# Europeiska unionens C 44/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.044.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 44 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången20 februari 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.044.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 44

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången20 februari 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 044/01 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2010/C 044/02 | Meddelande från kommissionen om förfarandet enligt artikel 1.4 i rådets direktiv 96/67/EG, som upphäver och ersätter meddelande av den 17 december 2009 | 2 |
| 2010/C 044/03 | Kommissionens meddelande om datum för ikraftträdande av de protokoll om ursprungsregler som medger diagonal kumulation mellan Europeiska unionen, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien och Turkiet | 5 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 044/01

Eurons växelkurs

1

2010/C 044/02

Meddelande från kommissionen om förfarandet enligt artikel 1.4 i rådets direktiv 96/67/EG, som upphäver och ersätter meddelande av den 17 december 2009

2

2010/C 044/03

Kommissionens meddelande om datum för ikraftträdande av de protokoll om ursprungsregler som medger diagonal kumulation mellan Europeiska unionen, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien och Turkiet

5

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 044/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems) (
  1
  ) | 7 |
| | ÖVRIGA RÄTTSAKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 044/05 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 8 |
| 2010/C 044/06 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 13 |
| 2010/C 044/07 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 18 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 044/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems) (
  1
  )

1

7

ÖVRIGA RÄTTSAKTER

Europeiska kommissionen

2010/C 044/05

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

8

2010/C 044/06

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

13

2010/C 044/07

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 20.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 44/1

---

Eurons växelkurs (1)

19 februari 2010

2010/C 44/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3519 |
| JPY | japansk yen | 124,17 |
| DKK | dansk krona | 7,4429 |
| GBP | pund sterling | 0,87830 |
| SEK | svensk krona | 9,8460 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4658 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,1055 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,765 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 271,30 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7092 |
| PLN | polsk zloty | 4,0043 |
| RON | rumänsk leu | 4,1310 |
| TRY | turkisk lira | 2,0616 |
| AUD | australisk dollar | 1,5171 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4215 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,4999 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9477 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9125 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 568,07 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,4097 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,2375 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2900 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 620,45 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6147 |
| PHP | filippinsk peso | 62,550 |
| RUB | rysk rubel | 40,6330 |
| THB | thailändsk baht | 44,849 |
| BRL | brasiliansk real | 2,4557 |
| MXN | mexikansk peso | 17,3990 |
| INR | indisk rupie | 62,6000 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3519

JPY

japansk yen

124,17

DKK

dansk krona

7,4429

GBP

pund sterling

0,87830

SEK

svensk krona

9,8460

CHF

schweizisk franc

1,4658

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,1055

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,765

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

271,30

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7092

PLN

polsk zloty

4,0043

RON

rumänsk leu

4,1310

TRY

turkisk lira

2,0616

AUD

australisk dollar

1,5171

CAD

kanadensisk dollar

1,4215

HKD

Hongkongdollar

10,4999

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9477

SGD

singaporiansk dollar

1,9125

KRW

sydkoreansk won

1 568,07

ZAR

sydafrikansk rand

10,4097

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,2375

HRK

kroatisk kuna

7,2900

IDR

indonesisk rupiah

12 620,45

MYR

malaysisk ringgit

4,6147

PHP

filippinsk peso

62,550

RUB

rysk rubel

40,6330

THB

thailändsk baht

44,849

BRL

brasiliansk real

2,4557

MXN

mexikansk peso

17,3990

INR

indisk rupie

62,6000

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 20.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 44/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 44/2

---

Meddelande från kommissionen om förfarandet enligt artikel 1.4 i rådets direktiv 96/67/EG, som upphäver och ersätter meddelande av den 17 december 2009 (1)

2010/C 44/02

Enligt artikel 1.4 i rådets direktiv 96/67/EG av den 15 oktober 1996, om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen (2), ska kommissionen i informationssyfte offentliggöra en förteckning över de flygplatser som avses i direktivet.

