a lhůta pro dokončení, bezpečnost dodávek, interoperabilita a provozní vlastnosti; nebo

| b) | pouze nejnižší cena. |
| --- | --- |

b)

pouze nejnižší cena.

2.   Aniž je dotčen třetí pododstavec, uvede v případě uvedeném v odst. 1 písm. a) zadavatel v dokumentech týkajících se zakázky (oznámení o zakázce, zadávací dokumentaci, popisných dokumentech nebo dodatečných dokumentech) poměrnou váhu, kterou přikládá každému z kritérií vybraných k určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky.

Tato váha může být vyjádřena stanovením rozmezí s přiměřeným maximálním rozpětím.

Pokud není podle názoru zadavatele stanovení poměrné váhy z prokazatelných důvodů možné, uvede zadavatel v dokumentech týkajících se zakázky (oznámení o zakázce, zadávací dokumentaci, popisných dokumentech nebo dodatečných dokumentech) kritéria v sestupném pořadí podle důležitosti.

Článek 48

Používání elektronických dražeb

1.   Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou používat elektronickou dražbu.

2.   V omezených řízeních a vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce mohou zadavatelé rozhodnout, že zadání zakázky bude předcházet elektronická dražba, pokud specifikace zakázky mohou být přesně stanoveny.

Za stejných okolností se elektronická dražba může konat při obnovení soutěže mezi stranami rámcové dohody, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 4 druhém pododstavci druhé odrážce.

Elektronická dražba je založena

| — | buď pouze na cenách, když je zakázka zadávána podle nejnižší ceny, |
| --- | --- |

—

buď pouze na cenách, když je zakázka zadávána podle nejnižší ceny,

| — | nebo na cenách nebo nových hodnotách prvků nabídek uvedených v zadávací dokumentaci, pokud je zakázka zadávána podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky. |
| --- | --- |

—

nebo na cenách nebo nových hodnotách prvků nabídek uvedených v zadávací dokumentaci, pokud je zakázka zadávána podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky.

3.   Zadavatelé, kteří se rozhodnou použít elektronickou dražbu, uvedou tuto skutečnost v oznámení o zakázce.

Zadávací dokumentace obsahuje, mimo jiné, tyto informace:

| a) | prvky, jejichž hodnota bude předmětem elektronické dražby, za předpokladu, že tyto prvky jsou kvantifikovatelné a lze je vyjádřit v absolutních hodnotách nebo procentech; |
| --- | --- |

a)

prvky, jejichž hodnota bude předmětem elektronické dražby, za předpokladu, že tyto prvky jsou kvantifikovatelné a lze je vyjádřit v absolutních hodnotách nebo procentech;

| b) | případná omezení hodnot, která mohou být navržena, jak vyplývají ze specifikací týkajících se předmětu zakázky; |
| --- | --- |

b)

případná omezení hodnot, která mohou být navržena, jak vyplývají ze specifikací týkajících se předmětu zakázky;

| c) | informace, které budou uchazečům poskytnuty v průběhu elektronické dražby, a případně, kdy jim budou poskytnuty; |
| --- | --- |

c)

informace, které budou uchazečům poskytnuty v průběhu elektronické dražby, a případně, kdy jim budou poskytnuty;

| d) | důležité informace týkající se postupu elektronické dražby; |
| --- | --- |

d)

důležité informace týkající se postupu elektronické dražby;

| e) | podmínky, za kterých budou uchazeči moci při dražbě podávat nabídky, a zejména nejmenší rozdíly, které budou případně vyžadovány pro zvýšení nabídky; |
| --- | --- |

e)

podmínky, za kterých budou uchazeči moci při dražbě podávat nabídky, a zejména nejmenší rozdíly, které budou případně vyžadovány pro zvýšení nabídky;

| f) | důležité informace týkající se používaného elektronického zařízení a opatření a technických specifikací spojení. |
| --- | --- |

f)

důležité informace týkající se používaného elektronického zařízení a opatření a technických specifikací spojení.

4.   Předtím než zadavatelé přistoupí k elektronické dražbě, provedou úplné první vyhodnocení nabídek v souladu s jedním nebo více kritérii pro zadání zakázky a s poměrnou vahou, která jim byla přidělena.

Všichni uchazeči, kteří podali přijatelné nabídky, jsou elektronickými prostředky současně vyzváni, aby podali nové ceny nebo hodnoty; výzva obsahuje všechny důležité informace pro individuální připojení k použitému elektronickému zařízení a uvádí datum a čas zahájení elektronické dražby. Elektronická dražba může probíhat ve více navazujících fázích. Elektronická dražba nesmí být zahájena dříve než dva pracovní dny po dni, kdy byly rozeslány výzvy.

5.   Má-li být zakázka zadána podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky, výzva obsahuje i výsledek úplného vyhodnocení nabídky dotyčného uchazeče provedeného v souladu s poměrnou vahou stanovenou v čl. 47 odst. 2 prvním pododstavci.

Výzva uvádí rovněž matematický vzorec, který se při elektronické dražbě použije pro určení automatických změn pořadí na základě podaných nových cen nebo nových hodnot. Tento vzorec zahrnuje poměrnou váhu všech kritérií stanovených pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky, jak je uvedeno v oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci; za tímto účelem jsou veškerá případná rozpětí předem vyjádřena určitou hodnotou.

Jsou-li povoleny varianty, je pro každou variantu stanoven zvláštní vzorec.

6.   Po celou dobu každé fáze elektronické dražby zadavatelé okamžitě sdělují všem uchazečům přinejmenším ty informace, které jim umožní kdykoli zjistit své momentální pořadí. Mohou též sdělit jiné informace týkající se jiných podaných cen nebo hodnot, za podmínky, že je to uvedeno v zadávací dokumentaci. Mohou rovněž kdykoli oznámit počet účastníků v dané fázi dražby. V žádném případě však nesmějí zveřejnit totožnost uchazečů v průběhu kterékoli fáze elektronické dražby.

7.   Zadavatelé uzavírají elektronickou dražbu jedním nebo více z následujících způsobů:

| a) | k předem stanovenému datu a času uvedeným ve výzvě k účasti na dražbě; |
| --- | --- |

a)

k předem stanovenému datu a času uvedeným ve výzvě k účasti na dražbě;

| b) | pokud neobdrží žádné nové ceny nebo nové hodnoty, které splňují požadavky na minimální rozdíly. V takovém případě zadavatelé ve výzvě k účasti na dražbě uvedou dobu od přijetí posledního podání do uzavření elektronické dražby; |
| --- | --- |

b)

pokud neobdrží žádné nové ceny nebo nové hodnoty, které splňují požadavky na minimální rozdíly. V takovém případě zadavatelé ve výzvě k účasti na dražbě uvedou dobu od přijetí posledního podání do uzavření elektronické dražby;

| c) | pokud je počet fází dražby stanovený ve výzvě k účasti na dražbě vyčerpán. |
| --- | --- |

c)

pokud je počet fází dražby stanovený ve výzvě k účasti na dražbě vyčerpán.

Pokud se zadavatelé rozhodli uzavřít elektronickou dražbu v souladu s písmenem c), případně v kombinaci s opatřeními uvedenými v písmenu b), uvádí výzva k účasti na dražbě časový plán každé fáze dražby.

8.   Po uzavření elektronické dražby zadavatelé zadají zakázku v souladu s článkem 47 na základě výsledků elektronické dražby.

Zadavatelé nesmějí elektronické dražby zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval anebo měnil předmět zakázky, jak byl pro zakázku stanoven ve zveřejněném oznámení o zakázce a v zadávací dokumentaci.

Článek 49

Mimořádně nízké nabídky

1.   Pokud se pro danou zakázku zdají být nabídky mimořádně nízké v poměru k výrobkům, stavebním pracím nebo službám, jež mají být poskytovány, nemůže zadavatel tyto nabídky odmítnout, aniž by nejdříve písemně požádal o upřesnění základních prvků nabídky, které považuje za důležité.

Tato upřesnění se mohou týkat zejména

| a) | hospodářských aspektů stavebních postupů, výrobního procesu nebo poskytovaných služeb; |
| --- | --- |

a)

hospodářských aspektů stavebních postupů, výrobního procesu nebo poskytovaných služeb;

| b) | zvolených technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici pro provedení stavebních prací, dodávku výrobků nebo poskytnutí služeb; |
| --- | --- |

b)

zvolených technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici pro provedení stavebních prací, dodávku výrobků nebo poskytnutí služeb;

| c) | původnosti stavebních prací, dodávek nebo služeb navrhovaných uchazečem; |
| --- | --- |

c)

původnosti stavebních prací, dodávek nebo služeb navrhovaných uchazečem;

| d) | souladu s předpisy o ochraně zaměstnanců a pracovních podmínkách platnými v místě, kde mají být stavební práce, služby či dodávky provedeny; |
| --- | --- |

d)

souladu s předpisy o ochraně zaměstnanců a pracovních podmínkách platnými v místě, kde mají být stavební práce, služby či dodávky provedeny;

| e) | možnosti uchazeče získat státní podporu. |
| --- | --- |

e)

možnosti uchazeče získat státní podporu.

2.   Zadavatel ověří tyto základní prvky konzultací s uchazečem, přičemž bere v úvahu dodané důkazy.

3.   Jestliže zadavatel zjistí, že nabídka je mimořádně nízká proto, že uchazeč získal státní podporu, může být nabídka odmítnuta jen z tohoto důvodu pouze po konzultaci s uchazečem, a není-li uchazeč schopen v dostatečné lhůtě stanovené zadavatelem prokázat, že daná podpora byla poskytnuta podle zákona. Jestliže zadavatel odmítne nabídku za těchto okolností, uvědomí o tom Komisi.

HLAVA III

PRAVIDLA PRO SUBDODÁVKY

KAPITOLA I

Subdodávky zadané úspěšnými uchazeči jinými než zadavateli

Článek 50

Oblast působnosti

1.   Pokud se v souladu s čl. 21 odst. 3 a 4 použije tato hlava, přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění toho, aby úspěšní uchazeči jiní než zadavatelé dodržovali při zadávání subdodávek třetím osobám pravidla stanovená v článcích 51, 52 a 53.

2.   Pro účely odstavce 1 nejsou skupiny podniků, které byly vytvořeny za účelem získání zakázky, nebo jim příbuzné podniky považovány za třetí osoby.

Uchazeč uvede úplný seznam takových podniků ve své nabídce. Tento seznam je aktualizován po každé následné změně vztahů mezi podniky.

Článek 51

Zásady

Úspěšný uchazeč jedná transparentně a zachází se všemi případnými subdodavateli stejným, nediskriminačním způsobem.

Článek 52

Prahové hodnoty a pravidla pro zveřejňování

1.   Pokud úspěšný uchazeč jiný než zadavatel zadává třetí osobě subdodávku, jejíž odhadovaná hodnota bez DPH není nižší, než jsou prahové hodnoty uvedené v článku 8, zveřejní svůj záměr oznámením.

2.   Oznámení o subdodávkách obsahují informace uvedené v příloze V a veškeré další informace považované úspěšným uchazečem za užitečné, případně po schválení zadavatelem.

Oznámení o subdodávkách se vypracovávají podle standardních formulářů přijatých Komisí poradním postupem podle čl. 67 odst. 2.

3.   Oznámení o subdodávkách se zveřejňují v souladu s čl. 32 odst. 2 až 5.

4.   Oznámení o subdodávce se nevyžaduje, pokud subdodávka splňuje podmínky stanovené v článku 28.

5.   Úspěšný uchazeč může v souladu s článkem 32 zveřejnit oznámení o subdodávkách, pro něž se zveřejnění nevyžaduje.

6.   Členské státy mohou rovněž stanovit, že úspěšný uchazeč může splnit požadavek stanovený v čl. 21 odst. 3 nebo 4 zadáním subdodávky třetí osobě na základě rámcové dohody uzavřené v souladu s pravidly uvedenými v článcích 51 a 53 a v odstavcích 1 až 5 tohoto článku.

Subdodávky vycházející z takovéto rámcové dohody jsou zadávány za podmínek stanovených v dané rámcové dohodě. Mohou být zadány hospodářským subjektům, které byly původně jednou ze stran rámcové dohody. Při zadávání zakázek strany vždy navrhují podmínky, které jsou v souladu s podmínkami stanovenými v rámcové dohodě.

Doba platnosti rámcové dohody nesmí překročit sedm let, s výjimkou zvláštních okolností, kdy se zohledňuje očekávaná životnost dodávaných výrobků, instalací či systémů a technické obtíže, které by mohly být způsobeny změnou dodavatele.

Rámcové dohody nesmějí být zneužívány ani používány způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.

7.   Při zadávání subdodávek, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než prahové hodnoty uvedené v článku 8, uplatňuje úspěšný uchazeč zásady Smlouvy týkající se transparentnosti a hospodářské soutěže.

8.   Pro výpočet odhadované hodnoty subdodávek se použije článek 9.

Článek 53

Kvalitativní kritéria pro výběr subdodavatelů

V oznámení o subdodávkách uvede úspěšný uchazeč kvalitativní kritéria pro výběr stanovená zadavatelem a veškerá další kritéria, která uplatní při výběru subdodavatelů podle kvality. Všechna tato kritéria musí být objektivní, nediskriminační a v souladu s kritérii, která uplatnil zadavatel při výběru uchazečů o hlavní zakázku. Požadované schopnosti musí bezprostředně souviset s předmětem subdodávky a požadovaná úroveň schopnosti plnit zadané úkoly musí tomuto předmětu odpovídat.

Úspěšný uchazeč nemá povinnost zadávat subdodávky, pokud zadavateli uspokojivým způsobem prokáže, že žádný ze subdodavatelů účastnících se zadávacího řízení nebo jejich nabídky nesplňují kritéria uvedená v oznámení o subdodávkách, a tudíž by tyto subdodávky znemožnily úspěšnému uchazeči splnit požadavky stanovené v hlavní zakázce.

KAPITOLA II

Subdodávky zadané úspěšnými uchazeči, kteří jsou zadavateli

Článek 54

Použitelná pravidla

Pokud jsou úspěšnými uchazeči zadavatelé, musí při zadávání subdodávek dodržovat ustanovení hlav I a II o hlavních zakázkách.

