# Eiropas Savienības L 240/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.240.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 240 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 11. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.240.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 240

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 11. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 825/2009 (2009. gada 7. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 826/2009 (2009. gada 7. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 827/2009 (2009. gada 10. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 12 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 828/2009 (2009. gada 10. septembris), ar ko laikposmam no 2009./2010. tirdzniecības gada līdz 2014./2015. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu cukura produktu importu un rafinēšanu saskaņā ar preferenču nolīgumiem | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 829/2009 (2009. gada 9. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot strupdeguna garastes Vb, VI un VII zonā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā | 26 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 830/2009 (2009. gada 9. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot zilo jūras līdaku II, IV un V zonā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā | 28 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 831/2009 (2009. gada 10. septembris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kukurūzai saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 676/2009 minēto konkursu | 30 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 832/2009 (2009. gada 10. septembris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kukurūzai saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 677/2009 minēto konkursu | 31 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 825/2009 (2009. gada 7. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 826/2009 (2009. gada 7. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 827/2009 (2009. gada 10. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

12

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 828/2009 (2009. gada 10. septembris), ar ko laikposmam no 2009./2010. tirdzniecības gada līdz 2014./2015. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu cukura produktu importu un rafinēšanu saskaņā ar preferenču nolīgumiem

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 829/2009 (2009. gada 9. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot strupdeguna garastes Vb, VI un VII zonā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā

26

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 830/2009 (2009. gada 9. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot zilo jūras līdaku II, IV un V zonā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā

28

Komisijas Regula (EK) Nr. 831/2009 (2009. gada 10. septembris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kukurūzai saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 676/2009 minēto konkursu

30

Komisijas Regula (EK) Nr. 832/2009 (2009. gada 10. septembris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kukurūzai saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 677/2009 minēto konkursu

31

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/700/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 10. septembris), ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta detalizētai pārbaudei saistībā ar iespējamo biksafēna iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 6771)

   (
  1
  ) | 32 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/700/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 10. septembris), ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta detalizētai pārbaudei saistībā ar iespējamo biksafēna iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 6771)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 6771)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 11.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 825/2009

(2009. gada 7. septembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1659/2005 (2) (turpmāk “sākotnējā regula”) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam. Pasākums ir procentuālā maksājuma likme 39,9 % apjomā, izņemot sešus sākotnējā regulā īpaši minētus uzņēmumus, uz kuriem attiecas individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1659/2005 (2) (turpmāk “sākotnējā regula”) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam. Pasākums ir procentuālā maksājuma likme 39,9 % apjomā, izņemot sešus sākotnējā regulā īpaši minētus uzņēmumus, uz kuriem attiecas individuālās maksājuma likmes.

1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Pēc galīgo pasākumu noteikšanas Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu no Ķīnas ražotāja eksportētāja Bayuquan Refractories Company Limited (turpmāk “pieprasījuma iesniedzējs” jeb “BRC”) saņēma pieprasījumu sākt sākotnējās regulas daļēju starpposma pārskatīšanu (turpmāk “starpposma pārskatīšana”). Pieprasījuma iesniedzējs nepiedalījās izmeklēšanā, ar kuru tika iegūti sākotnējā regulā izklāstītie konstatējumi un secinājumi (turpmāk “sākotnējā izmeklēšana”), tāpēc šim uzņēmumam ir piemērots atlikušais antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(2)

Pēc galīgo pasākumu noteikšanas Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu no Ķīnas ražotāja eksportētāja Bayuquan Refractories Company Limited (turpmāk “pieprasījuma iesniedzējs” jeb “BRC”) saņēma pieprasījumu sākt sākotnējās regulas daļēju starpposma pārskatīšanu (turpmāk “starpposma pārskatīšana”). Pieprasījuma iesniedzējs nepiedalījās izmeklēšanā, ar kuru tika iegūti sākotnējā regulā izklāstītie konstatējumi un secinājumi (turpmāk “sākotnējā izmeklēšana”), tāpēc šim uzņēmumam ir piemērots atlikušais antidempinga maksājums.

| (3) | BRC starpposma pārskatīšanas pieprasījumā apgalvoja, kas tas atbilst tirgus ekonomikas režīma (turpmāk “TER”) un atsevišķā režīma (turpmāk “AR”) piešķiršanas kritērijiem. BRC iegādājās Vesuvius Group, tādējādi mainījās tā korporatīvā struktūra. Pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka, salīdzinot tā iekšzemes tirgus pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas ar eksporta cenām uz Kopienu, redzams, ka dempinga starpība ir ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis. Tāpēc tas apgalvoja, ka vairs nav nepieciešams piemērot pasākumu pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu. |
| --- | --- |

(3)

BRC starpposma pārskatīšanas pieprasījumā apgalvoja, kas tas atbilst tirgus ekonomikas režīma (turpmāk “TER”) un atsevišķā režīma (turpmāk “AR”) piešķiršanas kritērijiem. BRC iegādājās Vesuvius Group, tādējādi mainījās tā korporatīvā struktūra. Pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka, salīdzinot tā iekšzemes tirgus pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas ar eksporta cenām uz Kopienu, redzams, ka dempinga starpība ir ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis. Tāpēc tas apgalvoja, ka vairs nav nepieciešams piemērot pasākumu pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu.

1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (4) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu vienīgi attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar BRC. Komisija 2008. gada 12. jūnijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un sāka izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(4)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu vienīgi attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar BRC. Komisija 2008. gada 12. jūnijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un sāka izmeklēšanu.

1.4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (5) | Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aplūkotais ražojums, proti, ķīmiski saistīti, neapdedzināti magnēzija ķieģeļi, kuros esošie magnija savienojumi satur vismaz 80 % MgO, kas satur vai nesatur magnezītu, un kuru izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”), uz kuru patlaban attiecas KN kodi ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 un ex 6815 99 90 (Taric kodi 6815910010, 6815991020 un 6815999020). |
| --- | --- |

(5)

Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aplūkotais ražojums, proti, ķīmiski saistīti, neapdedzināti magnēzija ķieģeļi, kuros esošie magnija savienojumi satur vismaz 80 % MgO, kas satur vai nesatur magnezītu, un kuru izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”), uz kuru patlaban attiecas KN kodi ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 un ex 6815 99 90 (Taric kodi 6815910010, 6815991020 un 6815999020).

| (6) | Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšējā tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Kopienu, kā arī ražojumam, ko ražo un pārdod ASV, ir vienādas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(6)

Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšējā tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Kopienu, kā arī ražojumam, ko ražo un pārdod ASV, ir vienādas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

1.5.   Personas, uz kurām attiecas procedūra

| (7) | Komisija oficiāli paziņoja Kopienas ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts pārstāvjiem par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli paziņoja Kopienas ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts pārstāvjiem par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (8) | Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam TER pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:






  — | Bayuquan Refractories Co. Ltd. (pieprasījuma iesniedzējs), ĶTR, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam TER pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:

—

Bayuquan Refractories Co. Ltd. (pieprasījuma iesniedzējs), ĶTR,

| — | Vesuvius UK Co. Ltd. (saistītais importētājs), Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- |

—

Vesuvius UK Co. Ltd. (saistītais importētājs), Apvienotā Karaliste,

| — | Vesuvius Iberica Refractories S.A. (saistītais importētājs), Spānija, |
| --- | --- |

—

Vesuvius Iberica Refractories S.A. (saistītais importētājs), Spānija,

| — | Vesuvius Deutschland GmbH (saistītais importētājs), Vācija, |
| --- | --- |

—

Vesuvius Deutschland GmbH (saistītais importētājs), Vācija,

| — | Vesuvius Italia S.P.A. (saistītais importētājs), Itālija. |
| --- | --- |

—

Vesuvius Italia S.P.A. (saistītais importētājs), Itālija.

1.6.   Izmeklēšanas periods

| (9) | Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”). |
| --- | --- |

(9)

Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”).

2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

2.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (10) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās, kas skar ĶTR izcelsmes importu, normālvērtību saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosaka tiem ražotājiem, par kuriem bija konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas apstākļi. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:






  — | lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iesaistīšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, |
| --- | --- | --- |

(10)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās, kas skar ĶTR izcelsmes importu, normālvērtību saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosaka tiem ražotājiem, par kuriem bija konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas apstākļi. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:

—

lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iesaistīšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,

| — | uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības dokumentu kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām, |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības dokumentu kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām,

| — | nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas, |
| --- | --- |

—

nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas,

| — | likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, |
| --- | --- |

—

likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,

| — | valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

—

valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa.

| (11) | Pieprasījuma iesniedzējs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam pieprasīja TER un noteiktajā termiņā iesniedza pienācīgi aizpildītu TER pieprasījuma veidlapu. Pēc tam tajā sniegtā informācija un ziņas tika pārbaudītas izmeklēšanā uz vietas. |
| --- | --- |

(11)

Pieprasījuma iesniedzējs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam pieprasīja TER un noteiktajā termiņā iesniedza pienācīgi aizpildītu TER pieprasījuma veidlapu. Pēc tam tajā sniegtā informācija un ziņas tika pārbaudītas izmeklēšanā uz vietas.

| (12) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pieprasījuma iesniedzējs neatbilst otrajam un trešajam TER piešķiršanas kritērijiem, kas minēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajā un trešajā ievilkumā. Uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tam ir viens skaidrs grāmatvedības dokumentu kopums, kas bija sagatavots un revidēts atbilstoši SGS. Tā finanšu pārskatā un atsevišķos kontos tika konstatēti SGS un uzskaites principu pārkāpumi, piemēram, nepareizi iegrāmatoti un amortizēti pamatlīdzekļi un nepareizi iegrāmatoti kreditoru parādi un avansa maksājumi. Revidents nenorādīja uz šiem pārkāpumiem, tādējādi tika secināts, ka finanšu pārskats nav revidēts saskaņā ar SGS. Turklāt uzņēmums nepierādīja, ka tam nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas, jo īpaši tādēļ, ka maksa par zemes izmantošanas tiesību iegādi bija ievērojami zemāka par šo tiesību tirgus cenu. |
| --- | --- |

(12)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pieprasījuma iesniedzējs neatbilst otrajam un trešajam TER piešķiršanas kritērijiem, kas minēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajā un trešajā ievilkumā. Uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tam ir viens skaidrs grāmatvedības dokumentu kopums, kas bija sagatavots un revidēts atbilstoši SGS. Tā finanšu pārskatā un atsevišķos kontos tika konstatēti SGS un uzskaites principu pārkāpumi, piemēram, nepareizi iegrāmatoti un amortizēti pamatlīdzekļi un nepareizi iegrāmatoti kreditoru parādi un avansa maksājumi. Revidents nenorādīja uz šiem pārkāpumiem, tādējādi tika secināts, ka finanšu pārskats nav revidēts saskaņā ar SGS. Turklāt uzņēmums nepierādīja, ka tam nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas, jo īpaši tādēļ, ka maksa par zemes izmantošanas tiesību iegādi bija ievērojami zemāka par šo tiesību tirgus cenu.

| (13) | Balstoties uz iepriekšminētajiem apsvērumiem un faktiem, pieprasījuma iesniedzējam nevarēja piešķirt TER. |
| --- | --- |

(13)

Balstoties uz iepriekšminētajiem apsvērumiem un faktiem, pieprasījuma iesniedzējam nevarēja piešķirt TER.

| (14) | Kopienas ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm tika dota iespēja sniegt piezīmes par konstatējumiem saistībā ar TER. Pēc tam pieprasījuma iesniedzējs un Kopienas ražošanas nozare iesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(14)

Kopienas ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm tika dota iespēja sniegt piezīmes par konstatējumiem saistībā ar TER. Pēc tam pieprasījuma iesniedzējs un Kopienas ražošanas nozare iesniedza piezīmes.

| (15) | Pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka jautājumiem saistībā ar grāmatvedības dokumentiem nav būtiskas nozīmes un/vai ka 2008. gadā tie tika izlaboti. Jānorāda, ka pieteikuma iesniedzēja 2007. gada pārskatā konstatēto neatbilsmju dēļ pieteikuma iesniedzēja finanšu situācija bija atspoguļota diezgan neprecīzi. Pārbaudot pārskatus attiecībā uz IP, tika atklāts, ka 2007. gadā radušās problēmas 2008. gadā aizvien saglabājās. Nevarēja pieņemt pieteikuma iesniedzēja apgalvojumu par to, ka 2008. gada beigās ir mainījusies tā grāmatvedības prakse, jo šīs pārmaiņas notika deviņus mēnešus pēc IP, turklāt tās nebija iespējams pārbaudīt uz vietas. |
| --- | --- |

(15)

Pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka jautājumiem saistībā ar grāmatvedības dokumentiem nav būtiskas nozīmes un/vai ka 2008. gadā tie tika izlaboti. Jānorāda, ka pieteikuma iesniedzēja 2007. gada pārskatā konstatēto neatbilsmju dēļ pieteikuma iesniedzēja finanšu situācija bija atspoguļota diezgan neprecīzi. Pārbaudot pārskatus attiecībā uz IP, tika atklāts, ka 2007. gadā radušās problēmas 2008. gadā aizvien saglabājās. Nevarēja pieņemt pieteikuma iesniedzēja apgalvojumu par to, ka 2008. gada beigās ir mainījusies tā grāmatvedības prakse, jo šīs pārmaiņas notika deviņus mēnešus pēc IP, turklāt tās nebija iespējams pārbaudīt uz vietas.

| (16) | Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka pieprasījuma iesniedzējs neatbilst pirmajam kritērijam, jo dažādo eksporta ierobežojumu dēļ, ko Ķīnas valdība bija piemērojusi galvenajam izejmateriālam, no kura tika izgatavots attiecīgais ražojums, nepareizi tika atspoguļotas minētā izejmateriāla cenas iekšzemes tirgū. Tādējādi Ķīnas magnēzija ķieģeļu ražotāji izejmateriālu var iegūt ar labākiem nosacījumiem salīdzinājumā ar konkurentiem citās valstīs. |
| --- | --- |

(16)

Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka pieprasījuma iesniedzējs neatbilst pirmajam kritērijam, jo dažādo eksporta ierobežojumu dēļ, ko Ķīnas valdība bija piemērojusi galvenajam izejmateriālam, no kura tika izgatavots attiecīgais ražojums, nepareizi tika atspoguļotas minētā izejmateriāla cenas iekšzemes tirgū. Tādējādi Ķīnas magnēzija ķieģeļu ražotāji izejmateriālu var iegūt ar labākiem nosacījumiem salīdzinājumā ar konkurentiem citās valstīs.

| (17) | Pārbaudot šo apgalvojumu, tika izpētītas galvenā izejmateriāla, proti, magnēzija iegādes cenas, ko maksāja BRC, un biržā kotētās Ķīnas magnēzija cenas (avots: Price Watch/Industrial minerals), ko bija sniegusi Kopienas ražošanas nozare. No salīdzinājuma bija redzams, ka cenu atšķirību IP nevarēja uzskatīt par ievērojamu. Turklāt izmeklēšanā varēja pārbaudīt, vai BRC bija varējis brīvi iegādāties magnēziju no dažādiem piegādātājiem un vai cenas tika saskaņotas bez valsts iesaistīšanās. Uz šā pamata ir skaidrs, ka nepareizi atspoguļotās izejmateriālu cenas izmeklēšanas periodā būtiski neietekmēja BRC. |
| --- | --- |

(17)

Pārbaudot šo apgalvojumu, tika izpētītas galvenā izejmateriāla, proti, magnēzija iegādes cenas, ko maksāja BRC, un biržā kotētās Ķīnas magnēzija cenas (avots: Price Watch/Industrial minerals), ko bija sniegusi Kopienas ražošanas nozare. No salīdzinājuma bija redzams, ka cenu atšķirību IP nevarēja uzskatīt par ievērojamu. Turklāt izmeklēšanā varēja pārbaudīt, vai BRC bija varējis brīvi iegādāties magnēziju no dažādiem piegādātājiem un vai cenas tika saskaņotas bez valsts iesaistīšanās. Uz šā pamata ir skaidrs, ka nepareizi atspoguļotās izejmateriālu cenas izmeklēšanas periodā būtiski neietekmēja BRC.

| (18) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek apstiprināti konstatējumi un secinājums par to, ka uzņēmumam BRC nevar piešķirt TER. |
| --- | --- |

(18)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek apstiprināti konstatējumi un secinājums par to, ka uzņēmumam BRC nevar piešķirt TER.