| | Flygplatser med en årstrafik högre än 2 miljoner passagerarrörelser eller 50 000 ton gods under 2008 | Andra flygplatser öppna för kommersiell lufttrafik under 2008 |
| --- | --- | --- |
| Österrike | Wien | Salzburg, Linz, Graz, Innsbruck, Klagenfurt |
| Belgien | Bryssel, Charleroi–Brussels South, Liège, Ostende–Brügge | Antwerpen, Kortrijk–Wevelgem |
| Bulgarien | Sofia | Varna, Bourgas, Plovdiv, Gorna Oriahvitsa |
| Cypern | Larnaca | Papfos |
| Tjeckien | Prag-Ruzyně | Brno/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava/Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Ceska Lipa, Ceske Budejovice, Dvur Kralové nad, Labem, Frydlant nad Ostravici, Havlickuv Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Holesov, Horice, Hosín, Hranice, Chomutov, Chotebor, Chrudim, Jaromer, Jicin, Jihlava, Jindrichuv Hradec, Kladno, Kolin, Krnov, Krisanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Marianske Lazne, Medlanky, Mikulovice, Mlada Boleslav, Moravska Trebova, Most, Nove Nesto nad Metuji, Plasy, Podhorany, Policka, Pribram, Pribyslav, Rakovnik, Rana, Roudnice, Sazena, Skutec, Slany, Sobeslav, Stankov, Strakonice, Strunkovice, Sumperk, Tabor, Tocna, Touzim, Usti nad Orlici, Velke Porici, Vlasim, Vrchlabi, Vysoké Mýto, Vyskov, Zabreh, Zbraslavice, Zamberk |
| Danmark | Köpenhamn, Billund, Aarhus, Aalborg, Esbjerg och Bornholm | Karup, Sønderborg |
| Estland | | Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare, Ruhnu, Kinhu, Viljandi, Ridali, Rapla, Narva |
| Finland | Helsinki–Vantaa | Enontekiö, Helsinki–Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi–Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tampere–Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus |
| Frankrike | Paris–CDG, Paris–Orly, Nice–Côte d’Azur, Lyon–Saint Exupéry, Marseille–Provence, Toulouse–Blagnac, Bâle–Mulhouse, Bordeaux–Mérignac, Nantes–Atlantique, Beauvais–Tille | Pointe-à-Pitre–Le Raizet, Strasbourg, Martinique Aimé Césaire (ex-Fort de France Lamentin), St. Denis Gillot, Montpellier–Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio–Campo-Dell'oro, Chalons–Vatry, Biarritz–Anglet–Bayonne, Bastia Poretta, Brest–Bretagne, Pau Pyrénées, Toulon/Hyères, Clermont–Ferrand–Auvergne, Rennes St Jacques, Carcassonne, Grenoble St Geoirs, Tarbes–Lourdes–Pyrénées, Perpignan–Rivesaltes, Limoges, Cayenne Rochambeau, Figari Sud Corse, Metz Nancy Lorraine, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix Les Bains, Dzaoudzi Pamanzi, Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Ile De Re, Lorient–Lann–Bihoue, St Martin Grand Case, Dinard–Pleurtuit–St-Malo, St Barthelemy, Rodez Marcillac, Paris Le Bourget, Quimper–Cornouaille, St Pierre Pierrefonds, Caen Carpiquet, Poitiers–Biard–Futuroscope, Avignon Caumont, Tours–Val De Loire, Div. Alpes Maritime Hélistation, Deauville St Gatien, Annecy–Haute–Savoie, Le Havre Octeville, Lannion, Béziers–Agde–Vias, Rouen Vallée De Seine, St Pierre–Pointe Blanche, Maripasoula, Brive Laroche, Castres Mazamet, Aurillac Tronquières, Cannes Mandelieu, Dijon Bourgogne, Saint Nazaire Montoir, Port Grimaud, Le-Mans–Arnage, Lyon Bron, St Etienne Bouthéon, Cherbourg–Maupertus, Saint-Tropez/La Mole, Agen La Garenne, Angers/Marce, Le Puy-En-Velay–Loudes, Le-Touquet–Côte-D'opale, Ouessant, Miquelon, Saul, Courchevel, Colmar Houssen, Le Castellet, St Brieuc Armor, Chateauroux Deols, Dole Tavaux, Auxerre Branches, Nancy Essey, Angoulême, Valenciennes–Denain, Pontoise, Montbéliard Courcelle, Marie Galante, Troyes Barberey, Valence–Chabeuil, Charleville Mézières, Gap Tallard, Bourges, Orléans St Denis L'hôtel, Epinal Mirecourt, Cannes Quai du Large Hélistation, Amiens Glisy, Nevers–Fourchambault, Saint-Yan, Les Saintes/Terre De Haut, Laval Entrammes, Vannes Meucon, Vichy Charmeil, Morlaix Ploujean, Roanne Renaison, La Roche Sur Yon, Calais Dunkerque, Albi Le Sequestre, Moulins/Montbeugny, Châlon Champforgeuil, Cholet-Le-Pontreau, Ile-D'Yeu–Grand-Phare, Montluçon Guéret, Albert Bray, Beauvoir Côte de Lumière/Hélistation, Besançon–La-Vèze, Grenoble Le Versoud, Mâcon Charnay, St Georges de l'Oyapok (Guyane Française), Camopi, Cahors Lalbenque, Périgueux–Bassilac, Saumur–Saint-Florent, Saint-François, Ancenis, Basse–Terre–Baillif, Belle Ile, Aubenas Ardèche Méridionale, Desirade-Grande Anse, Isola 2000/Hélistation, Blois Le Breuil, Rochefort–Saint-Agnant, La Baule Escoublac |
| Tyskland | Berlin–Tegel, Schönefeld, Bremen, Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt–Main, Hahn, Hamburg, Hannover–Langenhagen, Köln–Bonn, München, Stuttgart, Leipzig–Halle, Nürnberg, | Dresden, Münster–Osnabrück, Paderborn–Lippstadt, Karlsruhe–Baden-Baden, Weeze, Augsburg, Altenburg–Nobitz, Berlin–Tempelhof, Borkum, Braunschweig, Erfurt, Frankfurt–Hahn, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof–Plauen, Kassel–Calden, Kiel–Holtenau, Lübeck–Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Saarbrücken–Ensheim, Rostock–Laage, Schwerin–Parchim, Siegerland, Westerland–Sylt, Zweibrücken |
| Grekland | Aten, Heraklion, Thessaloniki, Rhodos, Korfu–Kerkyra, Kos, Chania | Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros |
| Ungern | Budapest Ferihegy | Győr–Pér Repülőtér, Pécs–Pogány Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen |
| Irland | Dublin, Shannon, Cork | Donegal, Ireland West Airport Knock, Kerry, Galway, Sligo och Waterford |
| Italien | Roma–Fiumicino, Milano–Malpensa, Milano–Linate, Venezia Tessera, Bergamo, Catania Fontanorossa, Napoli Capodichino, Roma–Ciampino, Palermo, Bologna, Pisa San Giustio, Verona, Torino, Cagliari, Bari Palese | Florens, Olbia Costa Smeralda, Treviso, Lamezia Terme, Alghero Fertilia, Genova Sestri, Albenga (3), Ancona Falconara (3), Aosta (3), Bolzano (3), Brescia (3), Brindisi (3), Crotone (3), Cuneo Levaldigi (3), Foggia Gino Lisa (3), Forli (3), Grosseto (3), Lampedusa (3), Marina di Campo (3), Pantelleria (3), Parma (3), Perugia Sant’Egidio (3), Pescara (3), Rimini (3), Reggio Calabria (3), Taranto Grottaglie (3), Tortoli (3), Trapani Birgi (3), Trieste Ronchi dei Legionari (3) |
| Lettland | Riga | Liepaja, Ventspils |
| Litauen | Vilnius | Palanga International Airport, Kaunas, Siauliai |
| Luxemburg | Luxemburg | — |
| Malta | Luqa–Malta | — |
| Nederländerna | Amsterdam–Schiphol, Maastricht–Aachen | Eindhoven, Groningen, Rotterdam |
| Polen | Warszawa–Okecie, Kraków–Balice, Katowice–Pyrzowice | Gdańsk im. Lecha Wałęsy, Wroclaw–Strachowice, Poznań–Lavica, Lodz–Lublinek, Szczecin–Goleniow, Bydgoszcz, Rzeszow–Jasionka, Zielona Gora–Babimost, Szczytno–Szymany, Mielec |
| Portugal | Lissabon, Faro, Porto, Madeira | Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascale, Lajes |
| Rumänien | Bukarest–Henri Coanda | Bucuresti Baneasa–Aurel Vlaicu, Timisoara–Traian Vuia, Mihail Kogalniceanu–Constanta, Arad, Aeroportul Bacau, Baia Mare, Cluj-Napoca, Craiova, Iasi, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Stefan cel Mare-Suceava, Targu Mures–Transilvania, Tulcea |
| Slovakien | Bratislava | Košice, Nitra, Piešťany, Poprad–Tatry, Prievidza, Sliač, Žilina |
| Slovenien | | Airport Jože Pučnik Ljubljana, Airport Edvard Rusjan Maribor, Airport Portorož |
| Spanien | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Almeria, Asturias, Coruña (A), Granada, Jerez, Murcia/San Javier, La Palma, Reus, Santiago de Compostela, Vigo, Vitoria, Albacete, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Hierro (El), Huesca–Pirineos, León, Logroño, Melilla, Pamplona, Salamanca, San Sebastián, Santander, Valladolid, Zaragoza |
| Sverige | Göteborg–Landvetter, Stockholm–Arlanda, Stockholm/Skavsta | Stockholm/Bromma, Malmö–Sturup, Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Helsingborg/Hamnen, Hemavan Tärnaby, Hultsfred–Vimmerby, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors–Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala–Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall–Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan–Vänesborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre–Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik |
| Förenade kungariket | Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Birmingham, Edinburgh, Glasgow, Bristol, East Midlands International, Liverpool Belfast International, Newcastle, Aberdeen, London City, Leeds Bradford Prestwick, Belfast City | Cardiff Wales, Southampton, Bournemouth, Kent International, Barra, Benbecula, Blackpool, Cambridge, Campbeltown, City of Derry, Coventry, Doncaster Sheffield, Dundee, Durham Tees Valley, Exeter, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Newquay, Norwich, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree Wick |

Flygplatser med en årstrafik högre än 2 miljoner passagerarrörelser eller 50 000 ton gods under 2008

Andra flygplatser öppna för kommersiell lufttrafik under 2008

Österrike

Wien

Salzburg, Linz, Graz, Innsbruck, Klagenfurt

Belgien

Bryssel, Charleroi–Brussels South, Liège, Ostende–Brügge

Antwerpen, Kortrijk–Wevelgem

Bulgarien

Sofia

Varna, Bourgas, Plovdiv, Gorna Oriahvitsa

Cypern

Larnaca

Papfos

Tjeckien

Prag-Ruzyně

Brno/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava/Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Ceska Lipa, Ceske Budejovice, Dvur Kralové nad, Labem, Frydlant nad Ostravici, Havlickuv Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Holesov, Horice, Hosín, Hranice, Chomutov, Chotebor, Chrudim, Jaromer, Jicin, Jihlava, Jindrichuv Hradec, Kladno, Kolin, Krnov, Krisanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Marianske Lazne, Medlanky, Mikulovice, Mlada Boleslav, Moravska Trebova, Most, Nove Nesto nad Metuji, Plasy, Podhorany, Policka, Pribram, Pribyslav, Rakovnik, Rana, Roudnice, Sazena, Skutec, Slany, Sobeslav, Stankov, Strakonice, Strunkovice, Sumperk, Tabor, Tocna, Touzim, Usti nad Orlici, Velke Porici, Vlasim, Vrchlabi, Vysoké Mýto, Vyskov, Zabreh, Zbraslavice, Zamberk

Danmark

Köpenhamn, Billund, Aarhus, Aalborg, Esbjerg och Bornholm

Karup, Sønderborg

Estland

Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare, Ruhnu, Kinhu, Viljandi, Ridali, Rapla, Narva

Finland

Helsinki–Vantaa

Enontekiö, Helsinki–Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi–Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tampere–Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus

Frankrike

Paris–CDG, Paris–Orly, Nice–Côte d’Azur, Lyon–Saint Exupéry, Marseille–Provence, Toulouse–Blagnac, Bâle–Mulhouse, Bordeaux–Mérignac, Nantes–Atlantique, Beauvais–Tille