HLAVA IV

PRAVIDLA PRO PŘEZKUMNÁ ŘÍZENÍ

Článek 55

Oblast působnosti a dostupnost přezkumných řízení

1.   Přezkumná řízení podle této hlavy se vztahují na zakázky uvedené v článku 2, nejsou-li v souladu s články 12 a 13 z její působnosti vyloučeny.

2.   Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění účinného, a zejména co nejrychlejšího přezkumu rozhodnutí zadavatelů v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 56 až 62 z důvodu, že těmito rozhodnutími bylo porušeno právo Společenství v oblasti zadávaní zakázek nebo vnitrostátní předpisy je provádějící.

3.   Členské státy zajistí, aby nedocházelo k diskriminaci mezi podniky uplatňujícími nárok na náhradu škody, která jim vznikla v zadávacím řízení, v důsledku toho, že tato hlava rozlišuje mezi vnitrostátními předpisy provádějícími právo Společenství a jinými vnitrostátními předpisy.

4.   Členské státy zajistí, aby bylo přezkumné řízení podle prováděcích pravidel, která mohou členské státy stanovit, dostupné alespoň každé osobě, která má nebo měla zájem na získání určité zakázky a které v důsledku domnělého protiprávního jednání vznikla nebo hrozí škoda.

5.   Členské státy mohou požadovat, aby osoba, která má v úmyslu zahájit přezkumné řízení, oznámila zadavateli domnělé protiprávní jednání a svůj záměr podat návrh na přezkum, za předpokladu, že tím nebude dotčena odkladná lhůta podle čl. 57 odst. 2 ani žádné jiné lhůty pro podání návrhu na přezkum v souladu s článkem 59.

6.   Členské státy mohou rovněž požadovat, aby dotyčná osoba podala nejprve návrh na přezkum u zadavatele. V tom případě členské státy zajistí, aby podání uvedeného návrhu na přezkum vedlo k okamžitému pozastavení možnosti uzavřít smlouvu.

Členské státy rozhodnou o vhodných komunikačních prostředcích, včetně faxu nebo elektronických prostředků, které mají být použity k podání návrhu na přezkum podle prvního pododstavce.

Pozastavení uvedené v prvním pododstavci neskončí před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy zadavatel zaslal odpověď, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy zadavatel zaslal odpověď, anebo deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení odpovědi.

Článek 56

Náležitosti přezkumného řízení

1.   Členské státy zajistí, aby opatření přijímaná v souvislosti s přezkumným řízením uvedeným v článku 55 stanovila pravomoci

| a) | přijímat co nejrychleji prostřednictvím předběžných postupů předběžná opatření směřující k nápravě domnělého protiprávního jednání nebo k zabránění dalšímu poškozování dotčených zájmů, včetně opatření vedoucích k pozastavení nebo zajištění pozastavení daného zadávacího řízení nebo výkonu rozhodnutí učiněného zadavatelem; a zrušit protiprávní rozhodnutí nebo zajistit jejich zrušení, včetně odstranění diskriminačních technických, hospodářských nebo finančních specifikací ve výzvě k podání nabídek, v zadávací dokumentaci nebo v jakýchkoliv dalších dokumentech souvisejících s daným zadávacím řízením; nebo |
| --- | --- |

a)

přijímat co nejrychleji prostřednictvím předběžných postupů předběžná opatření směřující k nápravě domnělého protiprávního jednání nebo k zabránění dalšímu poškozování dotčených zájmů, včetně opatření vedoucích k pozastavení nebo zajištění pozastavení daného zadávacího řízení nebo výkonu rozhodnutí učiněného zadavatelem; a zrušit protiprávní rozhodnutí nebo zajistit jejich zrušení, včetně odstranění diskriminačních technických, hospodářských nebo finančních specifikací ve výzvě k podání nabídek, v zadávací dokumentaci nebo v jakýchkoliv dalších dokumentech souvisejících s daným zadávacím řízením; nebo

| b) | přijímat co nejrychleji jiná opatření, než která jsou uvedena v písmenu a), pokud možno prostřednictvím předběžných postupů, a je-li to nezbytné, prostřednictvím konečného řízení ve věci, směřující k nápravě zjištěného protiprávního jednání a k zabránění poškozování dotčených zájmů; zejména vydat platební příkaz na určitou částku v případech, kdy protiprávní jednání nebylo napraveno nebo mu nebylo zabráněno. |
| --- | --- |

b)

přijímat co nejrychleji jiná opatření, než která jsou uvedena v písmenu a), pokud možno prostřednictvím předběžných postupů, a je-li to nezbytné, prostřednictvím konečného řízení ve věci, směřující k nápravě zjištěného protiprávního jednání a k zabránění poškozování dotčených zájmů; zejména vydat platební příkaz na určitou částku v případech, kdy protiprávní jednání nebylo napraveno nebo mu nebylo zabráněno.

V obou výše uvedených případech tyto pravomoci zahrnují pravomoc přiznat náhradu škody osobám poškozeným protiprávním jednáním.

2.   Pravomoci uvedené v odstavci 1 a v článcích 60 a 61 mohou být rozděleny mezi různé orgány, které jsou z různých hledisek příslušné k přezkumnému řízení.

3.   Jestliže orgán prvního stupně, který je nezávislý na zadavateli, přezkoumává rozhodnutí o zadání zakázky, zajistí členské státy, aby zadavatel nemohl uzavřít smlouvu dříve, než orgán příslušný k přezkumu rozhodne o návrhu na předběžné opatření nebo na přezkum. Pozastavení končí nejdříve uplynutím odkladné lhůty podle čl. 57 odst. 2 a čl. 60 odst. 4 a 5.

4.   S výjimkou případů uvedených v odstavci 3 tohoto článku a v čl. 55 odst. 6 nepozastavují přezkumná řízení nutně automaticky zadávací řízení, kterých se týkají.

5.   Členské státy mohou stanovit, že orgán příslušný k přezkumnému řízení bere v úvahu pravděpodobné důsledky předběžných opatření pro všechny zájmy, které jím mohou být poškozeny, a veřejný zájem, zejména zájmy v oblasti obrany nebo bezpečnosti, a může rozhodnout, že nepřijme toto opatření, pokud by jeho nevýhody převážily nad výhodami.

Rozhodnutím nevydat předběžné opatření nejsou dotčena jiná práva navrhovatele.

6.   Členské státy mohou stanovit, že pokud je nárok na náhradu škody uplatňován na základě skutečnosti, že rozhodnutí bylo protiprávní, musí být napadené rozhodnutí nejprve zrušeno orgánem, který je k tomu oprávněn.

7.   S výjimkou případů uvedených v článcích 60 až 62 se účinky výkonu pravomocí uvedených v odstavci 1 tohoto článku na uzavření smlouvy po zadání zakázky řídí vnitrostátním právem.

S výjimkou případu, kdy je třeba rozhodnutí před přiznáním náhrady škody zrušit, může členský stát dále stanovit, že po uzavření smlouvy podle čl. 55 odst. 6, odstavce 3 tohoto článku nebo článků 57 až 62 je pravomoc orgánů příslušných k přezkumnému řízení omezena na přiznání náhrady škody osobám poškozeným protiprávním jednáním.

8.   Členské státy zajistí, aby rozhodnutí učiněná orgány příslušnými k přezkumnému řízení byla účinně vymáhána.

9.   Pokud orgány příslušné k přezkumnému řízení nejsou soudy, musí své rozhodnutí vždy písemně odůvodnit. Navíc musí být v takovém případě přijaty předpisy zajišťující, že domnělé protiprávní opatření orgánu příslušného k přezkumu nebo domnělé vady při výkonu svěřených pravomocí podléhají soudnímu přezkumu nebo přezkumu orgánem, který je soudem ve smyslu článku 234 Smlouvy a který je nezávislý jak na zadavateli, tak na orgánu příslušném k přezkumu.

Členové tohoto nezávislého orgánu musí být jmenováni a jejich funkční období končit za stejných podmínek, které platí pro soudce, pokud jde o orgán, který je jmenuje, délku funkčního období a odvolání. Alespoň předseda tohoto nezávislého orgánu musí mít stejnou právní a odbornou kvalifikaci jako soudce. Rozhodnutí nezávislého orgánu jsou právně závazná způsobem stanoveným jednotlivými členskými státy.

10.   Členské státy zajistí, aby orgány příslušné k přezkumnému řízení zaručily náležitou míru ochrany utajovaných informací nebo jiných informací obsažených v dokumentech zaslaných stranami a postupovaly v souladu se zájmy v oblasti obrany nebo bezpečnosti v celém průběhu řízení.

Za tímto účelem mohou členské státy udělit výhradní pravomoc pro přezkum zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti zvláštnímu orgánu.

V každém případě mohou členské státy stanovit, že se návrhy na přezkum zahrnující utajované informace mohou zabývat pouze ti členové orgánů příslušných k přezkumnému řízení, kteří mají k nakládání s takovými informacemi osobní oprávnění. Mohou rovněž stanovit zvláštní bezpečnostní opatření při registraci návrhů na přezkum, přebírání dokumentů a ukládání dokumentačních souborů.

Členské státy určí, jak mají orgány příslušné k přezkumnému řízení sladit ochranu utajovaných informací se zachováním práv na obhajobu, a v případě soudního přezkumu nebo přezkumu, který provádí soud ve smyslu článku 234 Smlouvy, se tak děje takovým způsobem, aby řízení jako celek bylo v souladu s právem na spravedlivý soudní proces.

Článek 57

Odkladná lhůta

1.   Členské státy zajistí, aby osoby uvedené v čl. 55 odst. 4 měly dostatek času na účinný přezkum rozhodnutí o zadání zakázky přijatých zadavateli, a to přijetím nezbytných předpisů, které budou v souladu s minimálními podmínkami stanovenými v odstavci 2 tohoto článku a v článku 59.

2.   K uzavření smlouvy v návaznosti na rozhodnutí o zadání zakázky spadající do oblasti působnosti této směrnice nesmí dojít před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky zasláno dotčeným uchazečům a zájemcům, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky zasláno dotčeným uchazečům a zájemcům, anebo deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí o zadání zakázky.

Dotčenými uchazeči se rozumějí uchazeči, kteří nebyli s konečnou platností vyloučeni. Vyloučení má konečnou platnost, pokud jim bylo oznámeno a nezávislý orgán příslušný k přezkumu je považoval za oprávněné, nebo pokud již nemůže být předmětem přezkumného řízení.

Dotčenými zájemci se rozumějí zájemci, kterým zadavatel neposkytl informace o zamítnutí jejich žádosti před oznámením o rozhodnutí o zadání zakázky dotčeným uchazečům.

K rozhodnutí o zadání zakázky zaslanému každému dotčenému uchazeči a zájemci se připojí

| — | shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 35 odst. 2, s výhradou čl. 35 odst. 3, a |
| --- | --- |

—

shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 35 odst. 2, s výhradou čl. 35 odst. 3, a

| — | jasné uvedení přesné odkladné lhůty, která se použije podle vnitrostátních právních předpisů provádějících tento odstavec. |
| --- | --- |

—

jasné uvedení přesné odkladné lhůty, která se použije podle vnitrostátních právních předpisů provádějících tento odstavec.

Článek 58

Výjimky z odkladné lhůty

Členské státy mohou stanovit, že lhůty uvedené v čl. 57 odst. 2 se nepoužijí,

| a) | nevyžaduje-li tato směrnice předchozí zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

a)

nevyžaduje-li tato směrnice předchozí zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie;

| b) | je-li jediným dotčeným uchazečem ve smyslu čl. 57 odst. 2 ten, komu byla zakázka zadána, a nejsou-li žádní dotčení zájemci; |
| --- | --- |

b)

je-li jediným dotčeným uchazečem ve smyslu čl. 57 odst. 2 ten, komu byla zakázka zadána, a nejsou-li žádní dotčení zájemci;

| c) | v případě zakázky založené na rámcové dohodě podle článku 29.
  Uplatní-li se tato výjimka, zajistí členské státy, že zakázka bude neúčinná v souladu s články 60 a 62, pokud






  — | dojde k porušení čl. 29 odst. 4 druhého pododstavce druhé odrážky a |
| --- | --- | --- |

c)

v případě zakázky založené na rámcové dohodě podle článku 29.

Uplatní-li se tato výjimka, zajistí členské státy, že zakázka bude neúčinná v souladu s články 60 a 62, pokud

—

dojde k porušení čl. 29 odst. 4 druhého pododstavce druhé odrážky a

| — | odhadovaná hodnota zakázky se rovná prahovým hodnotám uvedeným v článku 8 nebo je přesahuje. |
| --- | --- |

—

odhadovaná hodnota zakázky se rovná prahovým hodnotám uvedeným v článku 8 nebo je přesahuje.

Článek 59

Lhůty pro podání návrhu na přezkum

Pokud členský stát stanoví, že návrh na přezkum rozhodnutí zadavatele přijatého v zadávacím řízení, na které se vztahuje tato směrnice, nebo v souvislosti s ním musí být podán před uplynutím stanovené lhůty, činí tato lhůta alespoň deset kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí zadavatele odesláno uchazeči nebo zájemci, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, alespoň patnáct kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí zadavatele odesláno uchazeči nebo zájemci, anebo alespoň deset kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí zadavatele. K rozhodnutí zadavatele zaslanému každému uchazeči nebo zájemci se připojí shrnutí příslušných důvodů. V případě návrhu na přezkum rozhodnutí uvedených v čl. 56 odst. 1 písm. b), která nepodléhají zvláštnímu oznámení, činí lhůta alespoň deset kalendářních dnů ode dne zveřejnění daného rozhodnutí.