2.2.   Atsevišķais režīms (AR)

| (19) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir, izņemot gadījumus, kad uzņēmums spēj pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem AR piešķiršanas kritērijiem. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:






  — | ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu, |
| --- | --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir, izņemot gadījumus, kad uzņēmums spēj pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem AR piešķiršanas kritērijiem. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:

—

ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,

| — | eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti, |
| --- | --- |

—

eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,

| — | vairākums akciju pieder privātpersonām, un jāpierāda, ka BRC ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās, |
| --- | --- |

—

vairākums akciju pieder privātpersonām, un jāpierāda, ka BRC ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,

| — | valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei, |
| --- | --- |

—

valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei,

| — | valsts iesaistīšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

—

valsts iesaistīšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.

| (20) | Pieprasījuma iesniedzējs ne vien lūdza tam piešķirt TER, bet pieprasīja arī AR gadījumā, ja tam nepiešķirtu TER. |
| --- | --- |

(20)

Pieprasījuma iesniedzējs ne vien lūdza tam piešķirt TER, bet pieprasīja arī AR gadījumā, ja tam nepiešķirtu TER.

| (21) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem iepriekšminētajiem kritērijiem. Izmeklēšanā netika konstatēti fakti, kuru rezultātā tiktu noraidīta pieprasījuma iesniedzēja pieprasītā AR piešķiršana. Tāpēc tiek secināts, ka uzņēmumam BRC varēja piešķirt AR. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem iepriekšminētajiem kritērijiem. Izmeklēšanā netika konstatēti fakti, kuru rezultātā tiktu noraidīta pieprasījuma iesniedzēja pieprasītā AR piešķiršana. Tāpēc tiek secināts, ka uzņēmumam BRC varēja piešķirt AR.

2.3.   Normālvērtība

| (22) | Ja importa izcelsme ir valstīs, kurās nav tirgus ekonomikas, un ja nevarēja piešķirt TER, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētajām valstīm normālvērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu jānosaka, izmantojot cenu vai salikto vērtību analogā valstī. |
| --- | --- |

(22)

Ja importa izcelsme ir valstīs, kurās nav tirgus ekonomikas, un ja nevarēja piešķirt TER, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētajām valstīm normālvērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu jānosaka, izmantojot cenu vai salikto vērtību analogā valstī.

| (23) | Komisija paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu norādīja uz ieceri izmantot Amerikas Savienotās Valstis (ASV) kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālvērtību attiecībā uz ĶTR, jo šo analogo valsti izmantoja sākotnējā izmeklēšanā. Viens ASV ražotājs piekrita sadarboties izmeklēšanā, lai noteiktu normālvērtību attiecībā uz BRC. No ieinteresētajam personām netika saņemtas piezīmes par šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu norādīja uz ieceri izmantot Amerikas Savienotās Valstis (ASV) kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālvērtību attiecībā uz ĶTR, jo šo analogo valsti izmantoja sākotnējā izmeklēšanā. Viens ASV ražotājs piekrita sadarboties izmeklēšanā, lai noteiktu normālvērtību attiecībā uz BRC. No ieinteresētajam personām netika saņemtas piezīmes par šo priekšlikumu.

| (24) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālvērtību attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas bija saņemta no sadarbībā iesaistītā ražotāja analogajā valstī. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālvērtību attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas bija saņemta no sadarbībā iesaistītā ražotāja analogajā valstī.

| (25) | Lai nodrošinātu normālvērtību noteikšanu lielākajai daļai no ĶTR eksportēto ražojuma veidu, īpaši tāpēc, ka tika izmantoti analogās valsts dati, uzskatīja par lietderīgu labot kritērijus, kurus izmantoja, lai attiecīgi apzinātu dažādos ražojuma veidus. Tāpēc, pamatojoties uz labotajiem kritērijiem, pārskatīja dempinga aprēķinu. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu normālvērtību noteikšanu lielākajai daļai no ĶTR eksportēto ražojuma veidu, īpaši tāpēc, ka tika izmantoti analogās valsts dati, uzskatīja par lietderīgu labot kritērijus, kurus izmantoja, lai attiecīgi apzinātu dažādos ražojuma veidus. Tāpēc, pamatojoties uz labotajiem kritērijiem, pārskatīja dempinga aprēķinu.

| (26) | Lai noteiktu normālvērtību, vispirms attiecībā uz sadarbībā iesaistīto ASV ražotāju noteica, vai tā līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no atbilstošo pārdevumu kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Kopienu. Tika konstatēts, ka visi ASV attiecīgā ražotāja iekšzemes tirgū veiktie pārdevumi bija veikti reprezentatīvos apjomos. |
| --- | --- |

(26)

Lai noteiktu normālvērtību, vispirms attiecībā uz sadarbībā iesaistīto ASV ražotāju noteica, vai tā līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no atbilstošo pārdevumu kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Kopienu. Tika konstatēts, ka visi ASV attiecīgā ražotāja iekšzemes tirgū veiktie pārdevumi bija veikti reprezentatīvos apjomos.

| (27) | Pēc tam tika apzināti tādi līdzīgā ražojuma veidi, kuri tika pārdoti iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(27)

Pēc tam tika apzināti tādi līdzīgā ražojuma veidi, kuri tika pārdoti iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem ražojuma veidiem.

| (28) | Par katru ražojuma veidu, kuru sadarbībā iesaistītais ASV ražotājs bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar magnēzija ķieģeļu veidu, ko BRC pārdod Kopienā, tika noskaidrots, vai ASV pārdevumi iekšzemes tirgū ir bijuši pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrēta magnēzija ķieģeļu veida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū IP bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā magnēzija ķieģeļu veida pārdevumu kopējā apjoma, ko BRC bija eksportējis uz Kopienu. Tika konstatēts, ka visi ražojuma veidi tika pārdoti pietiekamos daudzumos iekšzemes tirgū, lai tos uzskatītu par reprezentatīviem. |
| --- | --- |

(28)

Par katru ražojuma veidu, kuru sadarbībā iesaistītais ASV ražotājs bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar magnēzija ķieģeļu veidu, ko BRC pārdod Kopienā, tika noskaidrots, vai ASV pārdevumi iekšzemes tirgū ir bijuši pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrēta magnēzija ķieģeļu veida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū IP bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā magnēzija ķieģeļu veida pārdevumu kopējā apjoma, ko BRC bija eksportējis uz Kopienu. Tika konstatēts, ka visi ražojuma veidi tika pārdoti pietiekamos daudzumos iekšzemes tirgū, lai tos uzskatītu par reprezentatīviem.

| (29) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra magnēzija ķieģeļu veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts parastajā tirdzniecības apritē, nosakot attiecīgā magnēzija ķieģeļu veida rentablo pārdevumu īpatsvaru, kas veikts neatkarīgiem pircējiem. |
| --- | --- |

(29)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra magnēzija ķieģeļu veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts parastajā tirdzniecības apritē, nosakot attiecīgā magnēzija ķieģeļu veida rentablo pārdevumu īpatsvaru, kas veikts neatkarīgiem pircējiem.

| (30) | Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja konkrētā ražojuma veida vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas katram ražojuma veidam, kas IP laikā bija pārdots ASV iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(30)

Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja konkrētā ražojuma veida vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas katram ražojuma veidam, kas IP laikā bija pārdots ASV iekšējā tirgū.

| (31) | Veicot iepriekš minēto analīzi, tika konstatēts, ka visi pārējie ražojuma veidi, izņemot vienu, ir pārdoti parastajā tirdzniecības apritē ASV. Tādējādi šo ražojuma veidu normālvērtību noteica, izmantojot visas cenas, kas ASV iekšējā tirgū ir samaksātas vai jāmaksā par tādiem ražojuma veidiem, kas salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus BRC eksportēja uz Kopienu. Normālvērtību noteica kā vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, kuru maksāja nesaistītie pircēji ASV. |
| --- | --- |

(31)

Veicot iepriekš minēto analīzi, tika konstatēts, ka visi pārējie ražojuma veidi, izņemot vienu, ir pārdoti parastajā tirdzniecības apritē ASV. Tādējādi šo ražojuma veidu normālvērtību noteica, izmantojot visas cenas, kas ASV iekšējā tirgū ir samaksātas vai jāmaksā par tādiem ražojuma veidiem, kas salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus BRC eksportēja uz Kopienu. Normālvērtību noteica kā vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, kuru maksāja nesaistītie pircēji ASV.

| (32) | Lielākā daļa ražojuma veidu, kurus BRC bija eksportējis uz Kopienu, bija ražojuma veidi ar papildu apstrādi, kurus sadarbībā iesaistītais ražotājs nepārdeva vai nepārdod reprezentatīvos daudzumos ASV. Tāpēc šo ražojuma veidu normālvērtību noteica, izmantojot atbilstošo ražojuma veidu bez papildu apstrādes pārdevumus ASV, kā aprakstīts 31. apsvērumā, kas tika turpmāk koriģēta, lai ņemtu vērā ražojuma fizisko īpašību atšķirības. Korekcijas līmeni aprēķināja, izmantojot sākotnējā izmeklēšanā sniegtās un pārbaudītās ziņas par Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(32)

Lielākā daļa ražojuma veidu, kurus BRC bija eksportējis uz Kopienu, bija ražojuma veidi ar papildu apstrādi, kurus sadarbībā iesaistītais ražotājs nepārdeva vai nepārdod reprezentatīvos daudzumos ASV. Tāpēc šo ražojuma veidu normālvērtību noteica, izmantojot atbilstošo ražojuma veidu bez papildu apstrādes pārdevumus ASV, kā aprakstīts 31. apsvērumā, kas tika turpmāk koriģēta, lai ņemtu vērā ražojuma fizisko īpašību atšķirības. Korekcijas līmeni aprēķināja, izmantojot sākotnējā izmeklēšanā sniegtās un pārbaudītās ziņas par Kopienas ražošanas nozari.

| (33) | Vienīgajam ražojuma veidam, kuram nevarēja izmantot pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, kā minēts 31. apsvērumā, bija jāpiemēro cita metode. Šajā gadījumā Komisija izmantoja salikto normālvērtību, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu aprēķināja, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(33)

Vienīgajam ražojuma veidam, kuram nevarēja izmantot pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, kā minēts 31. apsvērumā, bija jāpiemēro cita metode. Šajā gadījumā Komisija izmantoja salikto normālvērtību, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu aprēķināja, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē.

2.4.   Eksporta cena

| (34) | Visi pārdevumi, kurus BRC eksportēja uz Kopienu, bija veikti, izmantojot saistītus importētājus, tāpēc ražotāja eksporta cena bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi tālāk pārdeva pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, to pienācīgi koriģējot, lai iekļautu visas no importēšanas līdz tālākpārdošanai radušās izmaksas un samērīgu PVA un peļņas normu. Šajā ziņā izmantoja saistīto importētāju PVA izmaksas. |
| --- | --- |

(34)

Visi pārdevumi, kurus BRC eksportēja uz Kopienu, bija veikti, izmantojot saistītus importētājus, tāpēc ražotāja eksporta cena bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi tālāk pārdeva pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, to pienācīgi koriģējot, lai iekļautu visas no importēšanas līdz tālākpārdošanai radušās izmaksas un samērīgu PVA un peļņas normu. Šajā ziņā izmantoja saistīto importētāju PVA izmaksas.

| (35) | Lai šim mērķim izmantotu saprātīgu importētāja peļņu, tā kā nebija datu no nesaistītiem importētājiem un pašreizējā starpposma pārskatīšanā tiek pārbaudīts tikai dempings attiecībā uz vienu uzņēmumu, proti, pieteikuma iesniedzēju, peļņas normu noteica, izmantojot sākotnējā izmeklēšanā reģistrēto nesaistītā importētāja, kurš sadarbojās, peļņu. |
| --- | --- |

(35)

Lai šim mērķim izmantotu saprātīgu importētāja peļņu, tā kā nebija datu no nesaistītiem importētājiem un pašreizējā starpposma pārskatīšanā tiek pārbaudīts tikai dempings attiecībā uz vienu uzņēmumu, proti, pieteikuma iesniedzēju, peļņas normu noteica, izmantojot sākotnējā izmeklēšanā reģistrēto nesaistītā importētāja, kurš sadarbojās, peļņu.

2.5.   Salīdzinājums

| (36) | Vidējo normālvērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī un tādā pašā netiešo nodokļu uzlikšanas līmenī. Lai nodrošinātu patiesu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, kuri saskaņā ar iesniegto un pierādīto informāciju ietekmēja cenas un to salīdzināmību. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un faktiski samaksātie antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(36)

Vidējo normālvērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī un tādā pašā netiešo nodokļu uzlikšanas līmenī. Lai nodrošinātu patiesu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, kuri saskaņā ar iesniegto un pierādīto informāciju ietekmēja cenas un to salīdzināmību. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un faktiski samaksātie antidempinga maksājumi.

| (37) | Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka par eksporta pārdevumiem samaksātais PVN netika atmaksāts. Tāpēc informācijā, ko atbilstīgi pamatregulas 20. pantam nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam, bija norādīts, ka gan eksporta cena, gan normālvērtība būtu jānosaka, par pamatu izmantojot samaksāto vai maksājamo PVN. Pieprasījuma iesniedzējs iebilda pret šādas metodes izmantošanu, jo tādā gadījumā normālvērtība palielinātos par summu, kas pārsniegtu PVN summu, kura būtu bijusi jāatskaita no eksporta cenas. |
| --- | --- |

(37)

Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka par eksporta pārdevumiem samaksātais PVN netika atmaksāts. Tāpēc informācijā, ko atbilstīgi pamatregulas 20. pantam nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam, bija norādīts, ka gan eksporta cena, gan normālvērtība būtu jānosaka, par pamatu izmantojot samaksāto vai maksājamo PVN. Pieprasījuma iesniedzējs iebilda pret šādas metodes izmantošanu, jo tādā gadījumā normālvērtība palielinātos par summu, kas pārsniegtu PVN summu, kura būtu bijusi jāatskaita no eksporta cenas.

| (38) | Saistībā ar šo argumentu jānorāda, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā par eksporta pārdevumiem samaksātais PVN netika atmaksāts. Tāpēc nebija vajadzības koriģēt ne PVN, ne eksporta cenu, ne normālvērtību. Turklāt izmantotā metode ir neitrāla. Tās ietekme ir tāda pati kā tad, ja uzņēmums atsevišķus ražojumus pārdotu uz Kopienu vai veiktu darījumus uz Kopienu par eksporta cenu, kas nerada dempingu. Citiem vārdiem sakot, pat tad, ja abās vienādojuma pusēs iekļautu PVN, tas palielinātu abu elementu starpību, un tas pats būtu vērojams arī modeļos, kuros nebija dempinga. |
| --- | --- |

(38)

Saistībā ar šo argumentu jānorāda, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā par eksporta pārdevumiem samaksātais PVN netika atmaksāts. Tāpēc nebija vajadzības koriģēt ne PVN, ne eksporta cenu, ne normālvērtību. Turklāt izmantotā metode ir neitrāla. Tās ietekme ir tāda pati kā tad, ja uzņēmums atsevišķus ražojumus pārdotu uz Kopienu vai veiktu darījumus uz Kopienu par eksporta cenu, kas nerada dempingu. Citiem vārdiem sakot, pat tad, ja abās vienādojuma pusēs iekļautu PVN, tas palielinātu abu elementu starpību, un tas pats būtu vērojams arī modeļos, kuros nebija dempinga.