Pointe-à-Pitre–Le Raizet, Strasbourg, Martinique Aimé Césaire (ex-Fort de France Lamentin), St. Denis Gillot, Montpellier–Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio–Campo-Dell'oro, Chalons–Vatry, Biarritz–Anglet–Bayonne, Bastia Poretta, Brest–Bretagne, Pau Pyrénées, Toulon/Hyères, Clermont–Ferrand–Auvergne, Rennes St Jacques, Carcassonne, Grenoble St Geoirs, Tarbes–Lourdes–Pyrénées, Perpignan–Rivesaltes, Limoges, Cayenne Rochambeau, Figari Sud Corse, Metz Nancy Lorraine, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix Les Bains, Dzaoudzi Pamanzi, Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Ile De Re, Lorient–Lann–Bihoue, St Martin Grand Case, Dinard–Pleurtuit–St-Malo, St Barthelemy, Rodez Marcillac, Paris Le Bourget, Quimper–Cornouaille, St Pierre Pierrefonds, Caen Carpiquet, Poitiers–Biard–Futuroscope, Avignon Caumont, Tours–Val De Loire, Div. Alpes Maritime Hélistation, Deauville St Gatien, Annecy–Haute–Savoie, Le Havre Octeville, Lannion, Béziers–Agde–Vias, Rouen Vallée De Seine, St Pierre–Pointe Blanche, Maripasoula, Brive Laroche, Castres Mazamet, Aurillac Tronquières, Cannes Mandelieu, Dijon Bourgogne, Saint Nazaire Montoir, Port Grimaud, Le-Mans–Arnage, Lyon Bron, St Etienne Bouthéon, Cherbourg–Maupertus, Saint-Tropez/La Mole, Agen La Garenne, Angers/Marce, Le Puy-En-Velay–Loudes, Le-Touquet–Côte-D'opale, Ouessant, Miquelon, Saul, Courchevel, Colmar Houssen, Le Castellet, St Brieuc Armor, Chateauroux Deols, Dole Tavaux, Auxerre Branches, Nancy Essey, Angoulême, Valenciennes–Denain, Pontoise, Montbéliard Courcelle, Marie Galante, Troyes Barberey, Valence–Chabeuil, Charleville Mézières, Gap Tallard, Bourges, Orléans St Denis L'hôtel, Epinal Mirecourt, Cannes Quai du Large Hélistation, Amiens Glisy, Nevers–Fourchambault, Saint-Yan, Les Saintes/Terre De Haut, Laval Entrammes, Vannes Meucon, Vichy Charmeil, Morlaix Ploujean, Roanne Renaison, La Roche Sur Yon, Calais Dunkerque, Albi Le Sequestre, Moulins/Montbeugny, Châlon Champforgeuil, Cholet-Le-Pontreau, Ile-D'Yeu–Grand-Phare, Montluçon Guéret, Albert Bray, Beauvoir Côte de Lumière/Hélistation, Besançon–La-Vèze, Grenoble Le Versoud, Mâcon Charnay, St Georges de l'Oyapok (Guyane Française), Camopi, Cahors Lalbenque, Périgueux–Bassilac, Saumur–Saint-Florent, Saint-François, Ancenis, Basse–Terre–Baillif, Belle Ile, Aubenas Ardèche Méridionale, Desirade-Grande Anse, Isola 2000/Hélistation, Blois Le Breuil, Rochefort–Saint-Agnant, La Baule Escoublac

Tyskland

Berlin–Tegel, Schönefeld, Bremen, Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt–Main, Hahn, Hamburg, Hannover–Langenhagen, Köln–Bonn, München, Stuttgart, Leipzig–Halle, Nürnberg,

Dresden, Münster–Osnabrück, Paderborn–Lippstadt, Karlsruhe–Baden-Baden, Weeze, Augsburg, Altenburg–Nobitz, Berlin–Tempelhof, Borkum, Braunschweig, Erfurt, Frankfurt–Hahn, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof–Plauen, Kassel–Calden, Kiel–Holtenau, Lübeck–Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Saarbrücken–Ensheim, Rostock–Laage, Schwerin–Parchim, Siegerland, Westerland–Sylt, Zweibrücken

Grekland

Aten, Heraklion, Thessaloniki, Rhodos, Korfu–Kerkyra, Kos, Chania

Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros

Ungern

Budapest Ferihegy

Győr–Pér Repülőtér, Pécs–Pogány Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen

Irland

Dublin, Shannon, Cork

Donegal, Ireland West Airport Knock, Kerry, Galway, Sligo och Waterford

Italien

Roma–Fiumicino, Milano–Malpensa, Milano–Linate, Venezia Tessera, Bergamo, Catania Fontanorossa, Napoli Capodichino, Roma–Ciampino, Palermo, Bologna, Pisa San Giustio, Verona, Torino, Cagliari, Bari Palese

Florens, Olbia Costa Smeralda, Treviso, Lamezia Terme, Alghero Fertilia, Genova Sestri, Albenga (3), Ancona Falconara (3), Aosta (3), Bolzano (3), Brescia (3), Brindisi (3), Crotone (3), Cuneo Levaldigi (3), Foggia Gino Lisa (3), Forli (3), Grosseto (3), Lampedusa (3), Marina di Campo (3), Pantelleria (3), Parma (3), Perugia Sant’Egidio (3), Pescara (3), Rimini (3), Reggio Calabria (3), Taranto Grottaglie (3), Tortoli (3), Trapani Birgi (3), Trieste Ronchi dei Legionari (3)

Lettland

Riga

Liepaja, Ventspils

Litauen

Vilnius

Palanga International Airport, Kaunas, Siauliai

Luxemburg

Luxemburg

—

Malta

Luqa–Malta

—

Nederländerna

Amsterdam–Schiphol, Maastricht–Aachen

Eindhoven, Groningen, Rotterdam

Polen

Warszawa–Okecie, Kraków–Balice, Katowice–Pyrzowice

Gdańsk im. Lecha Wałęsy, Wroclaw–Strachowice, Poznań–Lavica, Lodz–Lublinek, Szczecin–Goleniow, Bydgoszcz, Rzeszow–Jasionka, Zielona Gora–Babimost, Szczytno–Szymany, Mielec

Portugal

Lissabon, Faro, Porto, Madeira

Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascale, Lajes

Rumänien

Bukarest–Henri Coanda

Bucuresti Baneasa–Aurel Vlaicu, Timisoara–Traian Vuia, Mihail Kogalniceanu–Constanta, Arad, Aeroportul Bacau, Baia Mare, Cluj-Napoca, Craiova, Iasi, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Stefan cel Mare-Suceava, Targu Mures–Transilvania, Tulcea

Slovakien

Bratislava

Košice, Nitra, Piešťany, Poprad–Tatry, Prievidza, Sliač, Žilina

Slovenien

Airport Jože Pučnik Ljubljana, Airport Edvard Rusjan Maribor, Airport Portorož

Spanien

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Almeria, Asturias, Coruña (A), Granada, Jerez, Murcia/San Javier, La Palma, Reus, Santiago de Compostela, Vigo, Vitoria, Albacete, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Hierro (El), Huesca–Pirineos, León, Logroño, Melilla, Pamplona, Salamanca, San Sebastián, Santander, Valladolid, Zaragoza

Sverige

Göteborg–Landvetter, Stockholm–Arlanda, Stockholm/Skavsta

Stockholm/Bromma, Malmö–Sturup, Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Helsingborg/Hamnen, Hemavan Tärnaby, Hultsfred–Vimmerby, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors–Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala–Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall–Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan–Vänesborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre–Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik

Förenade kungariket

Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Birmingham, Edinburgh, Glasgow, Bristol, East Midlands International, Liverpool Belfast International, Newcastle, Aberdeen, London City, Leeds Bradford Prestwick, Belfast City

Cardiff Wales, Southampton, Bournemouth, Kent International, Barra, Benbecula, Blackpool, Cambridge, Campbeltown, City of Derry, Coventry, Doncaster Sheffield, Dundee, Durham Tees Valley, Exeter, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Newquay, Norwich, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree Wick

---

(1)  EUT C 307, 17.12.2009, s. 3.

(2)  EGT L 272, 25.10.1996, s. 36.

(3)  Uppgifterna kommer från Eurostat eftersom medlemsstaten inte har lämnat några uppgifter. Flygplatser med färre än 15 000 passagerare finns eventuellt inte med på förteckningen.

---

| 20.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 44/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 44/5

---

Kommissionens meddelande om datum för ikraftträdande av de protokoll om ursprungsregler som medger diagonal kumulation mellan Europeiska unionen, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien (1) och Turkiet

I syfte att skapa ursprungsregler för diagonal kumulation mellan Europeiska unionen, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien och Turkiet ska Europeiska unionen och de aktuella länderna via kommissionen meddela varandra vilka ursprungsregler som gäller.