Článek 60

Neúčinnost

1.   Členské státy zajistí, aby orgán příslušný k přezkumu, který je nezávislý na zadavateli, považoval smlouvu za neúčinnou nebo aby její neúčinnost byla výsledkem rozhodnutí tohoto orgánu v kterémkoli z těchto případů:

| a) | jestliže zadavatel zadal zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie, aniž by to bylo podle této směrnice přípustné; |
| --- | --- |

a)

jestliže zadavatel zadal zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie, aniž by to bylo podle této směrnice přípustné;

| b) | v případě porušení čl. 55 odst. 6, čl. 56 odst. 3 nebo čl. 57 odst. 2, pokud toto porušení zbavilo uchazeče podávajícího návrh na přezkum možnosti využít prostředky nápravy před uzavřením smlouvy, došlo-li k tomuto porušení spolu s jiným porušením hlav I nebo II, a pokud uvedené porušení ovlivnilo možnosti uchazeče podávajícího návrh na přezkum získat zakázku; |
| --- | --- |

b)

v případě porušení čl. 55 odst. 6, čl. 56 odst. 3 nebo čl. 57 odst. 2, pokud toto porušení zbavilo uchazeče podávajícího návrh na přezkum možnosti využít prostředky nápravy před uzavřením smlouvy, došlo-li k tomuto porušení spolu s jiným porušením hlav I nebo II, a pokud uvedené porušení ovlivnilo možnosti uchazeče podávajícího návrh na přezkum získat zakázku;

| c) | v případech uvedených v čl. 58 písm. c) druhém pododstavci, pokud členské státy uplatnily výjimku z odkladné lhůty pro zakázky na základě rámcové dohody. |
| --- | --- |

c)

v případech uvedených v čl. 58 písm. c) druhém pododstavci, pokud členské státy uplatnily výjimku z odkladné lhůty pro zakázky na základě rámcové dohody.

2.   Důsledky považování smlouvy za neúčinnou stanoví vnitrostátní právo. Vnitrostátní právo může stanovit zpětné zrušení všech smluvních závazků, anebo omezit rozsah zrušení na ty závazky, které by bylo třeba ještě splnit. Ve druhém případě členské státy stanoví použití alternativních sankcí ve smyslu čl. 61 odst. 2.

3.   Členské státy mohou stanovit, že orgán příslušný k přezkumu, který je nezávislý na zadavateli, nesmí považovat smlouvu za neúčinnou, i když byla zakázka zadána protiprávně z důvodů uvedených v odstavci 1, pokud tento orgán po posouzení všech důležitých skutečností shledá, že naléhavé důvody související s veřejným zájmem, v první řadě se zájmy v oblasti obrany nebo bezpečnosti, vyžadují zachování účinků smlouvy.

Ekonomické zájmy na účinnosti smlouvy mohou být považovány za naléhavý důvod související s veřejným zájmem ve smyslu prvního pododstavce pouze v případě, kdy by neúčinnost vedla k nepřiměřeným důsledkům.

Avšak ekonomické zájmy přímo spojené s dotčenou zakázkou nepředstavují naléhavý důvod související s veřejným zájmem ve smyslu prvního pododstavce. Ekonomické zájmy přímo spojené se zakázkou zahrnují mimo jiné náklady vyplývající z prodlení při plnění zakázky, náklady spojené se zahájením nového zadávacího řízení, náklady spojené se změnou hospodářského subjektu plnícího zakázku a náklady spojené s právními povinnostmi vyplývajícími z neúčinnosti.

V každém případě nesmí být smlouva považována za neúčinnou, pokud by důsledky této neúčinnosti závažným způsobem ohrozily existenci širšího obranného nebo bezpečnostního programu, který má zásadní význam z hlediska bezpečnostních zájmů určitého členského státu.

Ve všech výše uvedených případech stanoví členské státy alternativní sankce ve smyslu čl. 61 odst. 2, které se použijí namísto sankcí uvedených výše.

4.   Členské státy stanoví, že se odst. 1 písm. a) nepoužije, pokud

| — | zadavatel považuje zadání zakázky bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie za přípustné v souladu s touto směrnicí, |
| --- | --- |

—

zadavatel považuje zadání zakázky bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie za přípustné v souladu s touto směrnicí,

| — | zadavatel zveřejnil v Úředním věstníku Evropské unie oznámení vyjadřující úmysl uzavřít smlouvu, jak je uvedeno v článku 64, a |
| --- | --- |

—

zadavatel zveřejnil v Úředním věstníku Evropské unie oznámení vyjadřující úmysl uzavřít smlouvu, jak je uvedeno v článku 64, a

| — | smlouva nebyla uzavřena před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni zveřejnění tohoto oznámení. |
| --- | --- |

—

smlouva nebyla uzavřena před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni zveřejnění tohoto oznámení.

5.   Členské státy stanoví, že se odst. 1 písm. c) nepoužije, pokud

| — | se zadavatel domnívá, že je zadání zakázky v souladu s čl. 29 odst. 4 druhým pododstavcem druhou odrážkou, |
| --- | --- |

—

se zadavatel domnívá, že je zadání zakázky v souladu s čl. 29 odst. 4 druhým pododstavcem druhou odrážkou,

| — | zadavatel zaslal dotčeným uchazečům rozhodnutí o zadání zakázky spolu se shrnutím důvodů uvedeným v čl. 57 odst. 2 čtvrtém pododstavci první odrážce a |
| --- | --- |

—

zadavatel zaslal dotčeným uchazečům rozhodnutí o zadání zakázky spolu se shrnutím důvodů uvedeným v čl. 57 odst. 2 čtvrtém pododstavci první odrážce a

| — | k uzavření smlouvy nedošlo před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky odesláno dotčeným uchazečům, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky odesláno dotčeným uchazečům, anebo alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí o zadání zakázky. |
| --- | --- |

—

k uzavření smlouvy nedošlo před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky odesláno dotčeným uchazečům, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo, v případě použití jiných komunikačních prostředků, před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky odesláno dotčeným uchazečům, anebo alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí o zadání zakázky.

Článek 61

Porušení této hlavy a alternativní sankce

1.   Pro případy porušení čl. 55 odst. 6, čl. 56 odst. 3 nebo čl. 57 odst. 2, na něž se nevztahuje čl. 60 odst. 1 písm. b), stanoví členské státy neúčinnost v souladu s čl. 60 odst. 1 až 3 nebo alternativní sankce. Členské státy mohou stanovit, že orgán příslušný k přezkumu, který je nezávislý na zadavateli, po posouzení všech důležitých skutečností rozhodne, zda by měla být smlouva považována za neúčinnou nebo zda by měly být uloženy alternativní sankce.

2.   Alternativní sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Alternativní sankce jsou

| — | uložení pokut zadavateli nebo |
| --- | --- |

—

uložení pokut zadavateli nebo

| — | zkrácení doby trvání zakázky. |
| --- | --- |

—

zkrácení doby trvání zakázky.

Členské státy mohou svěřit orgánu příslušnému k přezkumu široké pravomoci s cílem zohlednit všechny významné faktory, včetně závažnosti protiprávního jednání, chování zadavatele a, v případech uvedených v čl. 60 odst. 2, v jakém rozsahu zůstává smlouva v platnosti.

Uložení náhrady škody nepředstavuje vhodnou sankci pro účely tohoto odstavce.

Článek 62

Lhůty

1.   Členské státy mohou stanovit, že návrh na přezkum podle čl. 60 odst. 1 je nutno podat

| a) | před uplynutím nejméně třiceti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy






  — | zadavatel zveřejnil oznámení o zadání zakázky v souladu s čl. 30 odst. 3 a články 31 a 32, pokud toto oznámení obsahuje odůvodnění rozhodnutí zadavatele zadat zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie, nebo |
| --- | --- | --- |

a)

před uplynutím nejméně třiceti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy

—

zadavatel zveřejnil oznámení o zadání zakázky v souladu s čl. 30 odst. 3 a články 31 a 32, pokud toto oznámení obsahuje odůvodnění rozhodnutí zadavatele zadat zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v Úředním věstníku Evropské unie, nebo

| — | zadavatel informoval dotčené uchazeče a zájemce o uzavření smlouvy za předpokladu, že tyto informace obsahují shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 35 odst. 2, s výhradou čl. 35 odst. 3. Tato možnost se použije rovněž na případy uvedené v čl. 58 písm. c); a |
| --- | --- |

—

zadavatel informoval dotčené uchazeče a zájemce o uzavření smlouvy za předpokladu, že tyto informace obsahují shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 35 odst. 2, s výhradou čl. 35 odst. 3. Tato možnost se použije rovněž na případy uvedené v čl. 58 písm. c); a

| b) | v každém případě před uplynutím nejméně šesti měsíců ode dne následujícího po dni uzavření smlouvy. |
| --- | --- |

b)

v každém případě před uplynutím nejméně šesti měsíců ode dne následujícího po dni uzavření smlouvy.

2.   Ve všech ostatních případech, včetně v případě návrhů na přezkum podle čl. 61 odst. 1, určí lhůty pro podání návrhu na přezkum vnitrostátní právo, s výhradou článku 59.

Článek 63

Systém nápravy

1.   Komise může zahájit řízení uvedené v odstavcích 2 až 5, pokud před uzavřením smlouvy dospěje k názoru, že při zadávání zakázek v oblasti působnosti této směrnice došlo k závažnému porušení práva Společenství v oblasti zadávání zakázek.

2.   Komise oznámí dotyčnému členskému státu a zadavateli důvody, na základě kterých rozhodla, že došlo k závažnému protiprávnímu jednání, a požádá o nápravu vhodnými prostředky.

3.   Do 21 kalendářních dnů po obdržení oznámení podle odstavce 2 sdělí dotyčný členský stát Komisi

| a) | potvrzení, že protiprávní jednání bylo napraveno; |
| --- | --- |

a)

potvrzení, že protiprávní jednání bylo napraveno;

| b) | odůvodnění, proč k nápravě nedošlo; nebo |
| --- | --- |

b)

odůvodnění, proč k nápravě nedošlo; nebo

| c) | oznámení, že dotyčné zadávací řízení bylo pozastaveno buď samotným zadavatelem z vlastního podnětu, nebo na základě pravomocí uvedených v čl. 56 odst. 1 písm. a). |
| --- | --- |

c)

oznámení, že dotyčné zadávací řízení bylo pozastaveno buď samotným zadavatelem z vlastního podnětu, nebo na základě pravomocí uvedených v čl. 56 odst. 1 písm. a).

4.   Odůvodnění podle odst. 3 písm. b) se může opírat zejména o skutečnost, že domnělé protiprávní jednání je již předmětem soudního řízení nebo jiného přezkumného řízení nebo přezkumu podle čl. 56 odst. 9. V tom případě sdělí členský stát Komisi výsledek tohoto řízení, jakmile je znám.

5.   Pokud členský stát podle odst. 3 písm. c) oznámí, že zadávací řízení bylo pozastaveno, oznámí tento členský stát Komisi, je-li toto pozastavení ukončeno nebo je-li zahájeno jiné zadávací řízení, které se zcela nebo zčásti týká stejné věci. Toto nové oznámení potvrdí, že domnělé protiprávní jednání bylo napraveno, nebo odůvodní, proč k nápravě nedošlo.

Článek 64

Obsah oznámení o dobrovolné průhlednosti ex ante

Oznámení uvedené v čl. 60 odst. 4 druhé odrážce, jehož formu Komise přijme poradním postupem podle čl. 67 odst. 2, obsahuje tyto informace:

| a) | název a kontaktní údaje zadavatele; |
| --- | --- |

a)

název a kontaktní údaje zadavatele;

| b) | popis předmětu smlouvy; |
| --- | --- |

b)

popis předmětu smlouvy;

| c) | odůvodnění rozhodnutí zadavatele zadat zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zadání zakázky v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

c)

odůvodnění rozhodnutí zadavatele zadat zakázku bez předchozího zveřejnění oznámení o zadání zakázky v Úředním věstníku Evropské unie;

| d) | název a kontaktní údaje hospodářského subjektu, v jehož prospěch bylo přijato rozhodnutí o zadání zakázky, a |
| --- | --- |

d)

název a kontaktní údaje hospodářského subjektu, v jehož prospěch bylo přijato rozhodnutí o zadání zakázky, a

| e) | případně veškeré další informace, jež zadavatel považuje za důležité. |
| --- | --- |

e)

případně veškeré další informace, jež zadavatel považuje za důležité.

HLAVA V

STATISTICKÉ POVINNOSTI, VÝKONNÉ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 65

Statistické povinnosti

S cílem umožnit posouzení výsledků uplatňování této směrnice zašlou členské státy Komisi do 31. října každého roku statistickou zprávu vypracovanou v souladu s článkem 66, která se zabývá zakázkami na dodávky, služby a stavební práce zadanými zadavateli během předchozího roku.

Článek 66

Obsah statistické zprávy

Statistická zpráva uvádí počet a hodnotu zadaných zakázek podle členského státu nebo třetí země úspěšného uchazeče. Zpráva se zabývá odděleně zakázkami na dodávky, služby a stavební práce.

Údaje uvedené v prvním pododstavci musí být podrobně rozepsány podle zvolených řízení a pro každé řízení podle dodávek, služeb a stavebních prací označených skupinou nomenklatury CPV.

Pokud byly zakázky sjednány na základě vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce, musí být údaje uvedené v prvním pododstavci rovněž podrobně rozepsány podle okolností uvedených v článku 28.

Obsah statistické zprávy se stanoví poradním postupem podle čl. 67 odst. 2.

Článek 67

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Poradní výbor pro veřejné zakázky, zřízený článkem 1 rozhodnutí Rady 71/306/EHS (26) (dále jen „výbor“).

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Pokud jde o přezkoumání prahových hodnot stanovených v článku 8, lhůty uvedené v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES jsou čtyři týdny v případě odst. 3 písm. c), dva týdny v případě odst. 4 písm. b) a šest týdnů v případě odst. 4 písm. e) v důsledku časových omezení vyplývajících ze způsobů výpočtu a zveřejnění stanovených v čl. 69 odst. 1 druhém pododstavci a v čl. 69 odst. 3 směrnice 2004/17/ES.

4.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1, 2, 4 a 6 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Článek 68

Přezkoumání prahových hodnot

1.   Současně s přezkoumáním prahových hodnot ve směrnici 2004/17/ES stanoveným v článku 69 přezkoumá Komise rovněž prahové hodnoty stanovené článkem 8 této směrnice a přizpůsobí:

| a) | prahovou hodnotu stanovenou v čl. 8 písm. a) této směrnice přezkoumané prahové hodnotě stanovené v čl. 16 písm. a) směrnice 2004/17/ES; |
| --- | --- |

a)

prahovou hodnotu stanovenou v čl. 8 písm. a) této směrnice přezkoumané prahové hodnotě stanovené v čl. 16 písm. a) směrnice 2004/17/ES;

| b) | prahovou hodnotu stanovenou v čl. 8 písm. b) této směrnice přezkoumané prahové hodnotě stanovené v čl. 16 písm. b) směrnice 2004/17/ES. |
| --- | --- |

b)

prahovou hodnotu stanovenou v čl. 8 písm. b) této směrnice přezkoumané prahové hodnotě stanovené v čl. 16 písm. b) směrnice 2004/17/ES.