2.6.   Dempinga starpība

| (39) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālvērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka nav dempinga. |
| --- | --- |

(39)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālvērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka nav dempinga.

3.   APSTĀKĻU MAIŅAS ILGLAICĪGUMS

| (40) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu maiņa ir ilglaicīga. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu maiņa ir ilglaicīga.

| (41) | Šajā ziņā jāatgādina, ka pieprasījuma iesniedzējs sākotnējās regulas IP beigās pārdeva tikai ierobežotu daudzumu magnēzija ķieģeļu un tādējādi nepiedalījās sākotnējā izmeklēšanā, tāpēc šim uzņēmumam piemēroja atlikušo maksājumu 39,9 % apjomā. Pēc tam BRC, kurš pastāvēja sākotnējās izmeklēšanas laikā, iegādājās Vesuvius Group, kā rezultātā mainījās BRC korporatīvā struktūra. |
| --- | --- |

(41)

Šajā ziņā jāatgādina, ka pieprasījuma iesniedzējs sākotnējās regulas IP beigās pārdeva tikai ierobežotu daudzumu magnēzija ķieģeļu un tādējādi nepiedalījās sākotnējā izmeklēšanā, tāpēc šim uzņēmumam piemēroja atlikušo maksājumu 39,9 % apjomā. Pēc tam BRC, kurš pastāvēja sākotnējās izmeklēšanas laikā, iegādājās Vesuvius Group, kā rezultātā mainījās BRC korporatīvā struktūra.

| (42) | Pieprasījuma iesniedzējs šajā starpposma pārskatīšanā pilnībā sadarbojās, un savāktās un pārbaudītās ziņas ļāva noteikt dempinga starpību, izmantojot tā individuālās eksporta cenas uz Kopienu. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav pamatota. |
| --- | --- |

(42)

Pieprasījuma iesniedzējs šajā starpposma pārskatīšanā pilnībā sadarbojās, un savāktās un pārbaudītās ziņas ļāva noteikt dempinga starpību, izmantojot tā individuālās eksporta cenas uz Kopienu. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav pamatota.

| (43) | Turklāt izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecināja, ka pieprasījuma iesniedzēja korporatīvās struktūras pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām. Izmeklēšanas gaitā netika iegūta informācija, kas liecinātu par pretējo. Ir maz ticams, ka apstākļi, kuru rezultātā tika sākta šī starpposma pārskatīšana, tuvākajā nākotnē varētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tāpēc jāsecina, ka apstākļu maiņa ir uzskatāma par ilglaicīgu. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecināja, ka pieprasījuma iesniedzēja korporatīvās struktūras pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām. Izmeklēšanas gaitā netika iegūta informācija, kas liecinātu par pretējo. Ir maz ticams, ka apstākļi, kuru rezultātā tika sākta šī starpposma pārskatīšana, tuvākajā nākotnē varētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tāpēc jāsecina, ka apstākļu maiņa ir uzskatāma par ilglaicīgu.

4.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (44) | Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, antidempinga maksājums, kas piemērojams BRC veiktajam attiecīgā ražojuma importam, ir jānosaka 0 % apjomā. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, antidempinga maksājums, kas piemērojams BRC veiktajam attiecīgā ražojuma importam, ir jānosaka 0 % apjomā.

| (45) | Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Regulu (EK) Nr. 1659/2005, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes attiecīgos gadījumos tika ņemtas vērā, |
| --- | --- |

(45)

Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Regulu (EK) Nr. 1659/2005, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes attiecīgos gadījumos tika ņemtas vērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1659/2005 1. panta 2. punkta tabulā pēc teksta attiecībā uz Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd., iekļauj šādu tekstu:

| Ražotājs | Antidempinga maksājums | Taric papildkods |
| --- | --- | --- |
| “Bayuquan Refractories Co. Ltd, |
| Qinglongshan Street, Bayuquan District, |
| Yingkou 115007, Liaoning Province, ĶTR |

Ražotājs

Antidempinga maksājums

Taric papildkods

“Bayuquan Refractories Co. Ltd,

Qinglongshan Street, Bayuquan District,

Yingkou 115007, Liaoning Province, ĶTR

0 %

A960”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 7. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 267, 12.10.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV C 146, 12.6.2008., 27. lpp.

3

---

| 11.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/7

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 826/2009

(2009. gada 7. septembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1659/2005 (2) (“sākotnējā regula”) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam. Pasākums ir procentuālā maksājuma likme 39,9 % apjomā, izņemot sešus sākotnējā regulā īpaši minētus uzņēmumus, uz kuriem attiecas individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1659/2005 (2) (“sākotnējā regula”) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam. Pasākums ir procentuālā maksājuma likme 39,9 % apjomā, izņemot sešus sākotnējā regulā īpaši minētus uzņēmumus, uz kuriem attiecas individuālās maksājuma likmes.

2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Komisija 2008. gadā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, iesniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited (“DSRM” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”). Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama DSRM izgatavotiem ražojumiem, ir 27,7 %. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2008. gadā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, iesniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited (“DSRM” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”). Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama DSRM izgatavotiem ražojumiem, ir 27,7 %.

| (3) | Pieprasījuma iesniedzējs starpposma pārskatīšanas pieprasījumā apgalvoja, ka ir mainījušies apstākļi, kuru rezultātā tika noteikts pasākums, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka, salīdzinot tā iekšzemes tirgus pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas ar eksporta cenām uz Kopienu, redzams, ka dempinga starpība ir ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis. Tāpēc tas apgalvoja, ka vairs nav nepieciešams piemērot pasākumu pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu. Pieprasījuma iesniedzējs īpaši sniedza prima facie pierādījumus par to, ka tas atbilst tirgus ekonomikas režīma (“TER”) piešķiršanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījuma iesniedzējs starpposma pārskatīšanas pieprasījumā apgalvoja, ka ir mainījušies apstākļi, kuru rezultātā tika noteikts pasākums, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka, salīdzinot tā iekšzemes tirgus pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas ar eksporta cenām uz Kopienu, redzams, ka dempinga starpība ir ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis. Tāpēc tas apgalvoja, ka vairs nav nepieciešams piemērot pasākumu pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu. Pieprasījuma iesniedzējs īpaši sniedza prima facie pierādījumus par to, ka tas atbilst tirgus ekonomikas režīma (“TER”) piešķiršanas kritērijiem.

3.   Sākšana

| (4) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu nolēma sākt starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar DSRM. Komisija 2008. gada 12. jūnijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un sāka izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(4)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu nolēma sākt starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar DSRM. Komisija 2008. gada 12. jūnijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un sāka izmeklēšanu.

4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (5) | Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aplūkotais ražojums, proti, ķīmiski saistīti, neapdedzināti magnēzija ķieģeļi, kuros esošie magnija savienojumi satur vismaz 80 % MgO, kas satur vai nesatur magnezītu, un kuru izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”), uz kuru patlaban attiecas KN kodi ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 un ex 6815 99 90 (Taric kodi 6815910010, 6815991020 un 6815999020). |
| --- | --- |

(5)

Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aplūkotais ražojums, proti, ķīmiski saistīti, neapdedzināti magnēzija ķieģeļi, kuros esošie magnija savienojumi satur vismaz 80 % MgO, kas satur vai nesatur magnezītu, un kuru izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”), uz kuru patlaban attiecas KN kodi ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 un ex 6815 99 90 (Taric kodi 6815910010, 6815991020 un 6815999020).

| (6) | Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšējā tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Kopienu, kā arī ražojumam, ko ražo un pārdod ASV, ir vienādas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(6)

Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšējā tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Kopienu, kā arī ražojumam, ko ražo un pārdod ASV, ir vienādas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

5.   Personas, uz kurām attiecas procedūra

| (7) | Komisija oficiāli paziņoja Kopienas ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli paziņoja Kopienas ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (8) | Uzņēmumam DSRM un tā saistītajiem uzņēmumiem nosūtīja tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapu un anketu, un tie visi noteiktajos termiņos atbildēja. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes veikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:






  a) | ĶTR:






  — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Limited (pieprasījuma iesniedzējs), Dashiqiao, Liaoning Province; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Uzņēmumam DSRM un tā saistītajiem uzņēmumiem nosūtīja tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapu un anketu, un tie visi noteiktajos termiņos atbildēja. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes veikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:

a)

ĶTR:

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Limited (pieprasījuma iesniedzējs), Dashiqiao, Liaoning Province;

| b) | Itālijā:






  — | Duferco Commerciale S.p.A., Genova; |
| --- | --- | --- |

b)

Itālijā:

—

Duferco Commerciale S.p.A., Genova;

| c) | Francijā:






  — | Duferco, Aubervilliers; |
| --- | --- | --- |

c)

Francijā:

—

Duferco, Aubervilliers;

| d) | Šveicē:






  — | Duferco SA, Lugano. |
| --- | --- | --- |

d)

Šveicē:

—

Duferco SA, Lugano.

6.   Izmeklēšanas periods

| (9) | Dempinga izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). |
| --- | --- |

(9)

Dempinga izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).

B.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (10) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās, kas skar ĶTR izcelsmes importu, normālvērtību saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosaka tiem ražotājiem, par kuriem bija konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas apstākļi. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:






  — | lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, |
| --- | --- | --- |

(10)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās, kas skar ĶTR izcelsmes importu, normālvērtību saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosaka tiem ražotājiem, par kuriem bija konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas apstākļi. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:

—

lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,

| — | uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības dokumentu kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām, |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības dokumentu kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām,

| — | nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas, |
| --- | --- |

—

nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas,

| — | likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, |
| --- | --- |

—

likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,

| — | valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

—

valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa.

| (11) | Pieprasījuma iesniedzējs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam pieprasīja TER un noteiktajā termiņā iesniedza pienācīgi aizpildītu TER pieprasījuma veidlapu. Pēc tam tajā sniegtā informācija un ziņas tika pārbaudītas izmeklēšanā uz vietas. |
| --- | --- |

(11)

Pieprasījuma iesniedzējs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam pieprasīja TER un noteiktajā termiņā iesniedza pienācīgi aizpildītu TER pieprasījuma veidlapu. Pēc tam tajā sniegtā informācija un ziņas tika pārbaudītas izmeklēšanā uz vietas.

| (12) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem pieciem TER piešķiršanas kritērijiem. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā DSRM pieņēma lēmumus par uzņēmējdarbību bez valsts iejaukšanās vai bez izkropļojumiem, kas saistīti ar apstākļiem, kuros nav tirgus ekonomikas. Uz DSRM attiecas Ķīnas likumi par maksātnespēju un īpašumu bez jebkādām atkāpēm. Uzņēmumam ir viens neatkarīgi revidēts grāmatvedības dokumentu kopums, un tika konstatēts, ka grāmatvedības sistēma un tā prakse atbilst vispārējiem starptautiskajiem uzskaites principiem un SGS. Tika konstatēts, ka izmaksas un cenas atspoguļo tirgus vērtības un ka valūtas maiņa ir veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

(12)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem pieciem TER piešķiršanas kritērijiem. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā DSRM pieņēma lēmumus par uzņēmējdarbību bez valsts iejaukšanās vai bez izkropļojumiem, kas saistīti ar apstākļiem, kuros nav tirgus ekonomikas. Uz DSRM attiecas Ķīnas likumi par maksātnespēju un īpašumu bez jebkādām atkāpēm. Uzņēmumam ir viens neatkarīgi revidēts grāmatvedības dokumentu kopums, un tika konstatēts, ka grāmatvedības sistēma un tā prakse atbilst vispārējiem starptautiskajiem uzskaites principiem un SGS. Tika konstatēts, ka izmaksas un cenas atspoguļo tirgus vērtības un ka valūtas maiņa ir veikta pēc tirgus kursa.

| (13) | Ievērojot iepriekš minētos faktus un apsvērumus, pieprasījuma iesniedzējam varēja piešķirt TER. |
| --- | --- |

(13)

Ievērojot iepriekš minētos faktus un apsvērumus, pieprasījuma iesniedzējam varēja piešķirt TER.

| (14) | Kopienas ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm bija dota iespēja sniegt piezīmes par konstatējumiem saistībā ar TER. Pēc tam pieprasījuma iesniedzējs un Kopienas ražošanas nozare iesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(14)

Kopienas ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm bija dota iespēja sniegt piezīmes par konstatējumiem saistībā ar TER. Pēc tam pieprasījuma iesniedzējs un Kopienas ražošanas nozare iesniedza piezīmes.

| (15) | Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka pieprasījuma iesniedzējs neatbilst pirmajam kritērijam, jo dažādo eksporta ierobežojumu dēļ, ko Ķīnas valdība bija piemērojusi galvenajam izejmateriālam, no kura tika izgatavots attiecīgais ražojums, nepareizi bija atspoguļotas minētā izejmateriāla cenas iekšzemes tirgū. Tādējādi Ķīnas magnēzija ķieģeļu ražotāji izejmateriālu var iegūt ar labākiem nosacījumiem salīdzinājumā ar konkurentiem citās valstīs. |
| --- | --- |

(15)

Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka pieprasījuma iesniedzējs neatbilst pirmajam kritērijam, jo dažādo eksporta ierobežojumu dēļ, ko Ķīnas valdība bija piemērojusi galvenajam izejmateriālam, no kura tika izgatavots attiecīgais ražojums, nepareizi bija atspoguļotas minētā izejmateriāla cenas iekšzemes tirgū. Tādējādi Ķīnas magnēzija ķieģeļu ražotāji izejmateriālu var iegūt ar labākiem nosacījumiem salīdzinājumā ar konkurentiem citās valstīs.

| (16) | Pārbaudot šo apgalvojumu, tika izpētītas galvenā izejmateriāla, proti, magnēzija, iegādes cenas, ko maksāja DSRM, un biržā kotētās Ķīnas magnēzija cenas (avots: Price Watch/Industrial minerals), ko bija sniegusi Kopienas ražošanas nozare. No salīdzinājuma bija redzams, ka cenu atšķirību IP nevarēja uzskatīt par ievērojamu. Turklāt izmeklēšanā varēja pārbaudīt, vai DSRM bija varējis brīvi iegādāties magnēziju no dažādiem piegādātājiem un vai cenas tika saskaņotas bez valsts iejaukšanās. Uz šā pamata ir skaidrs, ka nepareizi atspoguļotās izejmateriāla cenas izmeklēšanas periodā būtiski neietekmēja šo konkrēto uzņēmumu. |
| --- | --- |

(16)

Pārbaudot šo apgalvojumu, tika izpētītas galvenā izejmateriāla, proti, magnēzija, iegādes cenas, ko maksāja DSRM, un biržā kotētās Ķīnas magnēzija cenas (avots: Price Watch/Industrial minerals), ko bija sniegusi Kopienas ražošanas nozare. No salīdzinājuma bija redzams, ka cenu atšķirību IP nevarēja uzskatīt par ievērojamu. Turklāt izmeklēšanā varēja pārbaudīt, vai DSRM bija varējis brīvi iegādāties magnēziju no dažādiem piegādātājiem un vai cenas tika saskaņotas bez valsts iejaukšanās. Uz šā pamata ir skaidrs, ka nepareizi atspoguļotās izejmateriāla cenas izmeklēšanas periodā būtiski neietekmēja šo konkrēto uzņēmumu.

| (17) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti konstatējumi un secinājums par to, ka uzņēmumam DSRM ir jāpiešķir TER. |
| --- | --- |

(17)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti konstatējumi un secinājums par to, ka uzņēmumam DSRM ir jāpiešķir TER.