Tabellen nedan grundar sig på underrättelserna från de berörda länderna. I tabellen ges en överblick över de protokoll om ursprungsregler som medger diagonal kumulation samt från och med vilket datum sådan kumulation kan tillämpas. Denna tabell ersätter den tidigare tabellen (EUT C 323, 31.12.2009, s. 26).

Kumulation kan bara tillämpas om landet där sluttillverkningen sker har ingått ett frihandelsavtal med det slutliga bestämmelselandet. Avtalet ska innehålla identiska ursprungsregler, samtliga länder som deltar i förvärvet av ursprungsstatus, dvs. samtliga länder i vilka de använda materialen har sitt ursprung. Material med ursprung i ett land som inte har ingått ett avtal med sluttillverkningslandet och det slutliga bestämmelselandet måste betraktas som icke-ursprungsmaterial.

Material med ursprung i Turkiet som omfattas av tullunionen mellan EU och Turkiet kan räknas som ursprungsmaterial i syfte att möjliggöra diagonal kumulation mellan Europeiska unionen och de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen under ett gällande ursprungsprotokoll.

ISO-Alpha-2-koderna för länderna i tabellen är följande:

| — | Albanien | AL |
| --- | --- | --- |
| — | Bosnien och Hercegovina | BA |
| — | Kroatien | HR |
| — | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | MK (2) |
| — | Montenegro | ME |
| — | Serbien | RS |
| — | Turkiet | TR |

—

Albanien

AL

—

Bosnien och Hercegovina

BA

—

Kroatien

HR

—

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

MK (2)

—

Montenegro

ME

—

Serbien

RS

—

Turkiet

TR

Datum för ikraftträdande av de protokoll om ursprungsregler som medger diagonal kumulation mellan Europeiska unionen, Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien och Turkiet

| | EU | AL | BA | HR | MK | ME | RS | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.1.2007 | 1.7.2008 | | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 8.12.2009 | (3) |
| AL | 1.1.2007 | | 22.11.2007 | 22.8.2007 | 26.7.2007 | 26.7.2007 | 24.10.2007 | |
| BA | 1.7.2008 | 22.11.2007 | | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | |
| HR | | 22.8.2007 | 22.11.2007 | | 22.8.2007 | 22.8.2007 | 24.10.2007 | |
| MK | 1.1.2007 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 22.8.2007 | | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.7.2009 |
| ME | 1.1.2008 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 22.8.2007 | 26.7.2007 | | 24.10.2007 | 1.3.2010 |
| RS | 8.12.2009 | 24.10.2007 | 22.11.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | | |
| TR | (3) | | | | 1.7.2009 | 1.3.2010 | | |

EU

AL

BA

HR

MK

ME

RS

TR

EU

1.1.2007

1.7.2008

1.1.2007

1.1.2008

8.12.2009

(3)

AL

1.1.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

26.7.2007

24.10.2007

BA

1.7.2008

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

HR

22.8.2007

22.11.2007

22.8.2007

22.8.2007

24.10.2007

MK

1.1.2007

26.7.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.7.2009

ME

1.1.2008

26.7.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.3.2010

RS

8.12.2009

24.10.2007

22.11.2007

24.10.2007

24.10.2007

24.10.2007

TR

(3)

1.7.2009

1.3.2010

---

(1)  Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien är länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen.

(2)  ISO-nummer 3166. Preliminär kod, som inte på något vis föregriper den slutgiltiga nomenklaturen för detta land, vilken kommer att fastställas efter avslutade förhandlingar som just nu genomförs under Förenta nationernas ledning.

(3)  För varor som omfattas av tullunionen mellan EU och Turkiet är datumet för ikraftträdandet den 27 juli 2006.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 20.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 44/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 44/7

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 44/04

| 1. | Kommissionen mottog den 12 februari 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Gestamp Automoción, S.L. (Gestamp, Spanien) (som tillhör den spanska koncernen Corporación Gestamp, S.L.) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar kontroll över delar av den enhet hos Edscha AG (Edscha, Tyskland) som ansvarar för gångjärns- och kontrollsystem för bilindustrin genom förvärv av tillgångar och aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 12 februari 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Gestamp Automoción, S.L. (Gestamp, Spanien) (som tillhör den spanska koncernen Corporación Gestamp, S.L.) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar kontroll över delar av den enhet hos Edscha AG (Edscha, Tyskland) som ansvarar för gångjärns- och kontrollsystem för bilindustrin genom förvärv av tillgångar och aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Gestamp: Leverans av metallkomponenter som t.ex. kontrollsystem för bilindustrin samt ståltjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Gestamp: Leverans av metallkomponenter som t.ex. kontrollsystem för bilindustrin samt ståltjänster,

| — | Edscha: Leverans av gångjärns- och kontrollsystem för bilindustrin. |
| --- | --- |

—

Edscha: Leverans av gångjärns- och kontrollsystem för bilindustrin.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

ÖVRIGA RÄTTSAKTER

Europeiska kommissionen

| 20.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 44/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 44/8

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 44/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”SZEGEDI FŰSZERPAPRIKA-ŐRLEMÉNY” ELLER ”SZEGEDI PAPRIKA”

EG-nr: HU-PDO-0005-0395-21.10.2004

SUB ( X ) SGB ( )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | FVM – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Adress: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Namn:

FVM – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Adress:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tfn

+36 13014419

Fax

+36 13014808

E-post:

zobore@fvm.hu

2.   Grupp:

| Namn: | Szegedi Fűszerpaprika Konzorcium |
| --- | --- |
| Adress: | Szeged-Szőreg |
| Szerb u. 173. |
| 6771 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Namn:

Szegedi Fűszerpaprika Konzorcium

Adress:

Szeged-Szőreg

Szerb u. 173.

6771

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tfn

+36 62558390

Fax

+36 62405120

E-post:

szokol@rubinpaprika.hu

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3.   Produkttyp:

| Klass 1.8 – | Övriga produkter i bilaga I (kryddor etc.) |
| --- | --- |

Klass 1.8 –

Övriga produkter i bilaga I (kryddor etc.)

4.   Produktspecifikation:

[Sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006]

4.1   Beteckning:

”Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” eller ”Szegedi paprika”

4.2   Beskrivning:

”Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” eller ”Szegedi paprika” är mald paprika. Den framställs genom malning av frukter från spanskpepparsläktet (Capsicum annuum L. var. Longum DC), som odlas av statligt godkända utsädessorter.

Endast följande sorter får användas som råmaterial för ”Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” eller ”Szegedi paprika”: Bíbor, Bolero, Délibáb, Fesztivál, Folklor, Kárminvörös, Mihályteleki, Napfény, Remény, Rubinvörös, Sláger, Szegedi F-03 (het), Szegedi ej het 57-13, Szegedi 178 (het), Szegedi 179 (het), Szegedi 20, Szegedi 80, Viktória och Zuhatag.

Organoleptiska egenskaper:

”Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” eller ”Szegedi paprika” har följande egenskaper:

—   Fysiska egenskaper: Enhetlig, likformig, tillräckligt finmalen, dvs. varken grovmalen eller med bitar i.

—   Färg: Från klarröd till ljusare röd.

—   Arom: Intensiv, kryddig, påminner om stekta grönsaker.

—   Smak: Karakteristiskt söt, påminner om mogen stekt myskpumpa och färska trädgårdsväxter, långvarig, fyllig, behagligt kryddig men inte stark, dvs. capsaicin-halten får inte överskrida 100 mg/kg.

Förutom detta har de heta sorterna en dominerande kryddstark smak. Kryddsmakens intensitet avgörs av capsaicin-halten. Om halten är 100–200 mg/kg får den malda paprikan en medelstark smak; om den överskrider 200 mg/kg blir smaken stark.