Tyto úpravy, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, se provádějí regulativním postupem s kontrolou podle čl. 67 odst. 3. Ze závažných naléhavých důvodů může Komise použít postup pro naléhavé případy podle čl. 67 odst. 4.

2.   Prahové hodnoty stanovené podle odstavce 1 v národních měnách členských států, které nepřijaly euro, jsou uváděny do souladu s prahovými hodnotami ve směrnici 2004/17/ES uvedenými v odstavci 1, vypočtenými v souladu s čl. 69 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2004/17/ES.

3.   Přezkoumané prahové hodnoty uvedené v odstavci 1 a jejich odpovídající hodnoty v národních měnách zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie na začátku měsíce listopadu, který následuje po jejich přezkoumání.

Článek 69

Změny

1.   Komise může poradním postupem podle čl. 67 odst. 2 změnit

| a) | postupy pro vypracovávání, zasílání, doručování, překlad, shromažďování a distribuci oznámení uvedených v článku 30 a statistických zpráv uvedených v článku 65; |
| --- | --- |

a)

postupy pro vypracovávání, zasílání, doručování, překlad, shromažďování a distribuci oznámení uvedených v článku 30 a statistických zpráv uvedených v článku 65;

| b) | postup pro zasílání a zveřejňování údajů uvedených v příloze VI z důvodu technického pokroku nebo z administrativních důvodů; |
| --- | --- |

b)

postup pro zasílání a zveřejňování údajů uvedených v příloze VI z důvodu technického pokroku nebo z administrativních důvodů;

| c) | seznam rejstříků, prohlášení a osvědčení uvedený v příloze VII, pokud se to na základě oznámení členských států ukáže jako nezbytné. |
| --- | --- |

c)

seznam rejstříků, prohlášení a osvědčení uvedený v příloze VII, pokud se to na základě oznámení členských států ukáže jako nezbytné.

2.   Komise může regulativním postupem s kontrolou podle čl. 67 odst. 3 změnit tyto jiné než podstatné prvky této směrnice:

| a) | referenční čísla v nomenklatuře CPV podle přílohy I a II, pokud se tím nemění věcná působnost této směrnice, a postupy pro odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v CPV v rámci kategorií služeb uvedených v těchto přílohách; |
| --- | --- |

a)

referenční čísla v nomenklatuře CPV podle přílohy I a II, pokud se tím nemění věcná působnost této směrnice, a postupy pro odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v CPV v rámci kategorií služeb uvedených v těchto přílohách;

| b) | technické podrobnosti a charakteristiky zařízení pro elektronický příjem uvedené v písmenech a), f) a g) přílohy VIII. |
| --- | --- |

b)

technické podrobnosti a charakteristiky zařízení pro elektronický příjem uvedené v písmenech a), f) a g) přílohy VIII.

Ze závažných naléhavých důvodů může Komise použít postup pro naléhavé případy podle čl. 67 odst. 4.

Článek 70

Změna směrnice 2004/17/ES

Ve směrnici 2004/17/ES se vkládá nový článek, který zní:

„Článek 22a

Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti

Tato směrnice se nepoužije na zakázky, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti (27), ani na zakázky, na které se uvedená směrnice nevztahuje podle svých článků 8, 12 a 13.

Článek 71

Změna směrnice 2004/18/ES

Ve směrnici 2004/18/ES se článek 10 nahrazuje tímto:

„Článek 10

Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti

S výhradou článku 296 Smlouvy se tato směrnice použije na veřejné zakázky zadávané v oblasti obrany a bezpečnosti s výjimkou zakázek, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti (28).

Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, na které se směrnice 2009/81/ES nevztahuje podle svých článků 8, 12 a 13.

Článek 72

Provedení

1.   Členské státy do dne 21. srpna 2011 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Jejich znění sdělí neprodleně Komisi.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, která přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 73

Přezkum a podávání zpráv

1.   Komise podá zprávu o opatřeních přijatých členskými státy k provedení této směrnice, a zejména jejích článků 21 a 50 až 54, do dne 21. srpna 2012.

2.   Komise přezkoumá uplatňování této směrnice a do dne 21. srpna 2016 o tom podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Zejména zhodnotí, zda a v jaké míře bylo dosaženo cílů této směrnice, pokud jde o fungování vnitřního trhu a rozvoj evropského trhu s obranným vybavením a evropské obranné technologické a průmyslové základny, s ohledem mimo jiné na situaci malých a středních podniků. V případě potřeby ke zprávě připojí legislativní návrh.

3.   Komise rovněž přezkoumá uplatňování čl. 39 odst. 1, zejména ověří proveditelnost harmonizace podmínek pro znovuzapojení zájemců nebo uchazečů, kteří byli dříve odsouzeni, což je vylučuje z účasti na zadávacím řízení, a v případě potřeby předloží za tímto účelem návrh právního předpisu.

Článek 74

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Článek 75

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu 13. července 2009.

Za Evropský parlament

Předseda

H.-G. PÖTTERING

Za Radu

Předseda

E. ERLANDSSON

---

(1)  Úř. věst. C 100, 30.4.2009, s. 114.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 14. ledna 2009 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 7. července 2009.

2

(3)  Úř. věst. C 280 E, 18.11.2006, s. 463.

3

(4)  Rozhodnutí, kterým se stanoví seznam výrobků (zbraní, střeliva a válečného materiálu), na které se vztahuje čl. 223 odst. 1 písm. b) – nyní čl. 296 odst. 1 písm. b) – Smlouvy (dok. 255/58). Zpráva ze dne 15. dubna 1958: dokument 368/58.

4

(5)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.

6

(7)  Úř. věst. L 340, 16.12.2002, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 18, 21.1.1997, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. L 13, 19.1.2000, s. 12.

11

(12)  Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16.

13

(14)  Úř. věst. L 39, 14.2.1976, s. 40.

14

(15)  Směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce (Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 33).

15

(16)  Směrnice Rady 92/13/EHS ze dne 25. února 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se uplatňování pravidel Společenství pro postupy při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací (Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 14).

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/66/ESze dne 11. prosince 2007, kterou se mění směrnice 89/665/EHS a 92/13/EHS, pokud jde o zvýšení účinnosti přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek (Úř. věst. L 335, 20.12.2007, s. 31).

17

(18)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

18

(19)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

19

(20)  Společná akce 98/733/SVV ze dne 21. prosince 1998 přijatá Radou na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, kterou se stanoví, že účast na zločinném spolčení je v členských státech Evropské unie trestným činem (Úř. věst. L 351, 29.12.1998, s. 1).

20

(21)  Akt Rady ze dne 26. května 1997, kterým se na základě článku K.3 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii vypracovává Úmluva o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie (Úř. věst. C 195, 25.6.1997, s. 1).

21

(22)  Rámcové rozhodnutí Rady 2003/568/SVV ze dne 22. července 2003 o boji proti korupci v soukromém sektoru (Úř. věst. L 192, 31.7.2003, s. 54).

22

(23)  Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 49.

23

(24)  Rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (Úř. věst. L 164, 22.6.2002, s. 3).

24

(25)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15).

25

(26)  Úř. věst. L 185, 16.8.1971, s. 15.

26

(27)  Úř. věst. L 217, 20.8.2009, s. 76.“

27

(28)  Úř. věst. L 217, 20.8.2009, s. 76.“

28

---

PŘÍLOHA I

Služby uvedené v článcích 2 a 15

| Kategorie č. | Předmět | Referenční čísla CPV |
| --- | --- | --- |
| 1 | Údržbářské a opravářské služby | 50000000–5, od 50100000–6 do 50884000–5 (kromě 50310000–1 až 50324200–4 a 50116510–9, 50190000–3, 50229000–6, 50243000–0) a od 51000000–9 do 51900000–1 |
| 2 | Služby související se zahraniční vojenskou pomocí | 75211300–1 |
| 3 | Služby v oblasti obrany, vojenská obrana a civilní obrana | 75220000–4, 75221000–1, 75222000–8 |
| 4 | Pátrací a bezpečnostní služby | Od 79700000–1 do 79720000–7 |
| 5 | Pozemní přeprava | 60000000–8, od 60100000–9 do 60183000–4 (kromě 60160000–7, 60161000–4) a od 64120000–3 do 64121200–2 |
| 6 | Letecká přeprava cestujících i nákladu s výjimkou pošty | 60400000–2, od 60410000–5 do 60424120–3 (kromě 60411000–2, 60421000–5), od 60440000–4 do 60445000–9 a 60500000–3 |
| 7 | Pozemní přeprava pošty a letecká přeprava pošty | 60160000–7, 60161000–4, 60411000–2, 60421000–5 |
| 8 | Služby železniční dopravy | Od 60200000–0 do 60220000–6 |
| 9 | Služby vodní dopravy | Od 60600000–4 do 60653000–0 a od 63727000–1 do 63727200–3 |
| 10 | Doprovodné a vedlejší dopravní služby | Od 63100000–0 do 63111000–0, od 63120000–6 do 63121100–4, 63122000–0, 63512000–1 a od 63520000–0 do 6370000–6 |
| 11 | Telekomunikační služby | Od 64200000–8 do 64228200–2, 72318000–7 a od 72700000–7 do 72720000–3 |
| 12 | Finanční služby: pojišťovací služby | Od 66500000–5 do 66720000–3 |
| 13 | Počítačové a související služby | Od 50310000–1 do 50324200–4, od 72000000–5 do 72920000–5 (kromě 72318000–7 a od 72700000–7 do 72720000–3), 79342410–4, 9342410–4 |
| 14 | Služby ve výzkumu a vývoji (1) a testy hodnocení | Od 73000000–2 do 73436000–7 |
| 15 | Účetnictví a audit | Od 79210000–9 do 79212500–8 |
| 16 | Poradenství (2) a s tím spojené služby | Od 73200000–4 do 73220000–0, od 79400000–8 do 79421200–3 a 79342000–3, 79342100–4, 79342300–6, 79342320–2, 79342321–9, 79910000–6, 79991000–7, 98362000–8 |
| 17 | Služby architektů, inženýrské služby a integrované inženýrské služby, územní plánování, související vědeckotechnické poradenství, služby zkušeben a provádění analýz | Od 71000000–8 do 71900000–7 (kromě 71550000–8) a 79994000–8 |
| 18 | Úklidové služby a domovní správa | Od 70300000–4 do 70340000–6 a od 90900000–6 do 90924000–0 |
| 19 | Služby týkající se kanalizací a likvidace odpadu, sanitární a podobné služby | Od 90400000–1 do 90743200–9 (kromě 90712200–3), od 90910000–9 do 90920000–2 a 50190000–3, 50229000–6, 50243000–0 |
| 20 | Školení a simulace v oblasti obrany a bezpečnosti | 80330000–6, 80600000–0, 80610000–3, 80620000–6, 80630000–9, 80640000–2, 80650000–5, 80660000–8 |

Kategorie č.

Předmět

Referenční čísla CPV

1

Údržbářské a opravářské služby

50000000–5, od 50100000–6 do 50884000–5 (kromě 50310000–1 až 50324200–4 a 50116510–9, 50190000–3, 50229000–6, 50243000–0) a od 51000000–9 do 51900000–1

2

Služby související se zahraniční vojenskou pomocí

75211300–1

3

Služby v oblasti obrany, vojenská obrana a civilní obrana

75220000–4, 75221000–1, 75222000–8

4

Pátrací a bezpečnostní služby

Od 79700000–1 do 79720000–7

5

Pozemní přeprava

60000000–8, od 60100000–9 do 60183000–4 (kromě 60160000–7, 60161000–4) a od 64120000–3 do 64121200–2

6

Letecká přeprava cestujících i nákladu s výjimkou pošty

60400000–2, od 60410000–5 do 60424120–3 (kromě 60411000–2, 60421000–5), od 60440000–4 do 60445000–9 a 60500000–3

7

Pozemní přeprava pošty a letecká přeprava pošty

60160000–7, 60161000–4, 60411000–2, 60421000–5

8

Služby železniční dopravy

Od 60200000–0 do 60220000–6

9

Služby vodní dopravy

Od 60600000–4 do 60653000–0 a od 63727000–1 do 63727200–3

10

Doprovodné a vedlejší dopravní služby

Od 63100000–0 do 63111000–0, od 63120000–6 do 63121100–4, 63122000–0, 63512000–1 a od 63520000–0 do 6370000–6

11

Telekomunikační služby

Od 64200000–8 do 64228200–2, 72318000–7 a od 72700000–7 do 72720000–3

12

Finanční služby: pojišťovací služby

Od 66500000–5 do 66720000–3

13

Počítačové a související služby

Od 50310000–1 do 50324200–4, od 72000000–5 do 72920000–5 (kromě 72318000–7 a od 72700000–7 do 72720000–3), 79342410–4, 9342410–4

14

Služby ve výzkumu a vývoji (1) a testy hodnocení

Od 73000000–2 do 73436000–7

15

Účetnictví a audit

Od 79210000–9 do 79212500–8

16

Poradenství (2) a s tím spojené služby

Od 73200000–4 do 73220000–0, od 79400000–8 do 79421200–3 a 79342000–3, 79342100–4, 79342300–6, 79342320–2, 79342321–9, 79910000–6, 79991000–7, 98362000–8

17

Služby architektů, inženýrské služby a integrované inženýrské služby, územní plánování, související vědeckotechnické poradenství, služby zkušeben a provádění analýz

Od 71000000–8 do 71900000–7 (kromě 71550000–8) a 79994000–8

18

Úklidové služby a domovní správa

Od 70300000–4 do 70340000–6 a od 90900000–6 do 90924000–0

19

Služby týkající se kanalizací a likvidace odpadu, sanitární a podobné služby

Od 90400000–1 do 90743200–9 (kromě 90712200–3), od 90910000–9 do 90920000–2 a 50190000–3, 50229000–6, 50243000–0

20

Školení a simulace v oblasti obrany a bezpečnosti

80330000–6, 80600000–0, 80610000–3, 80620000–6, 80630000–9, 80640000–2, 80650000–5, 80660000–8

---

(1)  S výjimkou služeb ve výzkumu a vývoji uvedených v čl. 13 písm. j).