2.   Normālvērtība

| (18) | Lai noteiktu normālvērtību, vispirms noteica, vai DSRM līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no atbilstošo pārdevumu kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Kopienu. Tika konstatēts, ka visi DSRM pārdevumi iekšzemes tirgū bija veikti reprezentatīvos apjomos. |
| --- | --- |

(18)

Lai noteiktu normālvērtību, vispirms noteica, vai DSRM līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no atbilstošo pārdevumu kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Kopienu. Tika konstatēts, ka visi DSRM pārdevumi iekšzemes tirgū bija veikti reprezentatīvos apjomos.

| (19) | Pēc tam tika apzināti līdzīgā ražojuma veidi, kurus DSRM pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(19)

Pēc tam tika apzināti līdzīgā ražojuma veidi, kurus DSRM pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem ražojuma veidiem.

| (20) | Par katru ražojuma veidu, kuru DSRM bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Kopienu pārdotā ražojuma veidu, tika noskaidrots, vai pārdevumi iekšzemes tirgū tikuši veikti reprezentatīvā apjomā pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrētā veida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā veida pārdevumu kopējā apjoma, kas bija eksportēts uz Kopienu. |
| --- | --- |

(20)

Par katru ražojuma veidu, kuru DSRM bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Kopienu pārdotā ražojuma veidu, tika noskaidrots, vai pārdevumi iekšzemes tirgū tikuši veikti reprezentatīvā apjomā pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrētā veida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā veida pārdevumu kopējā apjoma, kas bija eksportēts uz Kopienu.

| (21) | Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra veida pārdevumus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To veica, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdevumu īpatsvaru, kas IP laikā veikti neatkarīgiem pircējiem. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra veida pārdevumus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To veica, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdevumu īpatsvaru, kas IP laikā veikti neatkarīgiem pircējiem.

| (22) | Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālvērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP laikā veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli. |
| --- | --- |

(22)

Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālvērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP laikā veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli.

| (23) | Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par vai vienāds ar 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālvērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas IP laikā veikti iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(23)

Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par vai vienāds ar 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālvērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas IP laikā veikti iekšzemes tirgū.

| (24) | Ja normālvērtības noteikšanai nevarēja izmantot pārdošanas cenas konkrētam ražojuma veidam, ko DSRM bija pārdevis iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā ziņā Komisija izmantoja salikto normālvērtību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālvērtību noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu DSRM izgatavotā līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(24)

Ja normālvērtības noteikšanai nevarēja izmantot pārdošanas cenas konkrētam ražojuma veidam, ko DSRM bija pārdevis iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā ziņā Komisija izmantoja salikto normālvērtību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālvērtību noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu DSRM izgatavotā līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē.

3.   Eksporta cena

| (25) | Visi DSRM pārdevumi eksportam uz Kopienu tika veikti, izmantojot saistītos uzņēmumus Kopienā vai Šveicē, tāpēc ražotāja eksporta cena bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi tālāk pārdeva pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, to pienācīgi koriģējot, lai iekļautu visas no importēšanas līdz tālākpārdošanai radušās izmaksas un samērīgu PVA un peļņas normu. Šajā ziņā izmantoja saistīto importētāju PVA izmaksas. |
| --- | --- |

(25)

Visi DSRM pārdevumi eksportam uz Kopienu tika veikti, izmantojot saistītos uzņēmumus Kopienā vai Šveicē, tāpēc ražotāja eksporta cena bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi tālāk pārdeva pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, to pienācīgi koriģējot, lai iekļautu visas no importēšanas līdz tālākpārdošanai radušās izmaksas un samērīgu PVA un peļņas normu. Šajā ziņā izmantoja saistīto importētāju PVA izmaksas.

| (26) | Lai šim mērķim izmantotu saprātīgu importētāja peļņu, tā kā nebija datu no nesaistītiem importētājiem un pašreizējā starpposma pārskatīšanā tiek pārbaudīts tikai dempings attiecībā uz vienu uzņēmumu, peļņas normu noteica, izmantojot sākotnējā izmeklēšanā reģistrēto nesaistītā importētāja, kurš sadarbojās, peļņu. |
| --- | --- |

(26)

Lai šim mērķim izmantotu saprātīgu importētāja peļņu, tā kā nebija datu no nesaistītiem importētājiem un pašreizējā starpposma pārskatīšanā tiek pārbaudīts tikai dempings attiecībā uz vienu uzņēmumu, peļņas normu noteica, izmantojot sākotnējā izmeklēšanā reģistrēto nesaistītā importētāja, kurš sadarbojās, peļņu.

| (27) | Pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībai DSRM apgalvoja, ka PVA attiecība, kas izmantota, veidojot eksporta cenu vienam no saistītajiem importētājiem, neatspoguļoja realitāti, jo tā bija aprēķināta kā kopējā apgrozījuma attiecība, neņemot vērā faktu, ka šis uzņēmums lielāko daļu pārdevumu veicis, saņemot komisiju, un apgrozījumā ietverta tikai komisijas summa. |
| --- | --- |

(27)

Pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībai DSRM apgalvoja, ka PVA attiecība, kas izmantota, veidojot eksporta cenu vienam no saistītajiem importētājiem, neatspoguļoja realitāti, jo tā bija aprēķināta kā kopējā apgrozījuma attiecība, neņemot vērā faktu, ka šis uzņēmums lielāko daļu pārdevumu veicis, saņemot komisiju, un apgrozījumā ietverta tikai komisijas summa.

| (28) | Tādēļ Komisija pārskatīja pierādījumus, kas savākti šā saistītā importētāja uzņēmuma pārbaudē. Pamatojoties uz šo, DSRM pretenzija tika atzīta par pamatotu, un attiecīgi tika pārskatīta šā saistītā importētāja PVA attiecība, ko izmantoja, lai aprēķinātu salikto eksporta cenu. Pārskatītā PVA attiecība tika uzskatīta par atbilstīgu secinājumiem attiecībā uz citiem saistītajiem importētājiem. |
| --- | --- |

(28)

Tādēļ Komisija pārskatīja pierādījumus, kas savākti šā saistītā importētāja uzņēmuma pārbaudē. Pamatojoties uz šo, DSRM pretenzija tika atzīta par pamatotu, un attiecīgi tika pārskatīta šā saistītā importētāja PVA attiecība, ko izmantoja, lai aprēķinātu salikto eksporta cenu. Pārskatītā PVA attiecība tika uzskatīta par atbilstīgu secinājumiem attiecībā uz citiem saistītajiem importētājiem.

4.   Salīdzinājums

| (29) | Vidējo normālvērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī un vienādā netiešo nodokļu līmenī. Lai nodrošinātu patiesu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, kuri saskaņā ar iesniegto un pierādīto informāciju ietekmēja cenas un to salīdzināmību. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un faktiski samaksātie antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(29)

Vidējo normālvērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī un vienādā netiešo nodokļu līmenī. Lai nodrošinātu patiesu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, kuri saskaņā ar iesniegto un pierādīto informāciju ietekmēja cenas un to salīdzināmību. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un faktiski samaksātie antidempinga maksājumi.

| (30) | Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka par eksporta pārdevumiem samaksātais PVN netika atmaksāts (pat ne daļēji, kā tas notika sākotnējā izmeklēšanā). Tādēļ informācijā, kas pieprasījuma iesniedzējam sniegta saskaņā ar pamatregulas 20. pantu, bija norādīts, ka gan eksporta cenu, gan normālvērtību noteiks, ņemot vērā samaksāto vai maksājamo PVN. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka šāda metode būtu pretlikumīga. Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja argumentiem var minēt sekojošo. |
| --- | --- |

(30)

Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka par eksporta pārdevumiem samaksātais PVN netika atmaksāts (pat ne daļēji, kā tas notika sākotnējā izmeklēšanā). Tādēļ informācijā, kas pieprasījuma iesniedzējam sniegta saskaņā ar pamatregulas 20. pantu, bija norādīts, ka gan eksporta cenu, gan normālvērtību noteiks, ņemot vērā samaksāto vai maksājamo PVN. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka šāda metode būtu pretlikumīga. Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja argumentiem var minēt sekojošo.

| (31) | Pirmkārt, attiecībā uz argumentu, ka sākotnējā izmeklēšanā tika izmantota cita metodika (proti, PVN atskaitīšana gan no normālvērtības, gan no eksporta cenas), ir jāuzsver, ka apstākļi, ko piemēroja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”), atšķiras no tiem, ko piemēroja sākotnējās izmeklēšanas periodā. Sākotnējās izmeklēšanas periodā saskaņā ar iepriekš minēto PVN tika daļēji atmaksāts, kā dēļ bija nepieciešams veikt korekcijas atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksporta pārdevumu PVN netika atmaksāts. Tādēļ nebija nepieciešamas nekādas PVN korekcijas ne attiecībā uz eksporta cenu, ne attiecībā uz normālvērtību. Pat tad, ja to varētu kvalificēt kā metodikas maiņu, šī pieeja ir pamatota ar pamatregulas 11. panta 9. punktu, jo apstākļi ir mainījušies. |
| --- | --- |

(31)

Pirmkārt, attiecībā uz argumentu, ka sākotnējā izmeklēšanā tika izmantota cita metodika (proti, PVN atskaitīšana gan no normālvērtības, gan no eksporta cenas), ir jāuzsver, ka apstākļi, ko piemēroja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”), atšķiras no tiem, ko piemēroja sākotnējās izmeklēšanas periodā. Sākotnējās izmeklēšanas periodā saskaņā ar iepriekš minēto PVN tika daļēji atmaksāts, kā dēļ bija nepieciešams veikt korekcijas atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksporta pārdevumu PVN netika atmaksāts. Tādēļ nebija nepieciešamas nekādas PVN korekcijas ne attiecībā uz eksporta cenu, ne attiecībā uz normālvērtību. Pat tad, ja to varētu kvalificēt kā metodikas maiņu, šī pieeja ir pamatota ar pamatregulas 11. panta 9. punktu, jo apstākļi ir mainījušies.

| (32) | Otrs pieprasījuma iesniedzēja arguments ir tāds, ka šajā pārskatīšanā izmantotā metode mākslīgi palielinātu dempinga starpību. Šim argumentam nevar piekrist. Izmantotā metode ir neitrāla. Tai ir tāda pati ietekme arī tad, ja, piemēram, uzņēmums konkrētus produktus vai darījumus pārdod Kopienai par tādu eksporta cenu, kas nerada dempingu. Citiem vārdiem sakot, pat pieņemot, ka PVN iekļaušana vienādojuma abās pusēs palielinātu atšķirības starp abiem elementiem, tas notiktu arī gadījumos, kad nav dempinga. |
| --- | --- |

(32)

Otrs pieprasījuma iesniedzēja arguments ir tāds, ka šajā pārskatīšanā izmantotā metode mākslīgi palielinātu dempinga starpību. Šim argumentam nevar piekrist. Izmantotā metode ir neitrāla. Tai ir tāda pati ietekme arī tad, ja, piemēram, uzņēmums konkrētus produktus vai darījumus pārdod Kopienai par tādu eksporta cenu, kas nerada dempingu. Citiem vārdiem sakot, pat pieņemot, ka PVN iekļaušana vienādojuma abās pusēs palielinātu atšķirības starp abiem elementiem, tas notiktu arī gadījumos, kad nav dempinga.

5.   Dempinga starpība

| (33) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālvērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. |
| --- | --- |

(33)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālvērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings.

| (34) | Tika konstatēts, ka DSRM dempinga starpība, kas izteikta procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu samaksas, ir 14,4 %. |
| --- | --- |

(34)

Tika konstatēts, ka DSRM dempinga starpība, kas izteikta procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu samaksas, ir 14,4 %.

C.   APSTĀKĻU MAIŅAS ILGLAICĪGUMS

| (35) | Turklāt saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai konstatēto apstākļu maiņu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai konstatēto apstākļu maiņu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu.

| (36) | Šajā ziņā jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzņēmumam DSRM nepiešķīra TER, jo tā uzskaite neatbilda starptautiski pieņemtajiem uzskaites principiem un SGS. Tomēr tam piešķīra atsevišķo režīmu. |
| --- | --- |

(36)

Šajā ziņā jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzņēmumam DSRM nepiešķīra TER, jo tā uzskaite neatbilda starptautiski pieņemtajiem uzskaites principiem un SGS. Tomēr tam piešķīra atsevišķo režīmu.

| (37) | 2006. gada 8. decembrī, proti, pēc sākotnējās izmeklēšanas, DSRM kļuva par Ķīnas un ārvalstu kopuzņēmumu, kurā ārvalstu akcionārs bija Duferco grupa, kam piederēja 25 % akciju. Pašreizējā izmeklēšana liecināja, ka šī akcionāru maiņa bija par pamatu būtiskām pārmaiņām DSRM vadībā un grāmatvedības praksē. Uzņēmums DSRM iegādājās Duferco tehnoloģisko kompetenci un atbalstu vadības grāmatvedības un finanšu kontroles jomā un kļuva par Duferco starptautiskā tirdzniecības tīkla daļu. Turklāt izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecina, ka pieprasījuma iesniedzēja korporatīvās struktūras pārmaiņas ir ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(37)

2006. gada 8. decembrī, proti, pēc sākotnējās izmeklēšanas, DSRM kļuva par Ķīnas un ārvalstu kopuzņēmumu, kurā ārvalstu akcionārs bija Duferco grupa, kam piederēja 25 % akciju. Pašreizējā izmeklēšana liecināja, ka šī akcionāru maiņa bija par pamatu būtiskām pārmaiņām DSRM vadībā un grāmatvedības praksē. Uzņēmums DSRM iegādājās Duferco tehnoloģisko kompetenci un atbalstu vadības grāmatvedības un finanšu kontroles jomā un kļuva par Duferco starptautiskā tirdzniecības tīkla daļu. Turklāt izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecina, ka pieprasījuma iesniedzēja korporatīvās struktūras pārmaiņas ir ilglaicīgas.

| (38) | Sākotnējā izmeklēšanā normālvērtību noteica, izmantojot analogās valsts datus, savukārt pašreizējā izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie dati liecināja, ka uzņēmumam DSRM var piešķirt TER, tāpēc dempingu varēja aprēķināt, izmantojot šā uzņēmuma sniegtos datus. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(38)

Sākotnējā izmeklēšanā normālvērtību noteica, izmantojot analogās valsts datus, savukārt pašreizējā izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie dati liecināja, ka uzņēmumam DSRM var piešķirt TER, tāpēc dempingu varēja aprēķināt, izmantojot šā uzņēmuma sniegtos datus. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama.

| (39) | Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sāka šo pārskatīšanu, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādēļ jāsecina, ka pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām. |
| --- | --- |

(39)

Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sāka šo pārskatīšanu, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādēļ jāsecina, ka pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām.

D.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (40) | Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, antidempinga maksājums, kas piemērojams attiecīgā ražojuma importam no DSRM, ir jānosaka 14,4 % apjomā. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, antidempinga maksājums, kas piemērojams attiecīgā ražojuma importam no DSRM, ir jānosaka 14,4 % apjomā.

| (41) | Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Regulu (EK) Nr. 1659/2005, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes attiecīgos gadījumos tika ņemtas vērā, |
| --- | --- |

(41)

Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Regulu (EK) Nr. 1659/2005, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes attiecīgos gadījumos tika ņemtas vērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1659/2005 1. panta 2. punkta tabulas ierakstu attiecībā uz Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd aizstāj ar šādu:

| Ražotājs | Antidempinga maksājums | Taric papildkods |
| --- | --- | --- |
| “Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ĶTR | 14,4 % | A638” |

Ražotājs

Antidempinga maksājums

Taric papildkods

“Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ĶTR

14,4 %

A638”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 7. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 267, 12.10.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV C 146, 12.6.2008., 30. lpp.