Fysiska och kemiska egenskaper:

—

—

| Total pigmenthalt vid tidpunkten för förpackning, lägsta halt per torrsubstans, g/kg (2)

  eller ASTA-färgvärde vid förpackning, lägsta värde (2) | 3,9 |
| --- | --- |
| 120 |
| Minsta tillåtna försämring av den totala pigmenthalten per månad, ASTA-färgvärde (3) | 5 |
| Högsta fukthalt, % (m/m) | 11,0 |
| Högsta sandinnehåll i torrsubstans, % (m/m) | 0,5 |

Total pigmenthalt vid tidpunkten för förpackning, lägsta halt per torrsubstans, g/kg (2)

eller ASTA-färgvärde vid förpackning, lägsta värde (2)

3,9

120

Minsta tillåtna försämring av den totala pigmenthalten per månad, ASTA-färgvärde (3)

5

Högsta fukthalt, % (m/m)

11,0

Högsta sandinnehåll i torrsubstans, % (m/m)

0,5

—

4.3   Geografiskt område:

De paprikor som framställs inom den administrativa gränsen för följande paprikaodlingsorter i Szeged-regionen får användas som råmaterial för ”Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” eller ”Szegedi paprika” med den skyddade ursprungsbeteckningen: Algyő, Ambrózfalva, Apátfalva, Árpádhalom, Ásotthalom, Baks, Balástya, Bordány, Csanádpalota, Csanytelek, Csengele, Csikóspuszta, Csongrád, Derekegyháza, Deszk, Dóc, Domaszék, Eperjes, Fábiánsebestyén, Felgyő, Ferencszállás, Forráskút, Földeák, Hódmezővásárhely, Királyhegyes, Kistelek, Kiszombor, Klárafalva, Kövegy, Kútvölgy, Kübekháza, Magyarcsanád, Makó, Maroslele, Mártély, Mindszent, Mórahalom, Nagyér, Nagylak, Nagymágocs, Óföldeák, Ópusztaszer, Öttömös, Pitvaros, Pusztaszer, Rákos, Röszke, Rúzsa, Sándorfalva, Szatymaz, Szeged, Szegvár, Székkutas, Szentes, Tiszasziget, Tompahát Tömörkény, Újszentiván, Üllés, Zákányszék, Zsombó; Battonya, Békéssámson, Csanádalberti, Csanádapáca, Csorvás, Dombegyház, Gábortelep, Gádoros, Gerendás, Kardoskút, Kaszaper, Kisdombegyház, Kunágota, Magyarbánhegyes, Magyardombegyház, Magyartés, Medgyesbodzás, Medgyesegyháza, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Nagyszénás, Orosháza, Pusztaföldvár Tótkomlós, Végegyháza och Csólyospálos.

Framställning och förpackning måste ske inom samma geografiska område.

4.4   Bevis på ursprung:

Produktens spårbarhet garanteras av de handlingar som utfärdas vid registreringen av producenterna och bearbetningsföretagen, under framställning och beredning, de sista förbrukningsdatum som anges på förpackningen, partinumren och de numrerade etiketter som utfärdas av konsortiet.

Jordbruksministeriets regionalkontor ansvarar för att kontrollera att reglerna följs.

4.5   Produktionsmetod:

Det första steget i produktionsprocessen är att bereda produktionsområdet. Därefter sår man fröna eller planterar groddplantorna, beroende på vald produktionsmetod. Om groddplantor används odlas de mellan slutet på februari och början på april. De planteras ut i maj, för hand eller med planteringsmaskin. Om frön används planteras de i början av april.

Produktionsprocessen omfattar följande växtvårdsmetoder för att garantera en optimal utveckling av paprikaplantan: bevattning, gödsling och växtskydd.

Paprikan skördas i flera etapper, allteftersom de mognar.

De skördade frukterna ska helst lagras och eftermognas (i välventilerade anläggningar) i två veckor, beroende på producenternas tekniska resurser.

Därefter förbereds de eftermognade frukterna för torkning. Frukterna väljs ut, tvättas och skivas. Dessa produktionssteg är mycket viktiga för slutproduktens kvalitet.

Paprikan kan torkas i små påsar som hängs under takfoten i torkkamrar, eller med automatiska torkmaskiner med löpande band. I slutet av torkningen har vattenhalten i frukten minskat från cirka 80 procent till mindre än 10 procent.

Efter den inledande hackningen mals den torkade paprikan. Den passeras genom två tättsittande horisontellt placerade kvarnstenar. Det som sker när paprikan mals med kvarnstenar är att fröna värms upp när de passerar mellan kvarnstenarna. Genom uppvärmningen och malningen frigörs oljan i fröna och de fettlösliga pigmenten i skalet och täcker fröpartiklarna med ett skyddande lager. Detta ger den malda paprikan en jämn färg.

Den sista fasen i kvarnstensmalningen är konditioneringsprocessen, då fukthalten i den malda paprikan ökas med 1,5–3 procent genom intensiv blandning och tillsättning av dricksvatten. Konditioneringen spelar en viktig roll i utvecklingen av den malda paprikans visuella egenskaper, eftersom processen garanterar ett optimalt medelvärde – med en vattenhalt på 8–11 procent – som gör att de bioaktiva beståndsdelarna i den malda paprikan har en skyddande effekt på de naturliga pigmenten.

Den sista fasen i malningen med kvarnstenar är att paprikan silas genom ett såll med hål på ≤ 0,5 mm. Förpackningsmetoderna och förpackningsmaterialen ska uppfylla livsmedelsbestämmelserna.

De ovannämnda metoderna för eftermognad, malning och konditionering har en avgörande inverkan på produktens kvalitet, som endast kan garanteras genom att den förpackas omedelbart för att undvika att den vattenhalt som skapas under konditioneringsprocessen ändras. Dessa processer är komplicerade, vilket kräver en sakkunskap som endast finns i det angivna geografiska området. För att garantera produktens ursprung, men även kvaliteten, måste alla steg i produktionen av ”Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” eller ”Szegedi paprika” – dvs. odling och beredning av råmaterialet samt förpackning – därför ske i det geografiska område som anges i punkt 4.3.

4.6   Samband:

Det första skriftliga omnämnandet av sambandet mellan paprika och staden Szeged härrör från 1748. Ursprungligen användes paprikan som prydnadsväxt och medicinalväxt; det var först senare som den blev en dominerande krydda i det ungerska köket. Fram till mitten på 1800-talet begränsades produktionen till att tillgodose hushållens behov, men i slutet av århundradet industrialiserades paprikaframställningen och handeln ökade betydligt. Paprikaproduktionen i denna region började i nedre Szeged. Invånarna i den delen av staden odlade paprika på de svarta sandiga markerna på Tisza-flodslätten. Från sekelskiftet till 1930-talet ökade arealen för paprikagrödor från 2 000 till 5 000 ungerska tunnland. Efter första världskriget blev ”Szegedi paprika” – som dittills endast fanns att köpa på apotek – från att ha varit känd i Österrike även populär i Tyskland, och kort därefter börjande den exporteras till USA. År 1934 förklarades Szeged-området som ett begränsat produktionsområde, och mald paprika som framställts utanför området fick inte säljas som ”Szegedi paprika”. Vid det laget hade de flesta av de paprikaproducerande familjerna i Szeged odlat paprika i tre–fyra generationer, och det fanns 10–20 kvarnar i området.

Den malda paprikan framställs av paprikasorter med en avlång, slokande frukt som odlas i Szeged-området. Tack vare de sekelgamla odlingstraditionerna har de sorter som har bevarat dessa genetiska särdrag anpassat sig ytterst väl till regionens jordar och klimat. Efter eftermognad, urval, sköljning och varsam torkning framställs den malda slutprodukten genom malning med kvarnstenar, vilket ger den bästa kvaliteten. Efter malningen breddes den malda paprikan ut för natten i en sval bod, så att den skulle absorbera tillräckligt mycket vatten från luftfuktigheten. Konditioneringsprocessen med modern teknik bygger på denna fas i böndernas traditionella paprikaberedning.

Produktens exceptionella egenskaper härrör inte bara från hundratals år av noggrann omsorg, sakkunskap och de traditionella framställningstekniker som beskrivs ovan, utan beror även på regionens jordbruks- och klimatförhållanden. I områdena kring Holocene-floden i Szeged-regionen på de naturliga flodslätterna vid floderna Körös, Maros och Tisza har alluvialjordar och sumpjordar med god dränering och mycket mylla skapats. Med Tisza förs lössjord och leravlagringar till området; Maros för med sig sand och Körös fin sand. Odlingen av de beskrivna paprikasorterna möjliggörs tack vare de jordar som har utvecklats genom dessa floders unika avlagringar. Till följd av dessa egenskaper värms jordarna lätt upp, de spricker inte, är saltfria och har god luft- och vattendränering.