(2)  S výjimkou rozhodčích a smírčích služeb.

---

PŘÍLOHA II

Služby uvedené v článcích 2 a 16

| Kategorie č. | Předmět | Referenční čísla CPV |
| --- | --- | --- |
| 21 | Hotelové a restaurační služby | Od 55100000–1 do 55524000–9 a od 98340000–8 do 98341100–6 |
| 22 | Doprovodné a vedlejší dopravní služby | Od 63000000–9 do 63734000–3 (kromě 63711200–8, 63712700–0, 63712710–3 a od 63727000–1 do 63727200–3) a 98361000–1 |
| 23 | Právní služby | Od 79100000–5 do 79140000–7 |
| 24 | Služby personálních agentur a poskytování servisu (1) | Od 79600000–0 do 79635000–4 (kromě 79611000–0, 79632000–3, 79633000–0) a od 98500000–8 do 98514000–9 |
| 25 | Zdravotnické a sociální služby | 79611000–0 a od 85000000–9 do 85323000–9 (kromě 85321000–5 a 85322000–2) |
| 26 | Jiné služby | |

Kategorie č.

Předmět

Referenční čísla CPV

21

Hotelové a restaurační služby

Od 55100000–1 do 55524000–9 a od 98340000–8 do 98341100–6

22

Doprovodné a vedlejší dopravní služby

Od 63000000–9 do 63734000–3 (kromě 63711200–8, 63712700–0, 63712710–3 a od 63727000–1 do 63727200–3) a 98361000–1

23

Právní služby

Od 79100000–5 do 79140000–7

24

Služby personálních agentur a poskytování servisu (1)

Od 79600000–0 do 79635000–4 (kromě 79611000–0, 79632000–3, 79633000–0) a od 98500000–8 do 98514000–9

25

Zdravotnické a sociální služby

79611000–0 a od 85000000–9 do 85323000–9 (kromě 85321000–5 a 85322000–2)

26

Jiné služby

---

(1)  S výjimkou pracovních smluv.

---

PŘÍLOHA III

Definice některých technických specifikací uvedených v článku 18

Pro účely této směrnice se rozumí:

| 1. | a) | „technickými specifikacemi“ v případě zakázek na stavební práce veškeré technické požadavky obsažené zejména v zadávací dokumentaci, které definují požadované vlastnosti materiálu, výrobku nebo dodávky, které umožňují, aby materiál, výrobky nebo dodávky byly popsány takovým způsobem, který splňuje účel zamýšlený zadavatelem. Tyto vlastnosti zahrnují úroveň vlivu na životní prostředí, uzpůsobení všem požadavkům (včetně přístupnosti pro zdravotně postižené osoby) a posuzování shody, výkon, bezpečnost nebo rozměry, včetně postupů zajištění jakosti, terminologie, symbolů, přezkoušení a zkušebních metod, balení, značení nebo štítkování a výrobních postupů a metod. Dále zahrnují pravidla pro projekt a výpočet nákladů, testy, podmínky pro inspekci a převzetí staveb, způsoby nebo metody konstrukce a všechny ostatní technické podmínky, které je zadavatel schopen stanovit podle obecných nebo odborných předpisů, pokud jde o dokončené stavby a materiály nebo díly, které zahrnují; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„technickými specifikacemi“ v případě zakázek na stavební práce veškeré technické požadavky obsažené zejména v zadávací dokumentaci, které definují požadované vlastnosti materiálu, výrobku nebo dodávky, které umožňují, aby materiál, výrobky nebo dodávky byly popsány takovým způsobem, který splňuje účel zamýšlený zadavatelem. Tyto vlastnosti zahrnují úroveň vlivu na životní prostředí, uzpůsobení všem požadavkům (včetně přístupnosti pro zdravotně postižené osoby) a posuzování shody, výkon, bezpečnost nebo rozměry, včetně postupů zajištění jakosti, terminologie, symbolů, přezkoušení a zkušebních metod, balení, značení nebo štítkování a výrobních postupů a metod. Dále zahrnují pravidla pro projekt a výpočet nákladů, testy, podmínky pro inspekci a převzetí staveb, způsoby nebo metody konstrukce a všechny ostatní technické podmínky, které je zadavatel schopen stanovit podle obecných nebo odborných předpisů, pokud jde o dokončené stavby a materiály nebo díly, které zahrnují;

| b) | „technickou specifikací“ v případě zakázek na dodávky nebo služby specifikace v dokumentu, která definuje požadované vlastnosti výrobku nebo služby, například úroveň jakosti, úroveň vlivu na životní prostředí, uzpůsobení všem požadavkům (včetně přístupnosti pro zdravotně postižené osoby) a posuzování shody, výkon, užitné vlastnosti, bezpečnost nebo rozměry, včetně požadavků týkajících se obchodního názvu, terminologie, symbolů, přezkoušení a zkušebních metod, balení, značení a štítkování, návodu k použití, výrobních postupů a metod a postupů posuzování shody; |
| --- | --- |

b)

„technickou specifikací“ v případě zakázek na dodávky nebo služby specifikace v dokumentu, která definuje požadované vlastnosti výrobku nebo služby, například úroveň jakosti, úroveň vlivu na životní prostředí, uzpůsobení všem požadavkům (včetně přístupnosti pro zdravotně postižené osoby) a posuzování shody, výkon, užitné vlastnosti, bezpečnost nebo rozměry, včetně požadavků týkajících se obchodního názvu, terminologie, symbolů, přezkoušení a zkušebních metod, balení, značení a štítkování, návodu k použití, výrobních postupů a metod a postupů posuzování shody;

| 2. | „normou“ technická specifikace schválená uznaným normalizačním subjektem pro opakované nebo průběžné používání, jejíž dodržování není povinné a která spadá do některé z těchto kategorií:






  — | „mezinárodní norma“: norma schválená mezinárodní normalizační organizací a zpřístupněná veřejnosti, |
| --- | --- | --- |

2.

„normou“ technická specifikace schválená uznaným normalizačním subjektem pro opakované nebo průběžné používání, jejíž dodržování není povinné a která spadá do některé z těchto kategorií:

—

„mezinárodní norma“: norma schválená mezinárodní normalizační organizací a zpřístupněná veřejnosti,

| — | „evropská norma“: norma schválená evropským normalizačním subjektem a zpřístupněná veřejnosti, |
| --- | --- |

—

„evropská norma“: norma schválená evropským normalizačním subjektem a zpřístupněná veřejnosti,

| — | „vnitrostátní norma“: norma schválená vnitrostátním normalizačním subjektem a zpřístupněná veřejnosti; |
| --- | --- |

—

„vnitrostátní norma“: norma schválená vnitrostátním normalizačním subjektem a zpřístupněná veřejnosti;

| 3. | „normou v oblasti obrany“ technická specifikace, jejíž dodržování není povinné a která byla schválena normalizačním subjektem specializovaným na vypracování technických specifikací pro opakované nebo průběžné používání v oblasti obrany; |
| --- | --- |

3.

„normou v oblasti obrany“ technická specifikace, jejíž dodržování není povinné a která byla schválena normalizačním subjektem specializovaným na vypracování technických specifikací pro opakované nebo průběžné používání v oblasti obrany;

| 4. | „evropským technickým schválením“ příznivé technické hodnocení vhodnosti výrobku k použití pro určitý účel, založené na splnění základních požadavků na stavební práce prostřednictvím vlastních parametrů výrobku a vymezených podmínek pro použití a využití. Evropské technické schválení vydává schvalovací subjekt určený pro tento účel členským státem; |
| --- | --- |

4.

„evropským technickým schválením“ příznivé technické hodnocení vhodnosti výrobku k použití pro určitý účel, založené na splnění základních požadavků na stavební práce prostřednictvím vlastních parametrů výrobku a vymezených podmínek pro použití a využití. Evropské technické schválení vydává schvalovací subjekt určený pro tento účel členským státem;

| 5. | „obecnou technickou specifikací“ technická specifikace vypracovaná postupem uznávaným členskými státy a zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

5.

„obecnou technickou specifikací“ technická specifikace vypracovaná postupem uznávaným členskými státy a zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie;

| 6. | „technickým odkazem“ produkt vytvořený evropskými normalizačními subjekty postupy přizpůsobenými vývoji potřeb trhu, který není úřední normou. |
| --- | --- |

6.

„technickým odkazem“ produkt vytvořený evropskými normalizačními subjekty postupy přizpůsobenými vývoji potřeb trhu, který není úřední normou.

---

PŘÍLOHA IV

Informace, které musí být obsaženy v oznámeních uvedených v článku 30

OZNÁMENÍ O ZVEŘEJNĚNÍ OZNÁMENÍ PŘEDBĚŽNÝCH INFORMACÍ NA PROFILU KUPUJÍCÍHO

| 1. | Země zadavatele |
| --- | --- |

1.

Země zadavatele

| 2. | Název zadavatele |
| --- | --- |

2.

Název zadavatele

| 3. | Internetová adresa „profilu kupujícího“ (URL) |
| --- | --- |

3.

Internetová adresa „profilu kupujícího“ (URL)

| 4. | Referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV |
| --- | --- |

4.

Referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV

OZNÁMENÍ PŘEDBĚŽNÝCH INFORMACÍ

| 1. | Název, adresa, faxové číslo a elektronická adresa zadavatele a, pokud se liší, útvaru, od kterého lze získat dodatečné informace, a v případě zakázek na služby a stavební práce útvarů, například příslušné internetové stránky veřejné správy, na kterých lze získat informace o obecném právním rámci pro daně, ochranu životního prostředí, ochranu zaměstnanců a pracovní podmínky, který se použije v místě, kde má být zakázka plněna. |
| --- | --- |

1.

Název, adresa, faxové číslo a elektronická adresa zadavatele a, pokud se liší, útvaru, od kterého lze získat dodatečné informace, a v případě zakázek na služby a stavební práce útvarů, například příslušné internetové stránky veřejné správy, na kterých lze získat informace o obecném právním rámci pro daně, ochranu životního prostředí, ochranu zaměstnanců a pracovní podmínky, který se použije v místě, kde má být zakázka plněna.

| 2. | Je-li to na místě, informace, zda se jedná o zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její plnění vyhrazeno v rámci programů chráněného zaměstnání. |
| --- | --- |

2.

Je-li to na místě, informace, zda se jedná o zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její plnění vyhrazeno v rámci programů chráněného zaměstnání.

| 3. | V případě zakázek na stavební práce: povaha a rozsah prací, místo provedení; má-li být stavba rozdělena do několika částí, základní charakteristiky těchto částí odkazem na stavbu; pokud je k dispozici, odhad rozsahu nákladů na navrhované práce; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV.
  V případě zakázek na dodávky: povaha a množství nebo hodnota výrobků, které mají být dodány, referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV.
  V případě zakázek na služby: celková hodnota navrhovaných nákupů v každé kategorii služeb; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV. |
| --- | --- |

3.

V případě zakázek na stavební práce: povaha a rozsah prací, místo provedení; má-li být stavba rozdělena do několika částí, základní charakteristiky těchto částí odkazem na stavbu; pokud je k dispozici, odhad rozsahu nákladů na navrhované práce; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV.

V případě zakázek na dodávky: povaha a množství nebo hodnota výrobků, které mají být dodány, referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV.

V případě zakázek na služby: celková hodnota navrhovaných nákupů v každé kategorii služeb; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV.

| 4. | Odhadované datum zahájení zadávacího řízení pro zakázku nebo zakázky, v případě zakázek na služby podle kategorie. |
| --- | --- |

4.

Odhadované datum zahájení zadávacího řízení pro zakázku nebo zakázky, v případě zakázek na služby podle kategorie.

| 5. | Je-li to na místě, údaj, zda je zahrnuta rámcová dohoda. |
| --- | --- |

5.

Je-li to na místě, údaj, zda je zahrnuta rámcová dohoda.

| 6. | Je-li to na místě, další informace. |
| --- | --- |

6.

Je-li to na místě, další informace.

| 7. | Datum odeslání oznámení nebo odeslání oznámení o zveřejnění oznámení předběžných informací na profilu kupujícího. |
| --- | --- |

7.

Datum odeslání oznámení nebo odeslání oznámení o zveřejnění oznámení předběžných informací na profilu kupujícího.

OZNÁMENÍ O ZAKÁZCE

Omezené řízení, vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce a soutěžní dialogy:

| 1. | Název, adresa, telefonní a faxové číslo, elektronická adresa zadavatele. |
| --- | --- |

1.

Název, adresa, telefonní a faxové číslo, elektronická adresa zadavatele.

| 2. | Je-li to na místě, informace, zda se jedná o zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její plnění vyhrazeno v rámci programů chráněného zaměstnání. |
| --- | --- |

2.

Je-li to na místě, informace, zda se jedná o zakázku vyhrazenou chráněným dílnám nebo zda je její plnění vyhrazeno v rámci programů chráněného zaměstnání.

| 3. | a) | Vybrané zadávací řízení. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Vybrané zadávací řízení.

| b) | Je-li to na místě, důvody pro použití urychleného řízení (v omezených a vyjednávacích řízeních). |
| --- | --- |

b)

Je-li to na místě, důvody pro použití urychleného řízení (v omezených a vyjednávacích řízeních).

| c) | Je-li to na místě, údaj, zda je zahrnuta rámcová dohoda. |
| --- | --- |

c)

Je-li to na místě, údaj, zda je zahrnuta rámcová dohoda.

| d) | Je-li to na místě, konání elektronické dražby. |
| --- | --- |

d)

Je-li to na místě, konání elektronické dražby.

| 4. | Forma zakázky. |
| --- | --- |

4.

Forma zakázky.

| 5. | Místo provedení prací, dodávky výrobků nebo poskytnutí služeb. |
| --- | --- |

5.