3

---

| 11.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 827/2009

(2009. gada 10. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 11. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 10. septembrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 37,2 |
| XS | 31,8 |
| ZZ | 34,5 |
| 0707 00 05 | TR | 72,7 |
| ZZ | 72,7 |
| 0709 90 70 | TR | 102,7 |
| ZZ | 102,7 |
| 0805 50 10 | AR | 143,1 |
| UY | 71,8 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 109,1 |
| 0806 10 10 | IL | 143,8 |
| TR | 102,0 |
| ZZ | 122,9 |
| 0808 10 80 | AR | 124,5 |
| BR | 70,4 |
| CL | 82,3 |
| NZ | 87,5 |
| US | 85,9 |
| ZA | 76,0 |
| ZZ | 87,8 |
| 0808 20 50 | AR | 160,8 |
| CN | 61,6 |
| TR | 87,5 |
| ZA | 74,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0809 30 | TR | 114,0 |
| US | 212,2 |
| ZZ | 163,1 |
| 0809 40 05 | IL | 126,5 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 102,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

37,2

XS

31,8

ZZ

34,5

0707 00 05

TR

72,7

ZZ

72,7

0709 90 70

TR

102,7

ZZ

102,7

0805 50 10

AR

143,1

UY

71,8

ZA

112,5

ZZ

109,1

0806 10 10

IL

143,8

TR

102,0

ZZ

122,9

0808 10 80

AR

124,5

BR

70,4

CL

82,3

NZ

87,5

US

85,9

ZA

76,0

ZZ

87,8

0808 20 50

AR

160,8

CN

61,6

TR

87,5

ZA

74,3

ZZ

96,1

0809 30

TR

114,0

US

212,2

ZZ

163,1

0809 40 05

IL

126,5

TR

78,6

ZZ

102,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 11.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 828/2009

(2009. gada 10. septembris),

ar ko laikposmam no 2009./2010. tirdzniecības gada līdz 2014./2015. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu cukura produktu importu un rafinēšanu saskaņā ar preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 156. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1528/2007, ar ko dažu tādu valstu izcelsmes izstrādājumiem, kuras ietilpst Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupā, piemēro režīmu, kas paredzēts nolīgumos, ar ko izveido ekonomisko partnerattiecību nolīgumus vai kuru rezultātā notiek to izveide (2), un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un (EK) Nr. 964/2007 (3) un jo īpaši tās 11. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 7. panta 1. punktu no 2009. gada 1. oktobra ir atcelts importa nodoklis attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgajiem produktiem no reģioniem un valstīm, kas uzskaitītas minētās regulas I pielikumā. Tomēr, ja importa apjoms sasniedz Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. pantā norādīto dubulto slieksni, šo preferenču režīmu var apturēt attiecībā uz minētās regulas I pielikumā uzskaitītajiem reģioniem vai valstīm, kas nav Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā norādītās vismazāk attīstītās valstis. Saskaņā ar 9. panta 2. punktu ir jānosaka reģionālais aizsardzības slieksnis. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 7. panta 1. punktu no 2009. gada 1. oktobra ir atcelts importa nodoklis attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgajiem produktiem no reģioniem un valstīm, kas uzskaitītas minētās regulas I pielikumā. Tomēr, ja importa apjoms sasniedz Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. pantā norādīto dubulto slieksni, šo preferenču režīmu var apturēt attiecībā uz minētās regulas I pielikumā uzskaitītajiem reģioniem vai valstīm, kas nav Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā norādītās vismazāk attīstītās valstis. Saskaņā ar 9. panta 2. punktu ir jānosaka reģionālais aizsardzības slieksnis.

| (2) | Ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 11. panta 3. punktu no 2009. gada 1. oktobra ir pilnībā atcelti kopējā muitas tarifa nodokļi attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgajiem produktiem no valstīm, kurām saskaņā ar minētās regulas I pielikumu piemēro vismazāk attīstītajām valstīm paredzēto īpašo režīmu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 11. panta 3. punktu no 2009. gada 1. oktobra ir pilnībā atcelti kopējā muitas tarifa nodokļi attiecībā uz tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgajiem produktiem no valstīm, kurām saskaņā ar minētās regulas I pielikumu piemēro vismazāk attīstītajām valstīm paredzēto īpašo režīmu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 11. panta 6. punktu tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu produktu importam laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim vajadzīga importa licence. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 11. panta 6. punktu tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu produktu importam laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim vajadzīga importa licence.

| (4) | Lai vienkāršotu licencēšanas procedūru, katrs atsauces numurs ir jāsasaista ar valsti, kas iekļauta šīs regulas I pielikumā. Lai novērstu krāpnieciskus pieteikumus, šajā sarakstā jāietver vienīgi tās valstis, kuras patlaban eksportē cukuru uz Eiropas Savienību vai potenciāli varētu to darīt. Jebkura valsts, kas pašlaik nav iekļauta šīs regulas I pielikumā, bet ir norādīta vai nu Regulas (EK) Nr. 1528/2007 I pielikumā, vai Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā, var pretendēt uz iekļaušanu šīs regulas I pielikumā. Šim nolūkam šāda valsts iesniedz Komisijai pieprasījumu par iekļaušanu šīs regulas I pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Lai vienkāršotu licencēšanas procedūru, katrs atsauces numurs ir jāsasaista ar valsti, kas iekļauta šīs regulas I pielikumā. Lai novērstu krāpnieciskus pieteikumus, šajā sarakstā jāietver vienīgi tās valstis, kuras patlaban eksportē cukuru uz Eiropas Savienību vai potenciāli varētu to darīt. Jebkura valsts, kas pašlaik nav iekļauta šīs regulas I pielikumā, bet ir norādīta vai nu Regulas (EK) Nr. 1528/2007 I pielikumā, vai Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā, var pretendēt uz iekļaušanu šīs regulas I pielikumā. Šim nolūkam šāda valsts iesniedz Komisijai pieprasījumu par iekļaušanu šīs regulas I pielikumā.

| (5) | Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, saskaņā ar šo regulu izdotajām importa licencēm būtu jāpiemēro Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (4). |
| --- | --- |

(5)

Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, saskaņā ar šo regulu izdotajām importa licencēm būtu jāpiemēro Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (4).

| (6) | Lai nodrošinātu vienādu un godīgu attieksmi pret visiem tirgus dalībniekiem, ir jānosaka periods, kurā var iesniegt licenču pieteikumus un izdot licences. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu vienādu un godīgu attieksmi pret visiem tirgus dalībniekiem, ir jānosaka periods, kurā var iesniegt licenču pieteikumus un izdot licences.

| (7) | Saskaņā ar 5. pantu Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (5), tirgus dalībniekiem ir jāiesniedz dalībvalstij, kurā tie ir reģistrēti kā PVN maksātāji, pierādījums, ka tie konkrētu laikposmu ir nodarbojušies ar cukura tirdzniecību. Tomēr iespēja piedalīties preferenču cukura tirdzniecībā jādod tirgus dalībniekiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar 7. pantu Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 952/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz iekšējā cukura tirgus un kvotu sistēmas pārvaldību (6). |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 5. pantu Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (5), tirgus dalībniekiem ir jāiesniedz dalībvalstij, kurā tie ir reģistrēti kā PVN maksātāji, pierādījums, ka tie konkrētu laikposmu ir nodarbojušies ar cukura tirdzniecību. Tomēr iespēja piedalīties preferenču cukura tirdzniecībā jādod tirgus dalībniekiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar 7. pantu Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 952/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz iekšējā cukura tirgus un kvotu sistēmas pārvaldību (6).

| (8) | Dalībvalstīm jāveic īpaša uzraudzība attiecībā uz cukuru, ko importē rafinēšanai. Tāpēc tirgus dalībniekiem jau importa licences pieteikumā ir jānorāda, vai importēto cukuru ir paredzēts rafinēt. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstīm jāveic īpaša uzraudzība attiecībā uz cukuru, ko importē rafinēšanai. Tāpēc tirgus dalībniekiem jau importa licences pieteikumā ir jānorāda, vai importēto cukuru ir paredzēts rafinēt.

| (9) | Lai novērstu importa licenču spekulāciju vai tirdzniecību un lai nodrošinātu, ka pieteikuma iesniedzējam ir tirdzniecības sakari ar eksportētāju trešo valsti, importa licenču pieteikumi ir jāpapildina ar eksportētājas trešās valsts kompetentās iestādes izdotu eksporta dokumentu par daudzumu, kas ir vienāds ar importa licences pieteikumā norādīto daudzumu. |
| --- | --- |

(9)

Lai novērstu importa licenču spekulāciju vai tirdzniecību un lai nodrošinātu, ka pieteikuma iesniedzējam ir tirdzniecības sakari ar eksportētāju trešo valsti, importa licenču pieteikumi ir jāpapildina ar eksportētājas trešās valsts kompetentās iestādes izdotu eksporta dokumentu par daudzumu, kas ir vienāds ar importa licences pieteikumā norādīto daudzumu.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 11. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. 1528/2007 8. pantu importētājam ir jāapņemas iepirkt produktus ar KN kodu 1701 par cenu, kas nav zemāka par 90 % no salīdzināmās cenas (CIF), kura noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 11. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. 1528/2007 8. pantu importētājam ir jāapņemas iepirkt produktus ar KN kodu 1701 par cenu, kas nav zemāka par 90 % no salīdzināmās cenas (CIF), kura noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

| (11) | Ja importa licenču pieteikumos norādītie daudzumi pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktos daudzumus, dalībvalsts izdotajām licencēm piemēro piešķīruma koeficientu, kuru Komisija nosaka līdzīgi, kā tas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1301/2006. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 2. punktu minētais koeficients jāaprēķina pa reģioniem. |
| --- | --- |

(11)

Ja importa licenču pieteikumos norādītie daudzumi pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktos daudzumus, dalībvalsts izdotajām licencēm piemēro piešķīruma koeficientu, kuru Komisija nosaka līdzīgi, kā tas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1301/2006. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 2. punktu minētais koeficients jāaprēķina pa reģioniem.

| (12) | Ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 2. punktu ir paredzēta lielāka iespēja pārsniegt Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 1. punktā norādītos daudzumus. Tāpēc Komisijai ir jāsagatavo ziņojums par to, kā tiek piemērots cukura nozares pagaidu aizsardzības mehānisms, un vajadzības gadījumā jāizvirza attiecīgi priekšlikumi. Šajā ziņojumā ir jāiekļauj pārskats par importa plūsmām šīs regulas piemērošanas pirmajos tirdzniecības gados, jāanalizē nākotnē gaidāmās tirdzniecības izmaiņas un jāvērtē visi iespējamie pārsniegšanas riski un attiecīgie daudzumi. |
| --- | --- |

(12)

Ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 2. punktu ir paredzēta lielāka iespēja pārsniegt Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 1. punktā norādītos daudzumus. Tāpēc Komisijai ir jāsagatavo ziņojums par to, kā tiek piemērots cukura nozares pagaidu aizsardzības mehānisms, un vajadzības gadījumā jāizvirza attiecīgi priekšlikumi. Šajā ziņojumā ir jāiekļauj pārskats par importa plūsmām šīs regulas piemērošanas pirmajos tirdzniecības gados, jāanalizē nākotnē gaidāmās tirdzniecības izmaiņas un jāvērtē visi iespējamie pārsniegšanas riski un attiecīgie daudzumi.

| (13) | Cukura nozares pārejas posma aizsardzības mehānisma pārvaldībai noteiktie sliekšņi balstās uz importu konkrētā tirdzniecības gadā. Tāpēc importa licencēm ir jābūt spēkā no 1. oktobra līdz 30. septembrim. |
| --- | --- |

(13)

Cukura nozares pārejas posma aizsardzības mehānisma pārvaldībai noteiktie sliekšņi balstās uz importu konkrētā tirdzniecības gadā. Tāpēc importa licencēm ir jābūt spēkā no 1. oktobra līdz 30. septembrim.

| (14) | Regulas (EK) Nr. 1528/2007 8. pantā ir noteikts, ka importa nodokļus nepiemēro tiem importētājiem, kuru maksātā cena nav zemāka par 90 % no salīdzināmās cenas (CIF). Starptautiskajā tirdzniecībā šādi līgumi nozīmē, ka importētājs ir pilnībā atbildīgs par cukuru no iekraušanas dienas. Attiecībā uz licencēm, kuras ir spēkā līdz 30. septembrim un saskaņā ar kurām cukurs iekrauts vēlākais līdz 15. septembrim, nelieli kavējumi loģistikas ķēdē, neskaitot force majeure gadījumus, varētu radīt situāciju, ka importu faktiski veic pēc 30. septembra. Lai novērstu risku, ka jāmaksā pilns importa nodoklis 419 euro apmērā par tonnu un ka tiek ieturēts nodrošinājums, importētājiem ir jādod iespēja importēt minēto cukuru, kas iekrauts vēlākais līdz tirdzniecības gada 15. septembrim, pamatojoties uz importa licenci, kura izdota par minēto tirdzniecības gadu. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpagarina importa licences derīguma termiņš, ja importētājs iesniedz pierādījumu, ka cukurs iekrauts vēlākais līdz 15. septembrim. |
| --- | --- |

(14)

Regulas (EK) Nr. 1528/2007 8. pantā ir noteikts, ka importa nodokļus nepiemēro tiem importētājiem, kuru maksātā cena nav zemāka par 90 % no salīdzināmās cenas (CIF). Starptautiskajā tirdzniecībā šādi līgumi nozīmē, ka importētājs ir pilnībā atbildīgs par cukuru no iekraušanas dienas. Attiecībā uz licencēm, kuras ir spēkā līdz 30. septembrim un saskaņā ar kurām cukurs iekrauts vēlākais līdz 15. septembrim, nelieli kavējumi loģistikas ķēdē, neskaitot force majeure gadījumus, varētu radīt situāciju, ka importu faktiski veic pēc 30. septembra. Lai novērstu risku, ka jāmaksā pilns importa nodoklis 419 euro apmērā par tonnu un ka tiek ieturēts nodrošinājums, importētājiem ir jādod iespēja importēt minēto cukuru, kas iekrauts vēlākais līdz tirdzniecības gada 15. septembrim, pamatojoties uz importa licenci, kura izdota par minēto tirdzniecības gadu. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpagarina importa licences derīguma termiņš, ja importētājs iesniedz pierādījumu, ka cukurs iekrauts vēlākais līdz 15. septembrim.

| (15) | Atšķirība starp “cukuru, kas paredzēts rafinēšanai” un “cukuru, kas nav paredzēts rafinēšanai” nav saistīta ar atšķirību starp balto cukuru un jēlcukuru, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 III pielikuma II daļas 1. un 2. punktā. Tāpēc ir jānosaka to produktu KN kodi, kurus var importēt saskaņā ar katru importa licenču grupu. |
| --- | --- |

(15)

Atšķirība starp “cukuru, kas paredzēts rafinēšanai” un “cukuru, kas nav paredzēts rafinēšanai” nav saistīta ar atšķirību starp balto cukuru un jēlcukuru, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 III pielikuma II daļas 1. un 2. punktā. Tāpēc ir jānosaka to produktu KN kodi, kurus var importēt saskaņā ar katru importa licenču grupu.

| (16) | Līgumu pareizas pārvaldības labad Komisijai attiecīgā informācija ir jāsaņem laikus. |
| --- | --- |

(16)

Līgumu pareizas pārvaldības labad Komisijai attiecīgā informācija ir jāsaņem laikus.

| (17) | Ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 153. panta 3. punktu noteikts, ka katra tirdzniecības gada pirmajos trīs mēnešos un nepārsniedzot Regulas (EK) Nr. 1234/2007 153. panta 1. punktā minētos daudzumus importa licences izdod vienīgi pilna laika cukura rafinētājiem. Minētajā laikposmā tikai pilna laika cukura rafinētājiem jādod iespēja pieteikties importa licenču saņemšanai par rafinēšanai paredzēto cukuru. Šādu licenču derīguma termiņš ir tā tirdzniecības gada beigas, par kuru tās izdotas. |
| --- | --- |

(17)

Ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 153. panta 3. punktu noteikts, ka katra tirdzniecības gada pirmajos trīs mēnešos un nepārsniedzot Regulas (EK) Nr. 1234/2007 153. panta 1. punktā minētos daudzumus importa licences izdod vienīgi pilna laika cukura rafinētājiem. Minētajā laikposmā tikai pilna laika cukura rafinētājiem jādod iespēja pieteikties importa licenču saņemšanai par rafinēšanai paredzēto cukuru. Šādu licenču derīguma termiņš ir tā tirdzniecības gada beigas, par kuru tās izdotas.

| (18) | Dalībvalstīm jāpārbauda, kā tiek pildīts pienākums rafinēt cukuru. Ja importa licences sākotnējais turētājs nespēj sniegt pierādījumu, jāmaksā soda nauda. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstīm jāpārbauda, kā tiek pildīts pienākums rafinēt cukuru. Ja importa licences sākotnējais turētājs nespēj sniegt pierādījumu, jāmaksā soda nauda.

| (19) | Ir jāpanāk, ka viss apstiprināto tirgus dalībnieku importētais rafinētais cukurs ir importēts, pamatojoties uz importa licenci rafinēšanai paredzētajam cukuram. Par daudzumiem, par kuriem nevar sniegt šādu pierādījumu, jāiekasē soda nauda. |
| --- | --- |

(19)

Ir jāpanāk, ka viss apstiprināto tirgus dalībnieku importētais rafinētais cukurs ir importēts, pamatojoties uz importa licenci rafinēšanai paredzētajam cukuram. Par daudzumiem, par kuriem nevar sniegt šādu pierādījumu, jāiekasē soda nauda.

| (20) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas Pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(20)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas Pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Darbības joma

1.   Šajā regulā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi, ko laikposmā no 2009./2010. tirdzniecības gada līdz 2014./2015. tirdzniecības gadam piemēro tarifa pozīcijai 1701 atbilstīgu tādu produktu importam, kas minēti:

| a) | Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 1. punktā;

| b) | Regulas (EK) Nr. 732/2008 11. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

b)

Regulas (EK) Nr. 732/2008 11. panta 4. punktā.