Antalet soltimmar i Szeged-regionen uppgår till cirka 2 000 timmar per år, vilket innebär att den är en av Ungerns varmaste regioner. Paprikan i detta område kan aldrig mogna i lika hög grad som i de sydliga paprikaproducerande länderna (som jämförelsevis har 3 000 soltimmar per år). Detta innebär att fröna från ”Szegedi paprika” innehåller restsocker. Den karakteristiskt söta smaken hos den malda paprikan uppstår genom kondenseringsreaktionen mellan en del av restsockret och proteinet i fröna, den karamellisering av sockret som sker under torkningen och malningen samt oljan i fröna.

Paprikan kräver en temperatur på minst 3 000 °C under odlingssäsongen. Den genomsnittliga värmesumman i Szeged-regionen uppgår till omkring 3 400 °C, vilket garanterar att den paprika som odlas i regionen mognar till en glänsande röd färg. Samtidigt får den malda paprikan sin karakteristiska färg genom eftermognaden, som sker före torkningen enligt regionens traditionella paprikaodlingsmetoder. Denna metod har också samband med de särskilda klimatförhållandena i regionen eftersom odlingsperioden är förhållandevis kort. Detta innebär att endast en del av skörden har utvecklat sortens särskilda genetiska kvalitetsegenskaper i slutet av skördeperioden. Eftermognaden ger paprikan de ytterligare karakteristiska egenskaper som ger en god kvalitet. Under eftermognaden sjunker sockerhalterna till följd av den naturliga torkningsprocessen (förlust av vatten), men aldrig i en sådan utsträckning att produktens karakteristiska smak ändras. Samtidigt ökar det totala pigmentinnehållet med 30–50 procent, tillsammans med mängden rött pigment. Pigmenthalten i den efterlagrade malda paprikan är högre och mer stabil än för paprika som torkas och mals omedelbart.

Den ungerska patentmyndigheten registrerade ursprungsbeteckningen den 27 november 1998 (registreringsnr 3), och i enlighet med Lissabonöverenskommelsen förde Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo) in den i det internationella registret över ursprungsbeteckningar den 6 maj 1969 (registreringsnr 502).

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| Adress: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Namn:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Adress:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tfn

+36 4563010

Fax

—

E-post:

oevi@oai.hu

4.8   Märkning:

Förutom de lagliga kraven måste den skyddade ursprungsbeteckningen ”Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” eller ”Szegedi paprika” eller dess förkortning samt EU-logotypen (efter det att den har förts in i gemenskapsregistret) anges på produktförpackningen.

Medlemmarna i konsortiet måste dessutom lägga till en numrerad etikett som utfärdas av konsortiet för varje enhet. Konsortiet måste föra register över de numrerade etiketterna.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

(2)  Pigmenthalten får vara högre beroende på köparens behov. Den verkliga pigmenthalten i satsen måste anges i det kvalitetsintyg som åtföljer varupartiet.

(3)  Mald paprika får ha ett längsta sista förbrukningsdatum på 12 månader.

---

| 20.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 44/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 44/13

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 44/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”OLIVE DE NIMES”

EG-nr: FR-PDO-0005-0568-10.11.2006

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Benämning:

”Olive de Nîmes”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Oliver med beteckningen ”Olive de Nîmes” är klargröna, utan skaft och framställs enbart av sorten Picholine. De får varken vara krossade eller skårade.

Olivernas beska smak avlägsnas genom jäsning i en alkalisk kaliumhydroxid- eller natriumhydroxidlösning vars densitet inte får vara högre än 1 032. Oliverna blötläggs i lösningen tills en del av beskheten har avlägsnats och därefter sköljs den alkaliska lösningen bort med rent dricksvatten. Sedan läggs oliverna i saltlake gjord på havssalt.

Dessa oliver är karakteristiskt krispiga och saftiga och har en typisk eftersmak av smör, nötter och sälta.

Oliverna ska minst ha en storlek som motsvarar högst 34 frukter per 100 gram.

Oliverna i ett parti ska ha homogen färg och storlek.

3.3   Råvaror:

Ej tillämpligt.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

Ej tillämpligt.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Alla verksamheter som hänger samman med produktionen av råvara, framställning och förpackning av oliverna ska bedrivas inom det angivna geografiska området.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Förpackning för slutkonsument kan utgöras av behållare med ett innehåll på högst 8 kg (avrunnen nettovikt).

Kravet på att förpackningen ska ske inom området motiveras av produktens känslighet. Oliver är ömtåliga och tål endast en begränsad hantering. De är känsliga för stötar (får lätt märken) och temperatursvängningar som kan uppstå under transporter.

Denna åtgärd gör det lättare att bevara olivernas utseende och att skydda dem. Dessutom förenklar den spårbarheten.

3.7   Särskilda regler för märkning:

Utöver de uppgifter som föreskrivs i lagstiftningen om märkning ska märkningen för oliver som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Olive de Nîmes” innehålla följande uppgifter:

| — | Beteckningen ”Olive de Nîmes”. |
| --- | --- |

—

Beteckningen ”Olive de Nîmes”.

| — | Uppgiften ”appellation d'origine contrôlée” eller ”AOC”. När namnet på ett företag eller ett märke skrivs ut på ett annat ställe än adressen, ska beteckningens namn upprepas mellan orden ”appellation” och ”contrôlée”. |
| --- | --- |

—

Uppgiften ”appellation d'origine contrôlée” eller ”AOC”. När namnet på ett företag eller ett märke skrivs ut på ett annat ställe än adressen, ska beteckningens namn upprepas mellan orden ”appellation” och ”contrôlée”.

Dessa uppgifter ska stå inom samma fält och på samma etikett.

Uppgifterna ska anges med tydlig, läsbar, outplånlig och tillräckligt stor text som kontrasterar väl mot bakgrunden, så att de är klart urskiljbara från övriga uppgifter i ord och bild.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska produktionsområdet för ”Olive de Nîmes” omfattar olivodlingsområdet i Gard, dvs. Hérault, utom Causses, berget Cévenole och Camargue.

Områdets naturliga gränser utgörs i öster av floden Rhône och i söder av området Camargue. I norr utgörs gränsen av klimatet och motsvarar odlingsgränsen för olivsorten Picholine och i nordost utgörs den av gränsen för departementet Gard (hedområden på en höjd av mer än 300 meter över havet). I väster sträcker sig gränsen över Vidourledalen och följer en linje längs Ganges, Pic St Loup, Lez, som motsvarar den linje som formas av de skogbeklädda bergskammarna.

Produktionsområdet karaktäriseras av ett landskap med kullar och sluttningar som i allmänhet ligger på mindre än 350 meter över havet. Området består till största delen av molass från tertiärtiden, kritkalk, märgelsten och alluviala terrasser. Klimatet är ett Medelhavsklimat som påverkas av mistralvinden.

Produktionsområdet omfattar 223 kommuner, varav 183 i Gard och 40 i Hérault:

Departementet Gard:

Aigaliers, Aigremont, Aigues-Vives, Alès, Anduze, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues,Bagard, Baron, Beauvoisin, Belvezet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boisset-et-Gaujac, Boissières, Boucoiran-et-Nozières, Bouillargues, Bouquet, Bourdic, Bragassargues, Brignon, Brouzet-les-Quissac, Bruguière (la), Cabrières, Cadière-et-Cambo (la), Caissargues, Calmette (la), Calvisson, Canaules-et-Argentières, Cannes-et-Clairan, Cardet, Carnas, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Castillon-du-Gard, Caveirac, Clarensac, Codognan, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Conqueyrac, Corconne, Crespian, Cruviers-Lascours, Deaux, Dions, Domazan, Domessargues, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Estezargues, Euzet, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournes, Gailhan, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Lecques, Lédenon, Lédignan, Lezan, Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Manduel, Marguerittes, Martignargues, Maruejols-Les-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Mauressargues, Méjannes-Les-Alès, Meynes, Milhaud, Mons, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Monteils, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulezan, Moussac, Mus, Nages-et-Solorgues, Ners, Nîmes, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Parignargues, Poulx, Puechredon, Quissac, Redessan, Remoulins, Ribaute-les-Tavernes, Rochefort-Du-Gard, Rodilhan, Rouvière (la), Saint-Bauzely, Saint-Bénezet, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Césaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-les-Alès, Saint-Clément, Saint-Come-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Sainte-Anastasie, Saint-Etienne-de-l’Olm, Saint-Geniès-de-Malgoires, Saint-Gervasy, Saint-Hilaire-de-Brethmas, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Caton, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Ceyrargues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Just-et-Vacquieres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Maximin, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Privat-des-Vieux, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Théodorit, Saint-Victor-des-Oules, Salinelles, Sanilhac-Sagries, Sardan, Sauve, Sauzet, Savignargues, Saze, Sernhac, Serviers-et-Labaume, Seynes, Sommières, Souvignargues, Théziers, Tornac, Uchaud, Uzès, Vallabrix, Vallérargues, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Vézenobres, Vic-le-Fesc och Villevieille.