Místo provedení prací, dodávky výrobků nebo poskytnutí služeb.

| 6. | a) | Zakázky na stavební práce:






  — | povaha a rozsah stavebních prací, které mají být provedeny, a celková povaha stavby. Údaje zejména o možnosti týkající se dodatečných prací, a pokud je znám, předběžný časový plán těchto opcí, jakož i počet případných opakování. Je-li stavba nebo zakázka rozdělena do několika částí, velikost jednotlivých částí; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

Zakázky na stavební práce:

—

povaha a rozsah stavebních prací, které mají být provedeny, a celková povaha stavby. Údaje zejména o možnosti týkající se dodatečných prací, a pokud je znám, předběžný časový plán těchto opcí, jakož i počet případných opakování. Je-li stavba nebo zakázka rozdělena do několika částí, velikost jednotlivých částí; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV,

| — | informace týkající se účelu stavby nebo zakázky, pokud zakázka zahrnuje také vypracování plánů, |
| --- | --- |

—

informace týkající se účelu stavby nebo zakázky, pokud zakázka zahrnuje také vypracování plánů,

| — | v případě rámcové dohody údaj i o plánované době platnosti rámcové dohody, celkové odhadované hodnotě prací za celou dobu platnosti rámcové dohody, a pokud je to možné, hodnotě a četnosti zakázek, které mají být zadány. |
| --- | --- |

—

v případě rámcové dohody údaj i o plánované době platnosti rámcové dohody, celkové odhadované hodnotě prací za celou dobu platnosti rámcové dohody, a pokud je to možné, hodnotě a četnosti zakázek, které mají být zadány.

| b) | Zakázky na dodávky:






  — | povaha výrobků, které mají být dodány, s uvedením zejména toho, zda jsou nabídky vyžadovány za účelem koupě, leasingu, pronájmu, nájmu nebo koupě na splátky nebo jejich kombinaci, referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV. Množství výrobků, které má být dodáno, s uvedením zejména možnosti týkající se dodatečných nákupů, a pokud je znám, předběžný časový plán těchto opcí, jakož i počet případných opakování; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV, |
| --- | --- | --- |

b)

Zakázky na dodávky:

—

povaha výrobků, které mají být dodány, s uvedením zejména toho, zda jsou nabídky vyžadovány za účelem koupě, leasingu, pronájmu, nájmu nebo koupě na splátky nebo jejich kombinaci, referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV. Množství výrobků, které má být dodáno, s uvedením zejména možnosti týkající se dodatečných nákupů, a pokud je znám, předběžný časový plán těchto opcí, jakož i počet případných opakování; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV,

| — | v případě pravidelných zakázek nebo zakázek obnovitelných v průběhu daného období časový plán následných veřejných zakázek na nákup zamýšlených dodávek, pokud je znám, |
| --- | --- |

—

v případě pravidelných zakázek nebo zakázek obnovitelných v průběhu daného období časový plán následných veřejných zakázek na nákup zamýšlených dodávek, pokud je znám,

| — | v případě rámcové dohody údaj i o plánované době platnosti rámcové dohody, celkové odhadované hodnotě dodávek za celou dobu platnosti rámcové dohody, a pokud je to možné, hodnotě a četnosti zakázek, které mají být zadány. |
| --- | --- |

—

v případě rámcové dohody údaj i o plánované době platnosti rámcové dohody, celkové odhadované hodnotě dodávek za celou dobu platnosti rámcové dohody, a pokud je to možné, hodnotě a četnosti zakázek, které mají být zadány.

| c) | Zakázky na služby:






  — | kategorie a popis služby. Referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV. Množství služeb, které mají být poskytnuty. Údaje zejména o možnosti týkající se dodatečných nákupů, a pokud je znám, předběžný časový plán těchto opcí, jakož i počet případných opakování. V případě zakázek obnovitelných v průběhu daného období odhadovaný časový rámec, pokud je znám, pro následné zakázky na nákup zamýšlených služeb.
  V případě rámcové dohody údaj i o plánované době platnosti rámcové dohody, celkové odhadované hodnotě služeb za celou dobu platnosti rámcové dohody, a pokud je to možné, hodnotě a četnosti zakázek, které mají být zadány, |
| --- | --- | --- |

c)

Zakázky na služby:

—

kategorie a popis služby. Referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV. Množství služeb, které mají být poskytnuty. Údaje zejména o možnosti týkající se dodatečných nákupů, a pokud je znám, předběžný časový plán těchto opcí, jakož i počet případných opakování. V případě zakázek obnovitelných v průběhu daného období odhadovaný časový rámec, pokud je znám, pro následné zakázky na nákup zamýšlených služeb.

V případě rámcové dohody údaj i o plánované době platnosti rámcové dohody, celkové odhadované hodnotě služeb za celou dobu platnosti rámcové dohody, a pokud je to možné, hodnotě a četnosti zakázek, které mají být zadány,

| — | údaj, zda podle právních a správních předpisů je poskytování služby vyhrazeno určité profesi.
  Odkaz na právní a správní předpisy, |
| --- | --- |

—

údaj, zda podle právních a správních předpisů je poskytování služby vyhrazeno určité profesi.

Odkaz na právní a správní předpisy,

| — | údaj, zda právnické osoby mají uvádět jména a odbornou kvalifikaci zaměstnanců, kteří mají být odpovědní za poskytnutí služby. |
| --- | --- |

—

údaj, zda právnické osoby mají uvádět jména a odbornou kvalifikaci zaměstnanců, kteří mají být odpovědní za poskytnutí služby.

| 7. | Pokud jsou zakázky rozděleny na části, údaj o možnosti podat nabídku na jednu, více, nebo všechny části. |
| --- | --- |

7.

Pokud jsou zakázky rozděleny na části, údaj o možnosti podat nabídku na jednu, více, nebo všechny části.

| 8. | Přípustnost či zákaz variant. |
| --- | --- |

8.

Přípustnost či zákaz variant.

| 9. | Je-li to na místě, údaj o procentním podílu z celkové hodnoty zakázky, který musí být zadán formou subdodávky třetím osobám na základě nabídkového řízení (čl. 21 odst. 4). |
| --- | --- |

9.

Je-li to na místě, údaj o procentním podílu z celkové hodnoty zakázky, který musí být zadán formou subdodávky třetím osobám na základě nabídkového řízení (čl. 21 odst. 4).

| 10. | Je-li to na místě, kritéria pro výběr, která se týkají osobní situace subdodavatelů a která mohou vést k jejich vyloučení, a požadované informace, které prokazují, že se na tyto subdodavatele případy, jež vyloučení odůvodňují, nevztahují. Informace a jakékoli nezbytné formální náležitosti pro posouzení minimálních hospodářských a technických kapacit, které jsou od subdodavatelů požadovány. Minimální úroveň (úrovně) kapacit, kterou lze požadovat. |
| --- | --- |

10.

Je-li to na místě, kritéria pro výběr, která se týkají osobní situace subdodavatelů a která mohou vést k jejich vyloučení, a požadované informace, které prokazují, že se na tyto subdodavatele případy, jež vyloučení odůvodňují, nevztahují. Informace a jakékoli nezbytné formální náležitosti pro posouzení minimálních hospodářských a technických kapacit, které jsou od subdodavatelů požadovány. Minimální úroveň (úrovně) kapacit, kterou lze požadovat.

| 11. | Lhůta pro dokončení stavebních prací/dodávek/služeb nebo doba platnosti zakázky na stavební práce/dodávky/služby. Kde je to možné, lhůta pro zahájení stavebních prací či lhůta pro zahájení dodávek nebo služeb. |
| --- | --- |

11.

Lhůta pro dokončení stavebních prací/dodávek/služeb nebo doba platnosti zakázky na stavební práce/dodávky/služby. Kde je to možné, lhůta pro zahájení stavebních prací či lhůta pro zahájení dodávek nebo služeb.

| 12. | Případné zvláštní podmínky, kterým plnění zakázky podléhá. |
| --- | --- |

12.

Případné zvláštní podmínky, kterým plnění zakázky podléhá.

| 13. | a) | Lhůta pro doručení žádostí o účast; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Lhůta pro doručení žádostí o účast;

| b) | adresa, kam mají být zaslány; |
| --- | --- |

b)

adresa, kam mají být zaslány;

| c) | jazyk nebo jazyky, ve kterých musí být vypracovány. |
| --- | --- |

c)

jazyk nebo jazyky, ve kterých musí být vypracovány.

| 14. | Je-li to na místě, požadované zálohy a záruky. |
| --- | --- |

14.

Je-li to na místě, požadované zálohy a záruky.

| 15. | Hlavní podmínky, které se týkají financování a placení, nebo odkazy na dokumenty, v nichž jsou tyto podmínky obsaženy. |
| --- | --- |

15.

Hlavní podmínky, které se týkají financování a placení, nebo odkazy na dokumenty, v nichž jsou tyto podmínky obsaženy.

| 16. | Je-li to na místě, právní forma, kterou musí mít skupiny hospodářských subjektů, kterým má být zakázka zadána. |
| --- | --- |

16.

Je-li to na místě, právní forma, kterou musí mít skupiny hospodářských subjektů, kterým má být zakázka zadána.

| 17. | Kritéria pro výběr, která se týkají osobní situace hospodářských subjektů, která mohou vést k jejich vyloučení, a požadované informace, které prokazují, že se na tyto hospodářské subjekty případy, jež vyloučení odůvodňují, nevztahují. Kritéria pro výběr, informace a jakékoli nezbytné formální náležitosti pro posouzení minimálních hospodářských a technických norem, které jsou od hospodářského subjektu požadovány. Minimální úroveň (úrovně) norem, kterou lze požadovat. |
| --- | --- |

17.

Kritéria pro výběr, která se týkají osobní situace hospodářských subjektů, která mohou vést k jejich vyloučení, a požadované informace, které prokazují, že se na tyto hospodářské subjekty případy, jež vyloučení odůvodňují, nevztahují. Kritéria pro výběr, informace a jakékoli nezbytné formální náležitosti pro posouzení minimálních hospodářských a technických norem, které jsou od hospodářského subjektu požadovány. Minimální úroveň (úrovně) norem, kterou lze požadovat.

| 18. | Pro rámcové dohody: počet, a je-li to na místě, navrhovaný nejvyšší počet hospodářských subjektů, které budou jejími stranami, a stanovená doba platnosti rámcové dohody. |
| --- | --- |

18.

Pro rámcové dohody: počet, a je-li to na místě, navrhovaný nejvyšší počet hospodářských subjektů, které budou jejími stranami, a stanovená doba platnosti rámcové dohody.

| 19. | V případě soutěžního dialogu nebo vyjednávacího řízení se zveřejněním oznámení o zakázce údaj, je-li to na místě, o použití fázového řízení s cílem postupně snižovat počet řešení k diskusi nebo nabídek k jednání. |
| --- | --- |

19.

V případě soutěžního dialogu nebo vyjednávacího řízení se zveřejněním oznámení o zakázce údaj, je-li to na místě, o použití fázového řízení s cílem postupně snižovat počet řešení k diskusi nebo nabídek k jednání.

| 20. | V případě omezeného řízení, vyjednávacího řízení nebo soutěžního dialogu využití možnosti snížit počet zájemců vyzvaných k podání nabídky, k dialogu nebo k vyjednávání: nejnižší, a je-li to na místě, navrhovaný nejvyšší počet zájemců a objektivní kritéria, která budou použita k výběru tohoto počtu zájemců. |
| --- | --- |

20.

V případě omezeného řízení, vyjednávacího řízení nebo soutěžního dialogu využití možnosti snížit počet zájemců vyzvaných k podání nabídky, k dialogu nebo k vyjednávání: nejnižší, a je-li to na místě, navrhovaný nejvyšší počet zájemců a objektivní kritéria, která budou použita k výběru tohoto počtu zájemců.

| 21. | Kritéria uvedená v článku 47, která budou použita pro zadání zakázky: „nejnižší cena“ nebo „hospodářsky nejvýhodnější nabídka“. Údaj o kritériích, která představují hospodářsky nejvýhodnější nabídku, stejně jako o jejich poměrné váze nebo o kritériích v sestupném pořadí jejich důležitosti, pokud nejsou uvedena v zadávací dokumentaci nebo, v případě soutěžního dialogu, v popisném dokumentu. |
| --- | --- |

21.

Kritéria uvedená v článku 47, která budou použita pro zadání zakázky: „nejnižší cena“ nebo „hospodářsky nejvýhodnější nabídka“. Údaj o kritériích, která představují hospodářsky nejvýhodnější nabídku, stejně jako o jejich poměrné váze nebo o kritériích v sestupném pořadí jejich důležitosti, pokud nejsou uvedena v zadávací dokumentaci nebo, v případě soutěžního dialogu, v popisném dokumentu.

| 22. | Je-li to na místě, datum (data) zveřejnění oznámení předběžných informací v souladu s technickými specifikacemi zveřejnění uvedenými v příloze VI, nebo prohlášení, že zveřejnění nebylo provedeno. |
| --- | --- |

22.

Je-li to na místě, datum (data) zveřejnění oznámení předběžných informací v souladu s technickými specifikacemi zveřejnění uvedenými v příloze VI, nebo prohlášení, že zveřejnění nebylo provedeno.

| 23. | Datum odeslání oznámení. |
| --- | --- |

23.

Datum odeslání oznámení.

OZNÁMENÍ O ZADÁNÍ ZAKÁZKY

| 1. | Název a adresa zadavatele. |
| --- | --- |

1.

Název a adresa zadavatele.

| 2. | Zvolené zadávací řízení. V případě vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce (článek 28) odůvodnění. |
| --- | --- |

2.

Zvolené zadávací řízení. V případě vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce (článek 28) odůvodnění.

| 3. | Zakázky na stavební práce: povaha a rozsah zakázky.
  Zakázky na dodávky: povaha a množství dodávaných výrobků, je-li to na místě, podle dodavatele; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV.
  Zakázky na služby: kategorie a popis služby; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV; množství nakupovaných služeb. |
| --- | --- |

3.

Zakázky na stavební práce: povaha a rozsah zakázky.

Zakázky na dodávky: povaha a množství dodávaných výrobků, je-li to na místě, podle dodavatele; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV.

Zakázky na služby: kategorie a popis služby; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV; množství nakupovaných služeb.

| 4. | Datum zadání zakázky. |
| --- | --- |

4.

Datum zadání zakázky.

| 5. | Kritéria pro zadání zakázky. |
| --- | --- |

5.

Kritéria pro zadání zakázky.

| 6. | Počet doručených nabídek. |
| --- | --- |

6.

Počet doručených nabídek.

| 7. | Název a adresa úspěšných hospodářských subjektů. |
| --- | --- |

7.