2.   Importam no trešām valstīm, kas ir vismazāk attīstītās valstis (LDC), kuras uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā, neatkarīgi no tā, vai minētās valstis pieder pie Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK valstis) vai ne (valstis, kas nav ĀKK valstis), nepiemēro nodokli un kvotas un piešķir tādus atsauces numurus, kā norādīts šīs regulas I pielikuma I daļā.

3.   Importu no ĀKK valstīm, kas nav vismazāk attīstītās valstis (valstis, kas nav LDC), kuras uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā, ar nodokli neapliek, piemērojot pagaidu aizsardzības mehānismu cukuram saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. pantā minētajiem noteikumiem, un tam piešķir atsauces numurus, kā norādīts šīs regulas I pielikuma II daļā.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 9. panta 2. punktu katram tirdzniecības gadam noteiktais reģionālais aizsardzības slieksnis ir sniegts šīs regulas I pielikuma II daļā.

4.   Valsts, kas ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 1528/2007 I pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā, var pretendēt uz iekļaušanu šīs regulas I pielikumā. Šim nolūkam šāda valsts iesniedz Komisijai pieprasījumu par iekļaušanu šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “tel quel svars” ir cukura svars dabīgā stāvoklī; |
| --- | --- |

a)

“tel quel svars” ir cukura svars dabīgā stāvoklī;

| b) | “rafinēšana” ir jēlcukura pārstrāde baltajos cukuros, kādi tie definēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 III pielikuma II daļas 1. un 2. punktā, un jebkura cita līdzvērtīga tehniska operācija, ko piemēro neiesaiņotam baltajam cukuram. |
| --- | --- |

b)

“rafinēšana” ir jēlcukura pārstrāde baltajos cukuros, kādi tie definēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 III pielikuma II daļas 1. un 2. punktā, un jebkura cita līdzvērtīga tehniska operācija, ko piemēro neiesaiņotam baltajam cukuram.

II   NODAĻA

IMPORTA LICENCES

3. pants

Regulas (EK) Nr. 376/2008 piemērojamība

Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, piemēro Regulu (EK) Nr. 376/2008.

4. pants

Importa licenču pieteikumi un importa licences

1.   Importa licenču pieteikumus iesniedz katru nedēļu no pirmdienas līdz piektdienai, sākot no septembra otrās pirmdienas pirms tā tirdzniecības gada sākuma, kuram tās pieprasa.

Pieteikumus nevar iesniegt no piektdienas, 2009. gada 11. decembra, pulksten 13.00 (Briseles laiks) līdz piektdienai, 2010. gada 1. janvārim, pulksten 13.00 (Briseles laiks).

2.   Mutatis mutandis piemēro Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. pantā paredzētos noteikumus. Tomēr minētajā pantā paredzēto pierādījuma iesniegšanu neprasa tirgus dalībniekiem, kas ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 952/2006 7. pantu.

3.   Importa licences pieteikumā un importa licencē iekļauj šādas norādes:

| a) | 8. ailē – izcelsmes valsts (viena no šīs regulas I pielikumā uzskatītajām valstīm). Vārdu “jā” atzīmē ar krustiņu; |
| --- | --- |

a)

8. ailē – izcelsmes valsts (viena no šīs regulas I pielikumā uzskatītajām valstīm). Vārdu “jā” atzīmē ar krustiņu;

| b) | 16. ailē – vienots astoņciparu KN kods; |
| --- | --- |

b)

16. ailē – vienots astoņciparu KN kods;

| c) | 17. un 18. ailē – cukura daudzums, kas izteikts baltā cukura ekvivalentā; |
| --- | --- |

c)

17. un 18. ailē – cukura daudzums, kas izteikts baltā cukura ekvivalentā;

| d) | 20. ailē:






  i) | “rafinēšanai paredzēts cukurs” vai “cukurs, kas nav paredzēts rafinēšanai”; |
| --- | --- | --- |

d)

20. ailē:

i)

“rafinēšanai paredzēts cukurs” vai “cukurs, kas nav paredzēts rafinēšanai”;

| ii) | vismaz viens no V pielikuma A daļā minētajiem ierakstiem; |
| --- | --- |

ii)

vismaz viens no V pielikuma A daļā minētajiem ierakstiem;

| iii) | tirdzniecības gads, uz kuru tā attiecas; |
| --- | --- |

iii)

tirdzniecības gads, uz kuru tā attiecas;

| e) | 24. ailē – vismaz viens no ierakstiem, kas minēti V pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

e)

24. ailē – vismaz viens no ierakstiem, kas minēti V pielikuma B daļā.

4.   Importa licences pieteikumiem pievieno:

| a) | pierādījumu, ka pieteikuma iesniedzējs ir iemaksājis nodrošinājumu 20 euro par tonnu cukura attiecībā uz daudzumu, kas norādīts licences 17. ailē; |
| --- | --- |

a)

pierādījumu, ka pieteikuma iesniedzējs ir iemaksājis nodrošinājumu 20 euro par tonnu cukura attiecībā uz daudzumu, kas norādīts licences 17. ailē;

| b) | eksportētājas trešās valsts kompetentās iestādes izdotu eksporta licenču oriģinālus, kas atbilst III pielikumā sniegtajam paraugam, attiecībā uz tādu pašu daudzumu, kāds minēts licences pieteikumā; |
| --- | --- |

b)

eksportētājas trešās valsts kompetentās iestādes izdotu eksporta licenču oriģinālus, kas atbilst III pielikumā sniegtajam paraugam, attiecībā uz tādu pašu daudzumu, kāds minēts licences pieteikumā;

| c) | rafinēšanai paredzētajam cukuram – pieteikuma iesniedzēja apliecinājumu par apņemšanos rafinēt konkrētos cukura daudzumus, pirms beidzas trešais mēnesis, kas seko mēnesim, kurā beidzas attiecīgās importa licences derīguma termiņš; |
| --- | --- |

c)

rafinēšanai paredzētajam cukuram – pieteikuma iesniedzēja apliecinājumu par apņemšanos rafinēt konkrētos cukura daudzumus, pirms beidzas trešais mēnesis, kas seko mēnesim, kurā beidzas attiecīgās importa licences derīguma termiņš;

| d) | attiecībā uz 2009./2010., 2010./2011., 2011./2012. tirdzniecības gadu – pieteikuma iesniedzēja apliecinājumu par apņemšanos iepirkt cukuru par cenu, kas nav zemāka par 90 % no salīdzināmās cenas (CIF), kura noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 8. panta c) punktā par attiecīgo tirdzniecības gadu, kā arī ar darījumu saistītu saistošu dokumentu, ko parakstījis gan pircējs, gan piegādātājs. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz 2009./2010., 2010./2011., 2011./2012. tirdzniecības gadu – pieteikuma iesniedzēja apliecinājumu par apņemšanos iepirkt cukuru par cenu, kas nav zemāka par 90 % no salīdzināmās cenas (CIF), kura noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 8. panta c) punktā par attiecīgo tirdzniecības gadu, kā arī ar darījumu saistītu saistošu dokumentu, ko parakstījis gan pircējs, gan piegādātājs.

Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1528/2007 I pielikumā uzskaitītajām valstīm b) apakšpunktā minētās eksporta licences var aizstāt ar minētās regulas II pielikuma 14. pantā paredzēto izcelsmes apliecinājumu apliecinātām kopijām, ko izdevušas eksportētājas trešās valsts kompetentās iestādes, savukārt attiecībā uz valstīm, kas nav uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1528/2007 I pielikumā, bet ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 732/2008 I pielikumā, – aizstāt ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (7) 67. līdz 97. pantā paredzēto izcelsmes apliecinājumu apliecinātām kopijām.

5.   Šā panta 4. punkta b) apakšpunktā minētos eksporta licenču oriģinālus vai 4. punkta otrajā daļā minētās apliecinātās kopijas glabā dalībvalsts kompetentā iestāde.

6.   Ja tiek konstatēts, ka dokuments, ko pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis saskaņā ar 4. punktu, sniedz nepatiesu informāciju, un ja šāda informācija ir izšķirīga preferenču importa licenču piešķiršanai, dalībvalsts kompetentās iestādes izslēdz pieteikuma iesniedzēju no licenču pieteikšanās sistēmas attiecībā uz kārtējo un nākamo tirdzniecības gadu, ja vien pieteikuma iesniedzējs nepierāda kompetentajām iestādēm, ka tas nav radies pieteikuma iesniedzēja rupjas nolaidības dēļ vai ka to radījusi nepārvarama vara vai acīmredzama kļūda.

5. pants

Pagaidu aizsardzības mehānisms cukuram

1.   Ja kopējais daudzums, kas norādīts licenču pieteikumos par atsauces numuriem 09.4231 līdz 09.4247, pārsniedz 3,5 miljonus tonnu un ja kopējais daudzums, kas norādīts licenču pieteikumos par atsauces numuriem 09.4241 līdz 09.4247, pārsniedz II pielikumā minēto daudzumu attiecīgajā tirdzniecības gadā, Komisija attiecībā uz atsauces numuriem 09.4241 līdz 09.4247 nosaka piešķīruma koeficientu, ko dalībvalstis piemēro katrā pieteikumā norādītajiem daudzumiem atbilstīgi šiem atsauces numuriem.

Piešķīruma koeficientu produktiem ar attiecīgo atsauces numuru aprēķina proporcionāli daudzumam, kas attiecīgajā tirdzniecības gadā pieejams produktiem ar minēto atsauces numuru atbilstīgi reģionālajiem aizsardzības sliekšņiem.

Ja pēc tam, kad iknedēļas pieteikumiem piemēroti piešķīruma koeficienti, licenču pieteikumos norādītais daudzums attiecībā uz produktiem ar atsauces numuriem 09.4231 līdz 09.4247 ir mazāks par 3,5 miljoniem tonnu vai ja licenču pieteikumos norādītais daudzums attiecībā uz produktiem ar atsauces numuriem 09.4241 līdz 09.4247 ir mazāks par II pielikumā minēto daudzumu attiecīgajam tirdzniecības gadam, lielāko starpību sadala starp atsauces numuriem 09.4241 līdz 09.4247 ar piešķīruma koeficientu, kas ir mazāks par 100 %, proporcionāli iknedēļas daudzumam, kurš nav piešķirts minētajam atsauces numuram. Minētajiem atsauces numuriem piešķīruma koeficientu pārrēķina, ņemot vērā šo palielināto piešķīrumu.

Šīs regulas IV pielikumā ir noteikts algoritms, ko izmanto piešķīruma koeficienta aprēķināšanai.

2.   Ja piešķīruma koeficientus nosaka saskaņā ar 1. punktu, Komisija aptur licenču pieteikumu pieņemšanu līdz tirdzniecības gada beigām attiecībā uz atsauces numuriem, par kuriem sasniegts reģionālais aizsardzības slieksnis. Tomēr Komisija atceļ apturēšanu un atsāk pieņemt pieteikumus, ja atbilstīgi 9. panta 3. punktā minētajiem paziņojumiem daudzumi atkal ir pieejami.

3.   Komisija līdz 2013. gada 31. martam iesniedz ziņojumu par cukura nozares pagaidu aizsardzības mehānisma darbību un vajadzības gadījumā izsaka attiecīgus priekšlikumus. Ziņojumā ņem vērā cukura tirdzniecības plūsmu no trešām valstīm, kas minētas šīs regulas I pielikumā.

6. pants

Importa licenču izdošana

1.   Vēlākais katras nedēļas ceturtdienā vai piektdienā dalībvalstis izdod licences par pieteikumiem, kas iesniegti iepriekšējā nedēļā un paziņoti, kā paredzēts 9. panta 1.punktā, attiecīgā gadījumā ņemot vērā piešķīruma koeficientu, ko Komisija nosaka saskaņā ar 5. panta 1. punktu.

Importa licences neizdod par daudzumiem, par kuriem nav ziņots.

2.   Licences ir derīgas no to izdošanas datuma vai no tā tirdzniecības gada 1. oktobra, par kuru tās ir izdotas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

Licences ir spēkā līdz dienai, kad beidzas trešais mēnesis pēc to derīguma termiņa sākuma datuma, bet ne ilgāk kā līdz tā tirdzniecības gada 30. septembrim, par kuru tās izdotas.

7. pants

Importa licenču derīguma termiņa pagarināšana

Tām importa licencēm, kuru derīguma termiņš beidzas tirdzniecības gada 30. septembrī, pēc importa licences turētāja pieprasījuma izdevējas dalībvalsts kompetentā iestāde pagarina importa licences derīguma termiņu līdz 31. oktobrim, ja licences turētājs iesniedz pierādījumu, piemēram, pavadzīmi, kas ir pieņemama izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei, ka cukurs iekrauts vēlākais līdz minētā tirdzniecības gada 15. septembrim. Dalībvalstis to paziņo Komisijai ne vēlāk kā tās nedēļas pirmajā darbdienā, kas seko derīguma termiņa pagarinājumam.

8. pants

Laišana brīvā apgrozībā

Importa licences, kuru 20. ailē ir ieraksts “rafinēšanai paredzēts cukurs”, var tikt izmantotas, lai importētu produktus ar KN kodiem 1701 11 10, 1701 91 00, 1701 99 10 vai 1701 99 90.

Importa licences, kuru 20. ailē ir ieraksts “cukurs, kas nav paredzēts rafinēšanai”, var tikt izmantotas, lai importētu produktus ar KN kodiem 1701 11 90, 1701 91 00, 1701 99 10 vai 1701 99 90.

9. pants

Komisijai sniedzamie paziņojumi

1.   No piektdienas pulksten 13.00 (Briseles laiks) līdz nākamās pirmdienas pulksten 18.00 (Briseles laiks) dalībvalstis paziņo Komisijai par tiem cukura daudzumiem, ieskaitot nulles paziņojumus, par kuriem iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar 4. pantu.

2.   No piektdienas pulksten 13.00 (Briseles laiks) līdz nākamās pirmdienas pulksten 18.00 (Briseles laiks) dalībvalstis paziņo Komisijai par tiem cukura daudzumiem, ieskaitot nulles paziņojumus, par kuriem saskaņā ar 6. pantu izdotas importa licences, sākot no iepriekšējās ceturtdienas.