Kommuner som delvis omfattas: Allègre, Beaucaire, Bellegarde, Goudargues, Saint-Gilles, Vauvert och Verfeuil.

Departementet Hérault:

Assas, Baillargues, Beaulieu, Boisseron, Buzinargues, Campagne, Castries, Claret, Fontanès, Galargues, Garrigues, Guzargues, Lauret, Lunel, Lunel-Viel, Matelles (les), Montaud, Moulès-et-Baucels, Restinclières, Saint-Bauzille-De-Montmel, Saint-Brès, Saint-Christol, Saint-Croix-de-Quintillargues, Saint-Drézéry, Saint-Geniès-Des-Mourgues, Saint-Hilaire-de-Beauvoir, Saint-Jean-de-Cornies, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Seriès, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Saturargues, Saussines, Sauteyrargues, Sussargues, Vacquières, Valergues, Valflaunès, Vérargues och Villetelle.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Naturlig miljö

Produktionsområdet karaktäriseras av ett landskap med kullar och sluttningar som i allmänhet ligger på mindre än 350 meter över havet. Området består till största delen av molass från tertiärtiden, kritkalk, märgelsten och alluviala terrasser. Klimatet är ett Medelhavsklimat med påtaglig torka under sommaren och stora regnmängder under hösten. Mistralvinden sveper över regionen och vintrarna kan vara hårda.

Historia

Förekomsten av olivträd sedan antiken vittnar om det starka band som finns mellan regionen Nîmes och olivodling.

I regionen produceras olivolja sedan urminnes tider, medan produktionen och konsumtionen av gröna bordsoliver är en yngre tradition med anor från 1700-talet. Tack vare en modernisering av den metod för att avlägsna olivernas beskhet som utvecklades av bröderna Piccolini blev det möjligt att utveckla produktionen: genom att blanda träaska (ek och olivträd) och kalkvatten framställde bröderna Piccolini en alkalisk lösning som kunde avlägsna beskheten hos gröna oliver. Denna metod blev allmänt spridd bland inläggningsföretagen, framför allt i Nîmes. Alla gröna oliver som behandlats med ”Piccolinimetoden” fick därför beteckningen Picholine.

Därefter började man använda namnet Picholine för en typ av oliver från sorten Plant de Collias, som har sitt ursprung i kommunen Collias i det geografiska området för beteckningen och som användes med Piccolinimetoden för att avlägsna beskheten. Man valde ut de träd som gav de vackraste och fastaste frukterna som var väl lämpade för metoden.

Under andra halvan av 1800-talet framställde kemister natriumhydroxid, vilket gjorde det lättare att kontrollera processen för att avlägsna beskheten hos större kvantiteter oliver, vilket gynnade etableringen av ”industriella” framställningsanläggningar.

Trots detta minskade olivodlingen på grund av konkurrensen från vinproduktionen och importen av andra sorters fett. Nedgången fortsatte fram till andra världskriget då de fem krigsåren ledde till ett förnyat intresse för produktionen av olja eftersom det rådde brist på importerad olja och andra sorters fett.

År 1945 fanns 22 inläggningsföretag i närheten av Nîmes som bearbetade 2 000 ton oliver av sorten Picholine och det fanns ett flertal olivmarknader.

Den stora frosten 1956 var förödande för olivodlingarna i regionen Nîmes.

Fruktens goda smak och olivträdens botaniska egenskaper har bidragit till att sprida sorten Picholine utanför ursprungsområdet, framför allt efter frosten 1956, då sorten förklarades vara av nationellt intresse och återplanterades överallt.

Gard är dock fortfarande det viktigaste produktionsområdet för gröna oliver av sorten Picholine (23 procent av den nationella produktionen). Detta hänger utan tvekan ihop med att sorten Picholine tack vare sin härdighet är perfekt anpassad till de rådande mark- och klimatförhållandena i produktionsområdet för ursprungsbeteckningen. Sorten Picholine dominerar i Nîmesområdet och det är även där sorten har sitt ursprung, medan man finner andra lokala sorter på piedmontplatån Cévenols. I Collias och de omgivande byarna finns Picholineträd som är över 200 år gamla.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

”Olive de Nîmes” framställs traditionellt i ursprungsområdet för sorten Picholine. Oliverna bearbetas med den traditionella metoden med reducerad mjölksyrajäsning. Detta innebär att de hela oliverna blötläggs i en alkalisk lösning av kalium- eller natriumhydroxid med en densitet på högst 1 032.

Oliverna blötläggs i lösningen tills en del av beskheten har avlägsnats och därefter ersätts den alkaliska lösningen med rent dricksvatten.

Oliverna får ligga i vattnet i minst 36 timmar med minst fyra sköljningar.

Därefter läggs oliverna i saltlake gjord på havssalt och med en densitet på högst 1 060. Det är tillåtet att använda citron- och mjölksyra för att sänka pH-värdet i saltlaken till 4,7.

Denna framställningsmetod ger ”Olive de Nîmes” deras typiska krispighet och smak av smör och nötter.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Olivodlingens långa historia i Gard har gjort det möjligt att förmedla kunskaper både om hur odlingen ska bedrivas och om hur oliverna ska framställas.

Sorten Picholine uppvisar en viss motståndskraft mot vinterkyla och dess frukter klarar bra av de kraftiga höststormarna. Dessutom kan sorten användas både för framställning av olivolja och som bordsoliver, vilket har ökat intresset för sorten hos producenterna.

Den naturliga miljöns begränsningar har tvingat fram en särskild odlingsmetod:

| — | Träden har traditionellt hållits låga, dels för att underlätta skörden av gröna bordsoliver, dels för att de ska klara vindarna. |
| --- | --- |

—

Träden har traditionellt hållits låga, dels för att underlätta skörden av gröna bordsoliver, dels för att de ska klara vindarna.

| — | Förvaltningen av skiften som är avsedda för olivodling har dessutom bidragit till att forma landskapet, t.ex. genom de många terrasser som traditionellt kallas faïsse eller banquaou och som med hjälp av små murar hjälper till att hålla kvar jorden när lutningen är för kraftig. |
| --- | --- |

—

Förvaltningen av skiften som är avsedda för olivodling har dessutom bidragit till att forma landskapet, t.ex. genom de många terrasser som traditionellt kallas faïsse eller banquaou och som med hjälp av små murar hjälper till att hålla kvar jorden när lutningen är för kraftig.

Traditionellt har oliverna skördats från september (bordsoliver) till december (för olivolja) och skörden har krävt mycket arbetskraft.

Skörden sker till största delen för hand eftersom sorten Picholine har frukter som sitter väl fast och lämpar sig dåligt för maskinell skörd som kan skada oliverna.

Dessutom är de traditionella odlingarna (liten yta, användning av murar, dålig tillgänglighet) dåligt anpassade för mekanisering.

Oliverna bearbetas genom den traditionella metoden med reducerad eller delvis mjölksyrajäsning, dvs. processen avbryts innan lösningen når in till kärnan.

Denna jäsning används traditionellt i detta område för att bevara fruktens färg, dess karaktäristiska smak och krispighet, utan syrlighet.

Produktionen har utsatts för många osäkra faktorer, men sortens lämplighet för området, odlarnas engagemang för den unika produkten och de lokala inläggningsföretagens kunnande har bidragit till att bevara ”Olive de Nîmes” och även ökat dess värde hos såväl producenter som konsumenter.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDC-AOP/olive-de-nimes.pdf

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 20.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 44/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 44/18

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 44/07

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”Image” (LONGKOU FEN SI)

EG-nr: CN-PGI-0005-0623-16.07.2007

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Image” (Longkou Fen Si)

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Folkrepubliken Kina

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 2.7: | Pastaprodukter |
| --- | --- |

Klass 2.7:

Pastaprodukter

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Longkou Fen Si är en trådliknande torr stärkelseprodukt som framställs av gröna bönor och ärter.