Název a adresa úspěšných hospodářských subjektů.

| 8. | Zaplacená cena nebo rozpětí zaplacených cen (minimum/maximum). |
| --- | --- |

8.

Zaplacená cena nebo rozpětí zaplacených cen (minimum/maximum).

| 9. | Hodnota vybrané nabídky (nabídek) nebo nejvyšší a nejnižší nabídka, které byly brány v úvahu při zadávání zakázky. |
| --- | --- |

9.

Hodnota vybrané nabídky (nabídek) nebo nejvyšší a nejnižší nabídka, které byly brány v úvahu při zadávání zakázky.

| 10. | Je-li to na místě, část zakázky, která má být zadána třetím osobám, a její hodnota. |
| --- | --- |

10.

Je-li to na místě, část zakázky, která má být zadána třetím osobám, a její hodnota.

| 11. | Případně důvody, proč doba platnosti rámcové dohody překračuje sedm let. |
| --- | --- |

11.

Případně důvody, proč doba platnosti rámcové dohody překračuje sedm let.

| 12. | Datum zveřejnění oznámení o zakázce v souladu s technickými specifikacemi pro zveřejnění uvedenými v příloze VI. |
| --- | --- |

12.

Datum zveřejnění oznámení o zakázce v souladu s technickými specifikacemi pro zveřejnění uvedenými v příloze VI.

| 13. | Datum odeslání tohoto oznámení. |
| --- | --- |

13.

Datum odeslání tohoto oznámení.

---

PŘÍLOHA V

Informace, které musí být obsaženy v oznámeních o subdodávkách uvedených v článku 52

| 1. | Název, adresa, faxové číslo a elektronická adresa úspěšného uchazeče a, pokud se liší, útvaru, od kterého lze získat dodatečné informace. |
| --- | --- |

1.

Název, adresa, faxové číslo a elektronická adresa úspěšného uchazeče a, pokud se liší, útvaru, od kterého lze získat dodatečné informace.

| 2. | a) | Místo provedení stavebních prací, dodávky výrobků nebo poskytnutí služeb; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Místo provedení stavebních prací, dodávky výrobků nebo poskytnutí služeb;

| b) | povaha a rozsah stavebních prací, které mají být provedeny, a celková povaha stavby; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV; |
| --- | --- |

b)

povaha a rozsah stavebních prací, které mají být provedeny, a celková povaha stavby; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV;

| c) | povaha výrobků, které mají být dodány, s uvedením toho, zda jsou nabídky vyžadovány za účelem koupě, leasingu, pronájmu, nájmu nebo koupě na splátky nebo jejich kombinaci, referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV; |
| --- | --- |

c)

povaha výrobků, které mají být dodány, s uvedením toho, zda jsou nabídky vyžadovány za účelem koupě, leasingu, pronájmu, nájmu nebo koupě na splátky nebo jejich kombinaci, referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV;

| d) | kategorie a popis služby; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV. |
| --- | --- |

d)

kategorie a popis služby; referenční číslo (čísla) nomenklatury CPV.

| 3. | Případná stanovená lhůta pro dokončení. |
| --- | --- |

3.

Případná stanovená lhůta pro dokončení.

| 4. | Název a adresa orgánu, od kterého je možno si vyžádat specifikace a další příslušné dokumenty. |
| --- | --- |

4.

Název a adresa orgánu, od kterého je možno si vyžádat specifikace a další příslušné dokumenty.

| 5. | a) | Lhůta pro obdržení žádostí o účast nebo pro obdržení nabídek; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Lhůta pro obdržení žádostí o účast nebo pro obdržení nabídek;

| b) | adresa, kam mají být zaslány; |
| --- | --- |

b)

adresa, kam mají být zaslány;

| c) | jazyk nebo jazyky, v nichž je třeba nabídky vypracovat. |
| --- | --- |

c)

jazyk nebo jazyky, v nichž je třeba nabídky vypracovat.

| 6. | Případné požadované zálohy nebo záruky. |
| --- | --- |

6.

Případné požadované zálohy nebo záruky.

| 7. | Objektivní kritéria, která budou uplatněna při výběru subdodavatelů a souvisejí s jejich osobní situací nebo s posouzením jejich nabídky. |
| --- | --- |

7.

Objektivní kritéria, která budou uplatněna při výběru subdodavatelů a souvisejí s jejich osobní situací nebo s posouzením jejich nabídky.

| 8. | Jakékoli další informace. |
| --- | --- |

8.

Jakékoli další informace.

| 9. | Datum odeslání oznámení. |
| --- | --- |

9.

Datum odeslání oznámení.

---

PŘÍLOHA VI

HLAVNÍ VLASTNOSTI ZVEŘEJŇOVÁNÍ

| 1. | Zveřejňování oznámení






  a) | Oznámení uvedená v článcích 30 a 52 zasílají zadavatelé nebo úspěšní uchazeči Úřadu pro úřední tisky Evropské unie ve formátu stanoveném v článku 32. Stejný formát musí zachovávat též oznámení předběžných informací ve smyslu čl. 30 odst. 1 prvního pododstavce zveřejňovaná na profilu kupujícího, jak je uvedeno v bodě 2, a oznámení o takovém zveřejnění.
  Oznámení uvedená v článcích 30 a 52 zveřejňuje Úřadu pro úřední tisky Evropské unie nebo v případě oznámení předběžných informací na profilu kupujícího v souladu s čl. 30 odst. 1 prvním pododstavcem zadavatelé.
  Zadavatelé mohou tyto informace navíc zveřejnit na internetu na „profilu kupujícího“, jak je uveden v bodě 2; |
| --- | --- | --- |

1.

Zveřejňování oznámení

a)

Oznámení uvedená v článcích 30 a 52 zasílají zadavatelé nebo úspěšní uchazeči Úřadu pro úřední tisky Evropské unie ve formátu stanoveném v článku 32. Stejný formát musí zachovávat též oznámení předběžných informací ve smyslu čl. 30 odst. 1 prvního pododstavce zveřejňovaná na profilu kupujícího, jak je uvedeno v bodě 2, a oznámení o takovém zveřejnění.

Oznámení uvedená v článcích 30 a 52 zveřejňuje Úřadu pro úřední tisky Evropské unie nebo v případě oznámení předběžných informací na profilu kupujícího v souladu s čl. 30 odst. 1 prvním pododstavcem zadavatelé.

Zadavatelé mohou tyto informace navíc zveřejnit na internetu na „profilu kupujícího“, jak je uveden v bodě 2;

| b) | Úřadu pro úřední tisky Evropské unie vydá zadavateli potvrzení uvedené v čl. 32 odst. 8. |
| --- | --- |

b)

Úřadu pro úřední tisky Evropské unie vydá zadavateli potvrzení uvedené v čl. 32 odst. 8.

| 2. | Zveřejnění dodatečných informací
  Profil kupujícího může zahrnovat též oznámení předběžných informací ve smyslu čl. 30 odst. 1 prvního pododstavce, informace o aktuálních výzvách k podání nabídky, plánovaných nákupech, uzavřených smlouvách a zrušených řízeních a veškeré užitečné obecné informace, např. kontaktní místo, telefonní a faxové číslo, poštovní a elektronickou adresu. |
| --- | --- |

2.

Zveřejnění dodatečných informací

Profil kupujícího může zahrnovat též oznámení předběžných informací ve smyslu čl. 30 odst. 1 prvního pododstavce, informace o aktuálních výzvách k podání nabídky, plánovaných nákupech, uzavřených smlouvách a zrušených řízeních a veškeré užitečné obecné informace, např. kontaktní místo, telefonní a faxové číslo, poštovní a elektronickou adresu.

| 3. | Formát a postupy pro zasílání oznámení elektronickými prostředky
  Formát a postupy pro zasílání oznámení elektronickými prostředky jsou přístupné na internetové adrese „http://simap.europa.eu“. |
| --- | --- |

3.

Formát a postupy pro zasílání oznámení elektronickými prostředky

Formát a postupy pro zasílání oznámení elektronickými prostředky jsou přístupné na internetové adrese „http://simap.europa.eu“.

---

PŘÍLOHA VII

REJSTŘÍKY (1)

ČÁST A

Zakázky na stavební práce

Profesní rejstříky a odpovídající prohlášení a osvědčení pro každý členský stát jsou:

| — | v Belgii „Registre du commerce“/„Handelsregister“, |
| --- | --- |

—

v Belgii „Registre du commerce“/„Handelsregister“,

| — | v Bulharsku „Търговски регистър“, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku „Търговски регистър“,

| — | v České republice „obchodní rejstřík“, |
| --- | --- |

—

v České republice „obchodní rejstřík“,

| — | v Dánsku „Erhvervs-og Selskabsstyrelsen“, |
| --- | --- |

—

v Dánsku „Erhvervs-og Selskabsstyrelsen“,

| — | v Německu „Handelsregister“ a „Handwerksrolle“, |
| --- | --- |

—

v Německu „Handelsregister“ a „Handwerksrolle“,

| — | v Estonsku „Registrite ja Infosüsteemide Keskus“, |
| --- | --- |

—

v Estonsku „Registrite ja Infosüsteemide Keskus“,

| — | v Irsku může být zhotovitel vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of companies“ nebo „Registrar of Friendly Societies“, nebo pokud nemá toto osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává dané povolání v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod daným obchodním jménem, |
| --- | --- |

—

v Irsku může být zhotovitel vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of companies“ nebo „Registrar of Friendly Societies“, nebo pokud nemá toto osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává dané povolání v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod daným obchodním jménem,

| — | v Řecku „Μητρωο Εργοληπτικων Επιχειρησεων' – MEΕΠ“ ministerstva pro životní prostředí, územní plánování a veřejné práce (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε), |
| --- | --- |

—

v Řecku „Μητρωο Εργοληπτικων Επιχειρησεων' – MEΕΠ“ ministerstva pro životní prostředí, územní plánování a veřejné práce (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε),

| — | ve Španělsku „Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado“, |
| --- | --- |

—

ve Španělsku „Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado“,

| — | ve Francii „Registre du commerce et des sociétés“ a „Répertoire des métiers“, |
| --- | --- |

—

ve Francii „Registre du commerce et des sociétés“ a „Répertoire des métiers“,

| — | v Itálii „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato“, |
| --- | --- |

—

v Itálii „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato“,

| — | na Kypru může být zhotovitel vyzván k předložení osvědčení „Council for the Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors (Συμβουλιο Εγγραφηςκαι Ελεγχου Εργοληπτων Οικοδομικων και Τεχνικων Εργων)“ v souladu s Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors Law, |
| --- | --- |

—

na Kypru může být zhotovitel vyzván k předložení osvědčení „Council for the Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors (Συμβουλιο Εγγραφηςκαι Ελεγχου Εργοληπτων Οικοδομικων και Τεχνικων Εργων)“ v souladu s Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors Law,

| — | v Lotyšsku „Uzņēmumu reģistrs“, |
| --- | --- |

—

v Lotyšsku „Uzņēmumu reģistrs“,

| — | v Litvě „Juridinių asmenų registras“, |
| --- | --- |

—

v Litvě „Juridinių asmenų registras“,

| — | v Lucembursku „Registre aux firmes“ a „Rôle de la Chambre des métiers“, |
| --- | --- |

—

v Lucembursku „Registre aux firmes“ a „Rôle de la Chambre des métiers“,

| — | v Maďarsku „Cégnyilvántartás“, „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása“, |
| --- | --- |

—

v Maďarsku „Cégnyilvántartás“, „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása“,

| — | na Maltě určí zhotovitel své „numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta’ kummerc“, a pokud se jedná o obchodní sdružení nebo společnost, příslušné registrační číslo vydané Malta Financial Services Authority, |
| --- | --- |

—

na Maltě určí zhotovitel své „numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta’ kummerc“, a pokud se jedná o obchodní sdružení nebo společnost, příslušné registrační číslo vydané Malta Financial Services Authority,

| — | v Nizozemsku „Handelsregister“, |
| --- | --- |

—

v Nizozemsku „Handelsregister“,

| — | v Rakousku „Firmenbuch“, „Gewerberegister“, „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“, |
| --- | --- |

—

v Rakousku „Firmenbuch“, „Gewerberegister“, „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“,

| — | v Polsku „Krajowy Rejestr Sądowy“, |
| --- | --- |

—

v Polsku „Krajowy Rejestr Sądowy“,

| — | v Portugalsku „Instituto da Construção e do Imobiliário“ (INCI), |
| --- | --- |

—

v Portugalsku „Instituto da Construção e do Imobiliário“ (INCI),

| — | v Rumunsku „Registrul Comerțului“, |
| --- | --- |

—

v Rumunsku „Registrul Comerțului“,

| — | ve Slovinsku „Sodni register“ a „obrtni register“, |
| --- | --- |

—

ve Slovinsku „Sodni register“ a „obrtni register“,

| — | na Slovensku „Obchodný register“, |
| --- | --- |

—

na Slovensku „Obchodný register“,

| — | ve Finsku „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“, |
| --- | --- |

—

ve Finsku „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“,

| — | ve Švédsku „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren“, |
| --- | --- |

—

ve Švédsku „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren“,

| — | ve Spojeném království může být zhotovitel vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of Companies“, nebo pokud nemá toto osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává dané povolání v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod daným obchodním jménem. |
| --- | --- |

—

ve Spojeném království může být zhotovitel vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of Companies“, nebo pokud nemá toto osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává dané povolání v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod daným obchodním jménem.