3.   No piektdienas pulksten 13.00 (Briseles laiks) līdz nākamās pirmdienas pulksten 18.00 (Briseles laiks) dalībvalstis paziņo Komisijai par daudzumiem, ieskaitot nulles paziņojumus, uz kuriem attiecas neizmantotās vai daļēji izmantotās importa licences un kuri atbilst starpībai starp daudzumiem, kas uzrādīti importa licences otrā pusē, un daudzumiem, par kuriem tās izdotas.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktā minētos daudzumus sadala pa atsauces numuriem, izcelsmes valstīm, astoņciparu KN kodiem, attiecīgajiem tirdzniecības gadiem un norāda, vai tajos ir iekļauts rafinēšanai paredzēts cukurs. Daudzumus izsaka kilogramos baltā cukura ekvivalenta.

5.   Dalībvalstis līdz 1. martam paziņo Komisijai tos cukura daudzumus iepriekšējā tirdzniecības gadā, kas faktiski rafinēti, sadalot tos pa atsauces numuriem, izcelsmes valstīm un izsakot tos “tel quel svarā” un baltā cukura ekvivalentā.

6.   Paziņojumus iesniedz elektroniski saskaņā ar paraugiem un paņēmieniem, ko Komisija darījusi pieejamus dalībvalstīm.

7.   Dalībvalstis pārsūta ziņas par brīvā apgrozībā laistajiem produktu daudzumiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.d pantu.

III   NODAĻA

TRADICIONĀLĀS PIEGĀDES VAJADZĪBAS

10. pants

Pilna laika rafinētāja režīms

1.   Tikai pilna laika rafinētāji var pieteikties rafinēšanai paredzētā cukura importa licenču saņemšanai ar derīguma termiņa sākuma datumu katra tirdzniecības gada pirmajos trīs mēnešos. Atkāpjoties no 6. panta 2. punkta otrās daļas, šādas licences ir derīgas līdz tā tirdzniecības gada beigām, par kuru tās izdotas.

2.   Ja pirms katra tirdzniecības gada 1. janvāra iesniegtajos pieteikumos rafinēšanai paredzētā cukura importa licenču saņemšanai iekļautie daudzumi par minēto tirdzniecības gadu ir vienādi ar kopējiem daudzumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 153. panta 1. punktā, vai tos pārsniedz, Komisija informē dalībvalstis, ka tradicionālo piegāžu vajadzībām paredzētais apjoms attiecīgajā tirdzniecības gadā Kopienas līmenī ir sasniegts.

No minētā paziņojuma datuma 1. punktu nepiemēro attiecīgajam tirdzniecības gadam.

11. pants

Rafinēšanas apliecinājums un naudas sodi

1.   Katrs rafinēšanai paredzētā cukura importa licences sākotnējais turētājs dalībvalstij, kura minēto licenci ir izdevusi, sešu mēnešu laikā, kas seko attiecīgās importa licences derīguma termiņa beigām, iesniedz tai pieņemamu pierādījumu, ka rafinēšana ir veikta 4. panta 4. punkta c) apakšpunktā paredzētajā termiņā.

Ja šāds pierādījums nav sniegts, pieteikuma iesniedzējs līdz 1. jūnijam, kas seko attiecīgajam tirdzniecības gadam, maksā 500 euro par tonnu tā cukura daudzuma, kas nav ticis rafinēts, izņemot force majeure radītu ārkārtēju iemeslu dēļ.

2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 57. pantu apstiprinātie cukura ražotāji līdz 1. martam, kas seko attiecīgajam tirdzniecības gadam, dalībvalsts kompetentajai iestādei paziņo cukura daudzumus, kurus tie ir rafinējuši minētajā tirdzniecības gadā, norādot:

| a) | cukura daudzumus, kas atbilst rafinēšanai paredzētā cukura importa licencēs norādītajiem daudzumiem; |
| --- | --- |

a)

cukura daudzumus, kas atbilst rafinēšanai paredzētā cukura importa licencēs norādītajiem daudzumiem;

| b) | Kopienā ražotā cukura daudzumus, norādot atsauces uz apstiprināto uzņēmumu, kas ir saražojis minēto cukuru; |
| --- | --- |

b)

Kopienā ražotā cukura daudzumus, norādot atsauces uz apstiprināto uzņēmumu, kas ir saražojis minēto cukuru;

| c) | citus cukura daudzumus, norādot tā izcelsmi. |
| --- | --- |

c)

citus cukura daudzumus, norādot tā izcelsmi.

Ražotāji līdz 1. jūnijam, kas seko attiecīgajam tirdzniecības gadam, maksā 500 euro par tonnu tā cukura daudzuma, kurš minēts pirmās daļas c) apakšpunktā un par kuru tie nevar sniegt dalībvalstij pieņemamu pierādījumu par rafinēšanu, izņemot force majeure radītu ārkārtēju iemeslu dēļ.

IV   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

12. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2015. gada 30. septembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 10. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 348, 31.12.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.

4

(5)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

5

(6)  OV L 178, 1.7.2006., 39. lpp.

6

(7)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

ATSAUCES NUMURI

I daļa.   Vismazāk attīstītās valstis

| Grupas apzīmējums | Trešās valstis | Atsauces numurs |
| --- | --- | --- |
| Ne-ĀKK–LDC | Bangladeša
  Kambodža
  Laosa
  Nepāla | 09.4221 |
| ĀKK–LDC | Benina
  Kongo Demokrātiskā Republika
  Etiopija
  Madagaskara
  Malāvija
  Mozambika
  Senegāla
  Sjerraleone
  Sudāna
  Tanzānija
  Togo
  Zambija | 09.4231 |

Grupas apzīmējums

Trešās valstis

Atsauces numurs

Ne-ĀKK–LDC

Bangladeša

Kambodža

Laosa

Nepāla

09.4221

ĀKK–LDC

Benina

Kongo Demokrātiskā Republika

Etiopija

Madagaskara

Malāvija

Mozambika

Senegāla

Sjerraleone

Sudāna

Tanzānija

Togo

Zambija

09.4231

II daļa.   Valstis, kas nav vismazāk attīstītās valstis

| Reģions | Trešās valstis | Atsauces numurs | Reģionālais aizsardzības slieksnis
  2009/2010
  (tonnas baltā cukura ekvivalentā) | Reģionālais aizsardzības slieksnis
  2010/2011
  (tonnas baltā cukura ekvivalentā) | Reģionālais aizsardzības slieksnis
  2011/2012
  2012/2013
  2013/2014
  2014/2015
  (tonnas baltā cukura ekvivalentā) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrālāfrika – ne-LDC | | 09.4241 | 10 186,1 | 10 186,1 | 10 186,1 |
| Rietumāfrika – ne-LDC | Kotdivuāra | 09.4242 | 10 186,1 | 10 186,1 | 10 186,1 |
| Dienvidāfrikas Attīstības kopiena – ne-LDC | Svazilenda | 09.4243 | 166 081,2 | 174 631,9 | 192 954,5 |
| Austrumāfrikas Kopiena – ne-LDC | Kenija | 09.4244 | 12 907,9 | 13 572,4 | 14 996,5 |
| Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstu grupa (ESA) – ne-LDC | Maurīcija
  Zimbabve | 09.4245 | 544 711,6 | 572 755,9 | 632 850,9 |
| Klusā okeāna valstis – ne-LDC | Fidži | 09.4246 | 181 570,5 | 190 918,6 | 210 950,3 |
| Cariforum – ne-LDC | Barbadosa
  Beliza
  Dominikānas Republika
  Gajāna
  Jamaika
  Trinidāda un Tobāgo | 09.4247 | 454 356,6 | 477 749,0 | 527 875,6 |

Reģions

Trešās valstis

Atsauces numurs

Reģionālais aizsardzības slieksnis

2009/2010

(tonnas baltā cukura ekvivalentā)

Reģionālais aizsardzības slieksnis

2010/2011

(tonnas baltā cukura ekvivalentā)

Reģionālais aizsardzības slieksnis

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

(tonnas baltā cukura ekvivalentā)

Centrālāfrika – ne-LDC

09.4241

10 186,1

10 186,1

10 186,1

Rietumāfrika – ne-LDC

Kotdivuāra

09.4242

10 186,1

10 186,1

10 186,1

Dienvidāfrikas Attīstības kopiena – ne-LDC

Svazilenda

09.4243

166 081,2

174 631,9

192 954,5

Austrumāfrikas Kopiena – ne-LDC

Kenija

09.4244

12 907,9

13 572,4

14 996,5

Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstu grupa (ESA) – ne-LDC

Maurīcija

Zimbabve

09.4245

544 711,6

572 755,9

632 850,9

Klusā okeāna valstis – ne-LDC

Fidži

09.4246

181 570,5

190 918,6

210 950,3

Cariforum – ne-LDC

Barbadosa

Beliza

Dominikānas Republika

Gajāna

Jamaika

Trinidāda un Tobāgo

09.4247

454 356,6

477 749,0

527 875,6

---

II PIELIKUMS

| 2009/2010
  (tonnas baltā cukura ekvivalentā) | 2010/2011
  (tonnas baltā cukura ekvivalentā) | 2011/2012
  2012/2013
  2013/2014
  2014/2015
  (tonnas baltā cukura ekvivalentā) |
| --- | --- | --- |
| 1 380 000 | 1 450 000 | 1 600 000 |

2009/2010

(tonnas baltā cukura ekvivalentā)

2010/2011

(tonnas baltā cukura ekvivalentā)

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

(tonnas baltā cukura ekvivalentā)

1 380 000

1 450 000

1 600 000

---

III PIELIKUMS

Regulas 4. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētās eksporta licences paraugs

Image

---

IV PIELIKUMS

I.   Definīcijas:

TACPLDC= kopējais nedēļā pieprasītais daudzums ĀKK–LDC valstīm (atsauces numurs 09.4231)

N= atsauces numurs ĀKK-ne-LDC valstīm (09.4241 līdz 09.4247)

RSTN= reģionālais aizsardzības slieksnis atsauces numuram N

WAN= nedēļā pieprasītie daudzumi atsauces numuram N

CWAN= kopējie nedēļā pieprasītie daudzumi atsauces numuram N, neskaitot pēdējo paziņojumu

ACN= piešķīruma koeficients atsauces numuram N

RESQ= atlikušais daudzums, kas jāsadala pēc ACN piemērošanas

RESQN= atlikušais daudzums, ko piešķir atsauces numuram N

II.   Šīs regulas 5. panta 1. punktā minētā piešķīruma koeficienta aprēķināšana

| II.1. | Katram N:

  ACN = ((RSTN – CWAN) / WAN * 100)%
  Ja ACN ir negatīvs, ACN nosaka kā 0 %.
  Ja ACN ir 100 % vai vairāk, ACN nosaka kā 100 %. |
| --- | --- |

II.1.

Katram N:

ACN = ((RSTN – CWAN) / WAN * 100)%

Ja ACN ir negatīvs, ACN nosaka kā 0 %.

Ja ACN ir 100 % vai vairāk, ACN nosaka kā 100 %.

| II.2. | Ja
  (TACPLDC + Σ (CWAN + ACN * WAN) visiem reģioniem ar reģionālo aizsardzības slieksni) ir mazāks par 3,5 miljoniem tonnu
  VAI
  Σ ((CWAN + ACN * WAN) visiem reģioniem ar reģionālo aizsardzības slieksni) ir mazāks par reģionālo aizsardzības slieksni,
  tad:

  RESQ = maksimāli
  3,5 miljoni tonnu – (TACPDLC + Σ ((CWAN + ACN * WAN) visiem reģioniem ar reģionālo aizsardzības slieksni)
  un
  reģionālais aizsardzības slieksnis – Σ ((CWAN + ACN * WAN) visiem reģioniem ar reģionālo aizsardzības slieksni).
  Ja ACN ir zemāks par 100 %:

  RESQN = RESQ * (((1–ACN) * WAN)/(Σ (((1–ACN) * WAN) atsauces numuriem ar ACN < 100 %)))
  “jauns ACN” = ((“iepriekšējais ACN”*WAN) + RESQN)/WAN |
| --- | --- |

II.2.

Ja

(TACPLDC + Σ (CWAN + ACN * WAN) visiem reģioniem ar reģionālo aizsardzības slieksni) ir mazāks par 3,5 miljoniem tonnu

VAI

Σ ((CWAN + ACN * WAN) visiem reģioniem ar reģionālo aizsardzības slieksni) ir mazāks par reģionālo aizsardzības slieksni,

tad:

RESQ = maksimāli

3,5 miljoni tonnu – (TACPDLC + Σ ((CWAN + ACN * WAN) visiem reģioniem ar reģionālo aizsardzības slieksni)

un

reģionālais aizsardzības slieksnis – Σ ((CWAN + ACN * WAN) visiem reģioniem ar reģionālo aizsardzības slieksni).

Ja ACN ir zemāks par 100 %:

RESQN = RESQ * (((1–ACN) * WAN)/(Σ (((1–ACN) * WAN) atsauces numuriem ar ACN < 100 %)))

“jauns ACN” = ((“iepriekšējais ACN”*WAN) + RESQN)/WAN

---

V PIELIKUMS

A.   Regulas 4. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktā minētie ieraksti:

| — | : | bulgāru valodā | : | Прилагане на Регламент (ЕО) No 828/2009, ВОО/СИП. Референтен номер [вписва се референтен номер в съответствие с приложение I] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Aplicación del Reglamento (CE) no 828/2009, TMA/AAE. Número de referencia [el número de referencia se incluirá conforme a lo dispuesto en el anexo I] |
| — | : | čehu valodā | : | Použití nařízení (ES) č. 828/2009, EBA/EPA. Referenční číslo (vloží se referenční číslo v souladu s přílohou I) |
| — | : | dāņu valodā | : | Anvendelse af forordning (EF) nr. 828/2009 EBA/EPA. Referencenummer [referencenummer skal indsættes i overensstemmelse med bilag I] |
| — | : | vācu valodā | : | Anwendung der Verordnung (EG) Nr. 828/2009, EBA/EPA. Referenznummer [Referenznummer gemäß Anhang I einfügen] |
| — | : | igauņu valodā | : | Kohaldatakse määrust (EÜ) nr 828/2009, EBA/EPA. Viitenumber [lisatakse vastavalt I lisale] |
| — | : | grieķu valodā | : | Εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 828/2009, EB A/ΕΡΑ. Αύξων αριθμός (να συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το παράρτημα Ι) |
| — | : | angļu valodā | : | Application of Regulation (EC) No 828/2009, EBA/EPA. Reference number [reference number to be inserted in accordance with Annex I] |
| — | : | franču valodā | : | Application du règlement (CE) no 828/2009, EBA/APE. Numéro de référence (numéro de référence à insérer conformément à l’annexe I) |
| — | : | itāļu valodā | : | Applicazione del regolamento (CE) n. 828/2009, EBA/APE. Numero di riferimento (inserire in base all’allegato I) |
| — | : | latviešu valodā | : | Regulas (EK) Nr. 828/2009 piemērošana, EBA/EPA. Atsauces numurs [jāieraksta atsauces numurs saskaņā ar I pielikumu] |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Taikomas reglamentas (EB) Nr. 828/2009, EBA/EPS. Eilės Nr. (eilės numeris įrašytinas pagal I priedą) |
| — | : | ungāru valodā | : | A(z) 828/2009/EK rendelet alkalmazása, EBA/GPM. Hivatkozási szám [hivatkozási szám az I. melléklet szerint] |
| — | : | maltiešu valodā | : | Applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 828/2009, EBA/EPA. Numru ta’ referenza [in-numru ta’ referenza għandu jiddaħħal skont l-Anness I] |
| — | : | holandiešu valodā | : | Toepassing van Verordening (EG) nr. 828/2009, EBA/EPO. Referentienummer [zie bijlage I] |
| — | : | poļu valodā | : | Zastosowanie rozporządzenia (WE) nr 828/2009, EBA/EPA. Numer referencyjny [numer referencyjny należy wstawić zgodnie z załącznikiem I] |
| — | : | portugāļu valodā | : | Aplicação do Regulamento (CE) n.o 828/2009, TMA/APE. Número de referência [número de referência a inserir em conformidade com o anexo I] |
| — | : | rumāņu valodā | : | Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 828/2009, EBA/EPA. Număr de referință [a se introduce numărul de referință în conformitate cu anexa I] |
| — | : | slovāku valodā | : | Uplatňovanie nariadenia (ES) č. 828/2009, EBA/EPA. Referenčné číslo (referenčné číslo sa vloží podľa prílohy I) |
| — | : | slovēņu valodā | : | Uporaba Uredbe (ES) št. 828/2009, EBA/EPA. Zaporedna številka [vstaviti zaporedno številko v skladu s Prilogo I]. |
| — | : | somu valodā | : | Asetuksen (EY) N:o 828/2009 soveltaminen, kaikki paitsi aseet/talouskumppanuussopimus. Viitenumero [viitenumero lisätään liitteen I mukaisesti] |
| — | : | zviedru valodā | : | Tillämpning av förordning (EG) nr 828/2009, EBA/EPA. Referensnummer [referensnumret ska anges i enlighet med bilaga I] |