Longkou Fen Si är vit och genomskinlig. Alla delar är lika tjocka (ej dubbla eller avbrutna). Den är mjuk och elastisk och har en ren smak. Den doftar inte märkligt och man kan inte med blotta ögat se några orenheter. Produktens mest typiska egenskap är att den tål koktemperaturer utan att förklistras. Inte ens efter en timmes kokning klibbar bitarna fast i varandra, de förklistras inte heller och inga/få bitar delar sig.

Longkou Fen Si kännetecknas av sin höga stärkelsehalt på mer än 75 %, en vattenhalt på mindre än 15 %, en tråddiameter på mindre än 0,7 mm och en andel av bruten vermicelli på mindre än 10 % efter kokning i vatten i 45 minuter, samt en halt av aska på mindre än 0,5 %.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Longkou Fen Si framställs av gröna bönor och ärter.

Det finns inga begränsningar när det gäller råvarornas ursprungsort. Importerade varor kan också användas.

Vid odlingen av de gröna bönorna och ärterna får varken gödningsmedel eller kemikalier användas. Företrädelsevis används råvaror som framställts samma år. Råvarorna bör lagras högst ett år. Andra villkor är följande:

| — | Användning av runda, hela frön. |
| --- | --- |

—

Användning av runda, hela frön.

| — | Olikfärgade orenheter eller frön får inte utgöra mer än 1 %.
  och |
| --- | --- |

—

Olikfärgade orenheter eller frön får inte utgöra mer än 1 %.

och

| — | Fuktinnehållet ska vara mindre än 13,5 %, |
| --- | --- |

—

Fuktinnehållet ska vara mindre än 13,5 %,

Vattnet ska komma från källor i det geografiska området i fråga.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Blötläggningen av de gröna bönorna eller ärterna, utfällningen och separeringen av stärkelsen, blandning av smeten, filtreringen och torkningen (sol eller varmluft) ska äga rum i det avgränsade geografiska området.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Torkad Longkou Fen Si förpackas enligt kundens önskemål.

3.7   Särskilda regler för märkning:

På etiketten för Longkou Fen Si bör följande uppgifter ingå: Produktbeteckning, tillverkarens namn och adress, varumärke, förpackningsspecifikation, tillverkningsdatum och hållbarhetsstämpel, ingredienser och varupartinummer.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Området ligger i norra delen av Shandong-halvön och omfattar städerna Longkou, Zhaoyuan, Penglai, Laiyang och Laizhou, inom staden Yantais administrativa område i Shandong-provinsen i Kina. Gula floden och floden Jie flyter genom området.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Floder som Gula floden och Jie-floden flyter genom området och vattenkvaliteten är god. Regionen har ett varmt kontinentalt monsunklimat, dvs. är halvfuktigt. Den har fyra klart avgränsade årstider, måttlig vind, lämpliga temperaturer, låg luftfuktighet, långa dagar med många timmar dagsljus och ett unikt mikrobiellt system.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Longkou Fen Si kännetecknas av sin höga stärkelsehalt, kraftiga elasticitet och av att den är fri från orenheter. Efter tillagning av Longkou Fen Si i kokande vatten under 45 minuter uppgår andelen brutna vermiceller till mindre än 10 %.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB).:

Naturförhållanden

Vattenkvalitet. Kontrollen av stärkelsens kvalitet är av stor betydelse vid tillverkningen. Oftast framställs stärkelsen på följande sätt: När de uppblötta gröna bönorna eller ärterna har krossats, avlägsnas skalresterna och stärkelsen kondenseras med hjälp av Streptococcus lactis. Stärkelsen utvinns därefter genom torkning. Denna metod betecknas fermentering av sur blötläggningsvätska. Streptococcus lactis är ett viktigt inslag i denna process, medan vattenkvaliteten är central för Streptococcus lactis tillväxt och förökning. Vattnet är fritt från föroreningar och lukt, har frisk smak, är inte beskt och inte heller rikt på mineraler, och kallas vanligen sötvatten. Förekomsten av metallpartiklar och oorganiska salter i sötvattnet inverkar förmånligt på tillväxt och förökning av välgörande mikroorganismer och de enzymer dessa producerar. Detta påverkar i sin tur kondenseringen och retentionen av stärkelse samt stärkelsens kvalitet. Förorenat vatten eller vatten med ett överdrivet högt eller lågt pH-värde eller för många kloratjoner eller sulfatjoner skulle hämma mikroorganismernas tillväxt och förökningen, och kan även få mikroorganismerna att producera kluster vilket gör att de förlorar sin förmåga att kondensera stärkelsen. Vattenkvaliteten har därför stor betydelse för stärkelseproduktionen och kvaliteten på Longkou Fen Si. Man brukar säga att framställningen av vermiceller är som att utvinna silver ur vatten. En producent som klarar att framställa vermiceller av hög kvalitet i det geografiska området för Longkou Fen Si skulle inte, med samma teknik, kunna framställa vermiceller av likvärdig kvalitet i andra områden eller ens kunna utvinna stärkelse i vissa områden. Detta visar tydligt vattenkvalitetens inverkan på Longkou Fen Si. Det finns många berg och kullar i Yantai-regionen. Vattnet i floderna i området kommer från bergskällor. Det är fritt från föroreningar och har att pH-värde på 6,9–7,4 samt låga halter av kloratjoner och sulfatjoner. Vattnet här lämpar sig för utvinning av stärkelse från gröna bönor och ärter genom fermentering av sur blötläggningsvätska och bidrar till den höga stärkelsehalten i Longkou Fen Si.

Klimat och geografisk miljö. En annan viktig faktor för produktkvaliteten är torkningen. Longkou Fen Si har två framställningsperioder: vår och höst. Vårproduktionen börjar vid vårdagjämningen och pågår till sommarsolståndet och höstproduktionen pågår från början av september till början av december, dvs. allt som allt sex månader. Vermiceller som framställs från slutet av april till början av sommaren och från höstdagjämningen till början av vintern håller högst kvalitet. Vermiceller som framställts under andra perioder har sämre kvalitet än de som framställs under vår och höst. Detta beror främst på att temperaturen är för låg på vintern, vilket gör att Streptococcus lactis får svårt att föröka sig i fermentering. Om vermiceller torkar för långsamt eller fryser påverkas kvaliteten negativt. Under sommaren är temperaturen däremot för hög, och det är svårt att kontrollera kontaminering av andra bakterier i fermenteringen Andra problem kan vara alltför mycket regn, för lite vind och för starkt solljus under torkningen. Allt detta tillsammans ger en lägre kvalitet på vermicellerna. Temperaturen i Longkou Fen Sis produktionsområde främjar tillväxten av Streptococcus lactis. Och den passande vindstyrkan och fuktigheten bidrar till torkningsprocessen.

Med förbättrad teknik är varmluftstorkningen på väg att ersätta den traditionella soltorkningen. Det är en modifierad process som imiterar de grundläggande villkoren vid soltorkning. För närvarande utnyttjas både soltorkning och varmluftstorkning vid framställning av Longkou Fen Si.

Mänskliga faktorer

Det är ett faktum att människor i Zhaoyuan så tidigt som under den nordliga Wei-dynastin behärskade teknik för att framställa stärkelse och att de började framställa vanliga vermiceller under Song-dynastin.

Under 1900-talet uppstod produktionslokaler där man framställde vermiceller av gröna bönor i den nuvarande Beilizhuang-delen i Zhangxing i staden Zhaoyuan. Dessa är de äldsta idag bevarade produktionslokalerna.

År 1860 grundades Hongtai Vermicelli Shop i Hongkong, som köpte in vermiceller som producerats i Zhaoyuan och skeppade dem från Longkou. Förpackningarna var då märkta med ”Longkou Fen Si” och allt sedan dess har produkten gått under namnet Longkou Fen Si.

1862 införde Qing-regeringen den östra tullen i Yantaik, med en underavdelning i Longkou som aktivt främjade transport och försäljning av Longkou Fen Si. Hamnen i Longkou öppnades för utrikeshandel i januari 1914. Allt fler människor i Zhaoyuan satte upp affärer för vermicelli i Longkou, något som främjade exporten av Longkou Fen Si. Till följd av detta har Longkou Fen Si idag ett gott rykte både hemma och utomlands.

Till följd av produktens goda rykte har utrikeshandelsdepartementen i Shandong-provinsen använt namnet Longkou Fen Si för att gynna exporthandeln.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---