ČÁST B

Zakázky na dodávky

Příslušné profesní nebo obchodní rejstříky a odpovídající prohlášení a osvědčení jsou:

| — | v Belgii „Registre du commerce“/„Handelsregister“, |
| --- | --- |

—

v Belgii „Registre du commerce“/„Handelsregister“,

| — | v Bulharsku „Търговски регистър“, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku „Търговски регистър“,

| — | v České republice „obchodní rejstřík“, |
| --- | --- |

—

v České republice „obchodní rejstřík“,

| — | v Dánsku „Erhvervs-og Selskabsstyrelsen“, |
| --- | --- |

—

v Dánsku „Erhvervs-og Selskabsstyrelsen“,

| — | v Německu „Handelsregister“ a „Handwerksrolle“, |
| --- | --- |

—

v Německu „Handelsregister“ a „Handwerksrolle“,

| — | v Estonsku „Registrite ja Infosüsteemide Keskus“, |
| --- | --- |

—

v Estonsku „Registrite ja Infosüsteemide Keskus“,

| — | v Řecku „Βιοτεχνικο η Εμπορικο η Βιομηχανικο Επιμελητηριο“ a „Μητρώο Κατασκευαστών Αμυντικού Υλικού“, |
| --- | --- |

—

v Řecku „Βιοτεχνικο η Εμπορικο η Βιομηχανικο Επιμελητηριο“ a „Μητρώο Κατασκευαστών Αμυντικού Υλικού“,

| — | ve Španělsku: „Registro Mercantil“ nebo, v případě neregistrovaných jednotlivců, osvědčení, že daná osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi, |
| --- | --- |

—

ve Španělsku: „Registro Mercantil“ nebo, v případě neregistrovaných jednotlivců, osvědčení, že daná osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi,

| — | ve Francii „Registre du commerce et des sociétés“ a „Répertoire des métiers“, |
| --- | --- |

—

ve Francii „Registre du commerce et des sociétés“ a „Répertoire des métiers“,

| — | v Irsku může být dodavatel vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of Companies“ nebo „Registrar of Friendly Societies“, že založil společnost nebo je zapsán v obchodním rejstříku, nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod určitým obchodním jménem, |
| --- | --- |

—

v Irsku může být dodavatel vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of Companies“ nebo „Registrar of Friendly Societies“, že založil společnost nebo je zapsán v obchodním rejstříku, nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod určitým obchodním jménem,

| — | v Itálii „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato“ a „Registro delle commissioni provinciali per l'artigianato“, |
| --- | --- |

—

v Itálii „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato“ a „Registro delle commissioni provinciali per l'artigianato“,

| — | na Kypru může být dodavatel vyzván k předložení osvědčení „Registrar of Companies and Official Receiver“ (Εφορος Εταιρειων και Επισημος Παραληπτης), nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod určitým obchodním jménem, |
| --- | --- |

—

na Kypru může být dodavatel vyzván k předložení osvědčení „Registrar of Companies and Official Receiver“ (Εφορος Εταιρειων και Επισημος Παραληπτης), nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod určitým obchodním jménem,

| — | v Lotyšsku „Uzņēmumu reģistrs“, |
| --- | --- |

—

v Lotyšsku „Uzņēmumu reģistrs“,

| — | v Litvě „Juridinių asmenų registras“, |
| --- | --- |

—

v Litvě „Juridinių asmenų registras“,

| — | v Lucembursku „Registre aux firmes“ a „Rôle de la Chambre des métiers“, |
| --- | --- |

—

v Lucembursku „Registre aux firmes“ a „Rôle de la Chambre des métiers“,

| — | v Maďarsku „Cégnyilvántartás“, „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása“, |
| --- | --- |

—

v Maďarsku „Cégnyilvántartás“, „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása“,

| — | na Maltě dodavatel určí své „numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta’ kummerc“, a pokud se jedná o obchodní sdružení nebo společnost, příslušné registrační číslo vydané Malta Financial Services Authority, |
| --- | --- |

—

na Maltě dodavatel určí své „numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta’ kummerc“, a pokud se jedná o obchodní sdružení nebo společnost, příslušné registrační číslo vydané Malta Financial Services Authority,

| — | v Nizozemsku „Handelsregister“, |
| --- | --- |

—

v Nizozemsku „Handelsregister“,

| — | v Rakousku „Firmenbuch“, „Gewerberegister“, „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“, |
| --- | --- |

—

v Rakousku „Firmenbuch“, „Gewerberegister“, „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“,

| — | v Polsku „Krajowy Rejestr Sądowy“, |
| --- | --- |

—

v Polsku „Krajowy Rejestr Sądowy“,

| — | v Portugalsku „Registo Nacional das Pessoas Colectivas“, |
| --- | --- |

—

v Portugalsku „Registo Nacional das Pessoas Colectivas“,

| — | v Rumunsku „Registrul Comerțului“, |
| --- | --- |

—

v Rumunsku „Registrul Comerțului“,

| — | ve Slovinsku „Sodni register“ a „obrtni register“, |
| --- | --- |

—

ve Slovinsku „Sodni register“ a „obrtni register“,

| — | na Slovensku „Obchodný register“, |
| --- | --- |

—

na Slovensku „Obchodný register“,

| — | ve Finsku „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“, |
| --- | --- |

—

ve Finsku „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“,

| — | ve Švédsku „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren“, |
| --- | --- |

—

ve Švédsku „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren“,

| — | ve Spojeném království může být dodavatel vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of companies“, že založil společnost nebo je zapsán v obchodním rejstříku, nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi na určitém místě a pod určitým obchodním jménem. |
| --- | --- |

—

ve Spojeném království může být dodavatel vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of companies“, že založil společnost nebo je zapsán v obchodním rejstříku, nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi na určitém místě a pod určitým obchodním jménem.

ČÁST C

Zakázky na služby

Příslušné profesní nebo obchodní rejstříky a odpovídající prohlášení a osvědčení jsou:

| — | v Belgii „Registre du commerce“/„Handelsregister“ a „Ordres professionnels“/„Beroepsorden“, |
| --- | --- |

—

v Belgii „Registre du commerce“/„Handelsregister“ a „Ordres professionnels“/„Beroepsorden“,

| — | v Bulharsku „Търговски регистър“, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku „Търговски регистър“,

| — | v České republice „obchodní rejstřík“, |
| --- | --- |

—

v České republice „obchodní rejstřík“,

| — | v Dánsku „Erhvervs-og Selskabsstyrelsen“, |
| --- | --- |

—

v Dánsku „Erhvervs-og Selskabsstyrelsen“,

| — | v Německu „Handelsregister“, „Handwerksrolle“, „Vereinsregister“, „Partnerschaftsregister“ a „Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der Länder“, |
| --- | --- |

—

v Německu „Handelsregister“, „Handwerksrolle“, „Vereinsregister“, „Partnerschaftsregister“ a „Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der Länder“,

| — | v Estonsku „Registrite ja Infosüsteemide Keskus“, |
| --- | --- |

—

v Estonsku „Registrite ja Infosüsteemide Keskus“,

| — | v Irsku může být poskytovatel služeb vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of Companies“ nebo „Registrar of Friendly Societies“, nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod určitým obchodním jménem, |
| --- | --- |

—

v Irsku může být poskytovatel služeb vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of Companies“ nebo „Registrar of Friendly Societies“, nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod určitým obchodním jménem,

| — | v Řecku může být poskytovatel služeb vyzván k předložení místopřísežného prohlášení před notářem o výkonu dané profese; v případech stanovených platnými vnitrostátními předpisy pro poskytování služeb ve výzkumu jak uvedeno v příloze I, profesní rejstřík „Μητρωο Μελετητων“ a „Μητρωο Γραφειων Μελετων“, |
| --- | --- |

—

v Řecku může být poskytovatel služeb vyzván k předložení místopřísežného prohlášení před notářem o výkonu dané profese; v případech stanovených platnými vnitrostátními předpisy pro poskytování služeb ve výzkumu jak uvedeno v příloze I, profesní rejstřík „Μητρωο Μελετητων“ a „Μητρωο Γραφειων Μελετων“,

| — | ve Španělsku „Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado“, |
| --- | --- |

—

ve Španělsku „Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado“,

| — | ve Francii „Registre du commerce et des sociétés“ a „Répertoire des métiers“, |
| --- | --- |

—

ve Francii „Registre du commerce et des sociétés“ a „Répertoire des métiers“,

| — | v Itálii „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato“, „Registro delle commissioni provinciali per l'artigianato“ a „Consiglio nazionale degli ordini professionali“, |
| --- | --- |

—

v Itálii „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato“, „Registro delle commissioni provinciali per l'artigianato“ a „Consiglio nazionale degli ordini professionali“,

| — | na Kypru může být poskytovatel služeb vyzván k předložení osvědčení „Registrar of Companies and Official Receiver“ (Εφορος Εταιρειων και Επισημος Παραληπτης), nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod určitým obchodním jménem, |
| --- | --- |

—

na Kypru může být poskytovatel služeb vyzván k předložení osvědčení „Registrar of Companies and Official Receiver“ (Εφορος Εταιρειων και Επισημος Παραληπτης), nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi v zemi, ve které je usazena, na určitém místě a pod určitým obchodním jménem,

| — | v Lotyšsku „Uzņēmumu reģistrs“, |
| --- | --- |

—

v Lotyšsku „Uzņēmumu reģistrs“,

| — | v Litvě „Juridinių asmenų registras“, |
| --- | --- |

—

v Litvě „Juridinių asmenų registras“,

| — | v Lucembursku „Registre aux firmes“ a „Rôle de la Chambre des métiers“, |
| --- | --- |

—

v Lucembursku „Registre aux firmes“ a „Rôle de la Chambre des métiers“,

| — | v Maďarsku „Cégnyilvántartás“, „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása“, některé „szakmai kamarák nyilvántartása“ nebo v případě některých činností osvědčení, že dotčená osoba je oprávněna vykonávat danou obchodní činnost nebo profesi, |
| --- | --- |

—

v Maďarsku „Cégnyilvántartás“, „egyéni vállalkozók jegyzői nyilvántartása“, některé „szakmai kamarák nyilvántartása“ nebo v případě některých činností osvědčení, že dotčená osoba je oprávněna vykonávat danou obchodní činnost nebo profesi,

| — | na Maltě určí poskytovatel služeb své „numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta’ kummerc“, a pokud se jedná o obchodní sdružení nebo společnost, příslušné registrační číslo vydané Malta Financial Services Authority, |
| --- | --- |

—

na Maltě určí poskytovatel služeb své „numru ta' registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tal-licenzja ta’ kummerc“, a pokud se jedná o obchodní sdružení nebo společnost, příslušné registrační číslo vydané Malta Financial Services Authority,

| — | v Nizozemsku „Handelsregister“, |
| --- | --- |

—

v Nizozemsku „Handelsregister“,

| — | v Rakousku „Firmenbuch“, „Gewerberegister“, „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“, |
| --- | --- |

—

v Rakousku „Firmenbuch“, „Gewerberegister“, „Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“,

| — | v Polsku „Krajowy Rejestr Sądowy“, |
| --- | --- |

—

v Polsku „Krajowy Rejestr Sądowy“,

| — | v Portugalsku „Registo Nacional das Pessoas Colectivas“, |
| --- | --- |

—

v Portugalsku „Registo Nacional das Pessoas Colectivas“,

| — | v Rumunsku „Registrul Comerțului“, |
| --- | --- |

—

v Rumunsku „Registrul Comerțului“,

| — | ve Slovinsku „Sodni register“ a „obrtni register“, |
| --- | --- |

—

ve Slovinsku „Sodni register“ a „obrtni register“,

| — | na Slovensku „Obchodný register“, |
| --- | --- |

—

na Slovensku „Obchodný register“,

| — | ve Finsku „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“, |
| --- | --- |

—

ve Finsku „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“,

| — | ve Švédsku „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren“, |
| --- | --- |

—

ve Švédsku „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren“,

| — | ve Spojeném království může být poskytovatel služeb vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of Companies“, nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi na určitém místě a pod určitým obchodním jménem. |
| --- | --- |

—

ve Spojeném království může být poskytovatel služeb vyzván k předložení osvědčení vydaného „Registrar of Companies“, nebo pokud nemá takové osvědčení, osvědčení, že dotčená osoba místopřísežně prohlásila, že vykonává danou profesi na určitém místě a pod určitým obchodním jménem.

---

(1)  Pro účely článku 40 se „rejstříky“ rozumějí ty, které jsou uvedené v této příloze, a pokud byly provedeny změny na vnitrostátní úrovni, rejstříky, které je nahradily. Tato příloha je pouze orientační a nepředjímá slučitelnost těchto rejstříků s právními předpisy Společenství týkajícími se svobody usazování a volného poskytování služeb.

---

PŘÍLOHA VIII

Požadavky týkající se zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast a nabídek

Zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast a nabídek musí technickými prostředky a vhodnými postupy zaručovat přinejmenším, že:

| a) | elektronické podpisy vztahující se k žádostem o účast a k nabídkám jsou v souladu s vnitrostátními předpisy podle směrnice 1999/93/ES; |
| --- | --- |

a)

elektronické podpisy vztahující se k žádostem o účast a k nabídkám jsou v souladu s vnitrostátními předpisy podle směrnice 1999/93/ES;

| b) | lze určit přesný čas a datum doručení žádostí o účast a nabídek; |
| --- | --- |

b)

lze určit přesný čas a datum doručení žádostí o účast a nabídek;

| c) | lze přiměřeně zajistit, že před uplynutím stanovených lhůt nemá nikdo přístup k údajům předaným v souladu s těmito požadavky; |
| --- | --- |

c)

lze přiměřeně zajistit, že před uplynutím stanovených lhůt nemá nikdo přístup k údajům předaným v souladu s těmito požadavky;

| d) | v případě porušení tohoto zákazu přístupu lze přiměřeně zajistit, že porušení bude spolehlivě zjistitelné; |
| --- | --- |

d)

v případě porušení tohoto zákazu přístupu lze přiměřeně zajistit, že porušení bude spolehlivě zjistitelné;

| e) | stanovený čas otevření doručených údajů mohou určit nebo změnit pouze oprávněné osoby; |
| --- | --- |

e)

stanovený čas otevření doručených údajů mohou určit nebo změnit pouze oprávněné osoby;

| f) | v jednotlivých fázích zadávacího řízení je přístup ke všem nebo k části předaných údajů možný pouze tehdy, jednají-li oprávněné osoby současně; |
| --- | --- |

f)

v jednotlivých fázích zadávacího řízení je přístup ke všem nebo k části předaných údajů možný pouze tehdy, jednají-li oprávněné osoby současně;

| g) | současné jednání oprávněných osob umožňuje přístup k předaným údajům až od stanoveného dne; |
| --- | --- |

g)

současné jednání oprávněných osob umožňuje přístup k předaným údajům až od stanoveného dne;

| h) | údaje doručené a otevřené v souladu s těmito požadavky zůstávají přístupné pouze osobám, které jsou oprávněny se s nimi seznamovat. |
| --- | --- |

h)

údaje doručené a otevřené v souladu s těmito požadavky zůstávají přístupné pouze osobám, které jsou oprávněny se s nimi seznamovat.

---