—

:

bulgāru valodā

:

Прилагане на Регламент (ЕО) No 828/2009, ВОО/СИП. Референтен номер [вписва се референтен номер в съответствие с приложение I]

—

:

spāņu valodā

:

Aplicación del Reglamento (CE) no 828/2009, TMA/AAE. Número de referencia [el número de referencia se incluirá conforme a lo dispuesto en el anexo I]

—

:

čehu valodā

:

Použití nařízení (ES) č. 828/2009, EBA/EPA. Referenční číslo (vloží se referenční číslo v souladu s přílohou I)

—

:

dāņu valodā

:

Anvendelse af forordning (EF) nr. 828/2009 EBA/EPA. Referencenummer [referencenummer skal indsættes i overensstemmelse med bilag I]

—

:

vācu valodā

:

Anwendung der Verordnung (EG) Nr. 828/2009, EBA/EPA. Referenznummer [Referenznummer gemäß Anhang I einfügen]

—

:

igauņu valodā

:

Kohaldatakse määrust (EÜ) nr 828/2009, EBA/EPA. Viitenumber [lisatakse vastavalt I lisale]

—

:

grieķu valodā

:

Εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 828/2009, EB A/ΕΡΑ. Αύξων αριθμός (να συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το παράρτημα Ι)

—

:

angļu valodā

:

Application of Regulation (EC) No 828/2009, EBA/EPA. Reference number [reference number to be inserted in accordance with Annex I]

—

:

franču valodā

:

Application du règlement (CE) no 828/2009, EBA/APE. Numéro de référence (numéro de référence à insérer conformément à l’annexe I)

—

:

itāļu valodā

:

Applicazione del regolamento (CE) n. 828/2009, EBA/APE. Numero di riferimento (inserire in base all’allegato I)

—

:

latviešu valodā

:

Regulas (EK) Nr. 828/2009 piemērošana, EBA/EPA. Atsauces numurs [jāieraksta atsauces numurs saskaņā ar I pielikumu]

—

:

lietuviešu valodā

:

Taikomas reglamentas (EB) Nr. 828/2009, EBA/EPS. Eilės Nr. (eilės numeris įrašytinas pagal I priedą)

—

:

ungāru valodā

:

A(z) 828/2009/EK rendelet alkalmazása, EBA/GPM. Hivatkozási szám [hivatkozási szám az I. melléklet szerint]

—

:

maltiešu valodā

:

Applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 828/2009, EBA/EPA. Numru ta’ referenza [in-numru ta’ referenza għandu jiddaħħal skont l-Anness I]

—

:

holandiešu valodā

:

Toepassing van Verordening (EG) nr. 828/2009, EBA/EPO. Referentienummer [zie bijlage I]

—

:

poļu valodā

:

Zastosowanie rozporządzenia (WE) nr 828/2009, EBA/EPA. Numer referencyjny [numer referencyjny należy wstawić zgodnie z załącznikiem I]

—

:

portugāļu valodā

:

Aplicação do Regulamento (CE) n.o 828/2009, TMA/APE. Número de referência [número de referência a inserir em conformidade com o anexo I]

—

:

rumāņu valodā

:

Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 828/2009, EBA/EPA. Număr de referință [a se introduce numărul de referință în conformitate cu anexa I]

—

:

slovāku valodā

:

Uplatňovanie nariadenia (ES) č. 828/2009, EBA/EPA. Referenčné číslo (referenčné číslo sa vloží podľa prílohy I)

—

:

slovēņu valodā

:

Uporaba Uredbe (ES) št. 828/2009, EBA/EPA. Zaporedna številka [vstaviti zaporedno številko v skladu s Prilogo I].

—

:

somu valodā

:

Asetuksen (EY) N:o 828/2009 soveltaminen, kaikki paitsi aseet/talouskumppanuussopimus. Viitenumero [viitenumero lisätään liitteen I mukaisesti]

—

:

zviedru valodā

:

Tillämpning av förordning (EG) nr 828/2009, EBA/EPA. Referensnummer [referensnumret ska anges i enlighet med bilaga I]

B.   Regulas 4. panta 3. punkta e) apakšpunktā minētie ieraksti:

| — | : | bulgāru valodā | : | Мито „0“ — Регламент (ЕО) No 828/2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Derecho de aduana «0» — Reglamento (CE) no 828/2009, |
| — | : | čehu valodā | : | Clo „0“ – nařízení (ES) č. 828/2009 |
| — | : | dāņu valodā | : | Toldsats »0« — Forordning (EF) nr. 828/2009 |
| — | : | vācu valodā | : | Zollsatz „0“ — Verordnung (EG) Nr. 828/2009 |
| — | : | igauņu valodā | : | Tollimaks „0” – määrus (EÜ) nr 828/2009 |
| — | : | grieķu valodā | : | Τελωνειακός δασμός «0» — Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 828/2009 της ΕΕ |
| — | : | angļu valodā | : | Customs duty ‘0’ — Regulation (EC) No 828/2009 |
| — | : | franču valodā | : | Droit de douane «0» — règlement (CE) no 828/2009 |
| — | : | itāļu valodā | : | Dazio doganale nullo — Regolamento (CE) n. 828/2009 |
| — | : | latviešu valodā | : | Muitas nodoklis ar “0” likmi – Regula (EK) Nr. 828/2009 |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Muito mokestis „0“ – Reglamentas (EB) Nr. 828/2009 |
| — | : | ungāru valodā | : | „0” vámtétel – 828/2009/EK rendelet |
| — | : | maltiešu valodā | : | Id-dazju tad-dwana “0” – Ir-Regolament (KE) Nru 828/2009 |
| — | : | holandiešu valodā | : | Douanerecht „0” — Verordening (EG) nr. 828/2009 |
| — | : | poļu valodā | : | Stawka celna „0” – rozporządzenie (WE) nr 828/2009 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Direito aduaneiro nulo — Regulamento (CE) n.o 828/2009 |
| — | : | rumāņu valodā | : | Taxă vamală „0” – Regulamentul (CE) nr. 828/2009 |
| — | : | slovāku valodā | : | Clo „0“ – nariadenie (ES) č. 828/2009 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Carina „0“ – Uredba (ES) št. 828/2009 |
| — | : | somu valodā | : | Tulli ”0” – Asetus (EY) N:o 828/2009 |
| — | : | zviedru valodā | : | Tullsats ”0” – Förordning (EG) nr 828/2009 |

—

:

bulgāru valodā

:

Мито „0“ — Регламент (ЕО) No 828/2009

—

:

spāņu valodā

:

Derecho de aduana «0» — Reglamento (CE) no 828/2009,

—

:

čehu valodā

:

Clo „0“ – nařízení (ES) č. 828/2009

—

:

dāņu valodā

:

Toldsats »0« — Forordning (EF) nr. 828/2009

—

:

vācu valodā

:

Zollsatz „0“ — Verordnung (EG) Nr. 828/2009

—

:

igauņu valodā

:

Tollimaks „0” – määrus (EÜ) nr 828/2009

—

:

grieķu valodā

:

Τελωνειακός δασμός «0» — Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 828/2009 της ΕΕ

—

:

angļu valodā

:

Customs duty ‘0’ — Regulation (EC) No 828/2009

—

:

franču valodā

:

Droit de douane «0» — règlement (CE) no 828/2009

—

:

itāļu valodā

:

Dazio doganale nullo — Regolamento (CE) n. 828/2009

—

:

latviešu valodā

:

Muitas nodoklis ar “0” likmi – Regula (EK) Nr. 828/2009

—

:

lietuviešu valodā

:

Muito mokestis „0“ – Reglamentas (EB) Nr. 828/2009

—

:

ungāru valodā

:

„0” vámtétel – 828/2009/EK rendelet

—

:

maltiešu valodā

:

Id-dazju tad-dwana “0” – Ir-Regolament (KE) Nru 828/2009

—

:

holandiešu valodā

:

Douanerecht „0” — Verordening (EG) nr. 828/2009

—

:

poļu valodā

:

Stawka celna „0” – rozporządzenie (WE) nr 828/2009

—

:

portugāļu valodā

:

Direito aduaneiro nulo — Regulamento (CE) n.o 828/2009

—

:

rumāņu valodā

:

Taxă vamală „0” – Regulamentul (CE) nr. 828/2009

—

:

slovāku valodā

:

Clo „0“ – nariadenie (ES) č. 828/2009

—

:

slovēņu valodā

:

Carina „0“ – Uredba (ES) št. 828/2009

—

:

somu valodā

:

Tulli ”0” – Asetus (EY) N:o 828/2009

—

:

zviedru valodā

:

Tullsats ”0” – Förordning (EG) nr 828/2009

---

| 11.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 829/2009

(2009. gada 9. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot strupdeguna garastes Vb, VI un VII zonā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2008, ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), ir noteiktas kvotas 2009. un 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2008, ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), ir noteiktas kvotas 2009. un 2010. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2009. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. septembrī

Komisijas vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 352, 31.12.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 4/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | SPĀNIJA |
| Krājums | RNG/5B67- |
| Suga | Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) |
| Zona | Vb, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |
| Datums | 28.7.2009. |

Nr.

4/DSS

Dalībvalsts

SPĀNIJA

Krājums

RNG/5B67-

Suga

Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris)

Zona

Vb, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā)

Datums

28.7.2009.

---

| 11.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 830/2009

(2009. gada 9. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot zilo jūras līdaku II, IV un V zonā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2008, ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), ir noteiktas kvotas 2009. un 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2008, ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), ir noteiktas kvotas 2009. un 2010. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2009. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. septembrī

Komisijas vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 352, 31.12.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 2/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā karaliste/GBR |
| Krājums | BLI/245- |
| Suga | Zilā jūras līdaka (Molva dypterygia) |
| Zona | II, IV un V (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |
| Datums | 8.8.2009. |

Nr.

2/DSS

Dalībvalsts

Apvienotā karaliste/GBR

Krājums

BLI/245-

Suga

Zilā jūras līdaka (Molva dypterygia)

Zona

II, IV un V (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā)

Datums

8.8.2009.

---

| 11.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/30

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 831/2009

(2009. gada 10. septembris),

ar ko nosaka ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kukurūzai saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 676/2009 minēto konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 676/2009 (2) tika izsludināts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu trešo valstu izcelsmes kukurūzas importam Spānijā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 676/2009 (2) tika izsludināts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu trešo valstu izcelsmes kukurūzas importam Spānijā.

| (2) | Saskaņā ar 8. pantu Komisijas 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1296/2008, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (3), Komisija atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minētajai procedūrai var pieņemt lēmumu par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. Nosakot šo maksimālo nodokļa samazinājumu, jo īpaši jāņem vērā kritēriji, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1296/2008 7. un 8. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 8. pantu Komisijas 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1296/2008, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (3), Komisija atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minētajai procedūrai var pieņemt lēmumu par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. Nosakot šo maksimālo nodokļa samazinājumu, jo īpaši jāņem vērā kritēriji, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1296/2008 7. un 8. pantā.

| (3) | Par konkursa uzvarētājiem tiek pasludināti visi pretendenti, kuru piedāvātais samazinājums atbilst ievedmuitas nodokļa maksimālajam samazinājumam vai ir mazāks par to. |
| --- | --- |

(3)

Par konkursa uzvarētājiem tiek pasludināti visi pretendenti, kuru piedāvātais samazinājums atbilst ievedmuitas nodokļa maksimālajam samazinājumam vai ir mazāks par to.

| (4) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(4)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz piedāvājumiem, kas iesniegti no 2009. gada 28. augusta līdz 2009. gada 10. septembrim saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 676/2009 minēto konkursu, ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kukurūzai nosaka 32,00 EUR/t par kopējo maksimālo daudzumu 14 166 tonnu apjomā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 11. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 10. septembrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 196, 28.7.2009., 6. lpp.

2

(3)  OV L 340, 19.12.2008., 57. lpp.

3

---

| 11.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 832/2009

(2009. gada 10. septembris),

ar ko nosaka ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kukurūzai saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 677/2009 minēto konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 677/2009 (2) tika izsludināts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu trešo valstu izcelsmes kukurūzas importam Portugālē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 677/2009 (2) tika izsludināts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu trešo valstu izcelsmes kukurūzas importam Portugālē.

| (2) | Saskaņā ar 8. pantu Komisijas 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1296/2008, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (3), Komisija atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minētajai procedūrai var pieņemt lēmumu par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. Nosakot šo nodokļa maksimālo samazinājumu, jo īpaši jāņem vērā kritēriji, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1296/2008 7. un 8. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 8. pantu Komisijas 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1296/2008, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo importam Spānijā un kukurūzas importam Portugālē (3), Komisija atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minētajai procedūrai var pieņemt lēmumu par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. Nosakot šo nodokļa maksimālo samazinājumu, jo īpaši jāņem vērā kritēriji, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1296/2008 7. un 8. pantā.

| (3) | Par konkursa uzvarētājiem tiek pasludināti visi pretendenti, kuru piedāvātais samazinājums atbilst ievedmuitas maksimālajam samazinājumam vai ir mazāks par to. |
| --- | --- |

(3)

Par konkursa uzvarētājiem tiek pasludināti visi pretendenti, kuru piedāvātais samazinājums atbilst ievedmuitas maksimālajam samazinājumam vai ir mazāks par to.

| (4) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(4)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz piedāvājumiem, kas iesniegti no 2009. gada 28. augusta līdz 2009. gada 10. septembrim saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 677/2009 minēto konkursu, ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kukurūzai nosaka 25,95 EUR/t apmērā par kopējo maksimālo daudzumu 6 396 tonnu apjomā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 11. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 10. septembrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 196, 28.7.2009., 7. lpp.

2

(3)  OV L 340, 19.12.2008., 57. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 11.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 240/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 240/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 10. septembris),

ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta detalizētai pārbaudei saistībā ar iespējamo biksafēna iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 6771)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/700/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt to darbīgo vielu Kopienas sarakstu, kuras atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt to darbīgo vielu Kopienas sarakstu, kuras atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos.

| (2) | Bayer CropScience2008. gada 8. oktobrī iesniedza Apvienotās Karalistes iestādēm dokumentāciju par darbīgo vielu biksafēnu, pievienojot pieteikumu tās iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Bayer CropScience2008. gada 8. oktobrī iesniedza Apvienotās Karalistes iestādēm dokumentāciju par darbīgo vielu biksafēnu, pievienojot pieteikumu tās iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (3) | Apvienotās Karalistes iestādes Komisijai norādīja, ka pēc sākotnējām pārbaudēm dokumentācija par minēto darbīgo vielu atzīstama par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā minētajām datu un informācijas prasībām. Iesniegtā dokumentācija atzīstama arī par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā darbīgā viela. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu attiecīgais iesniedzējs pēc tam nosūtīja dokumentāciju Komisijai un citām dalībvalstīm un par to informēja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotās Karalistes iestādes Komisijai norādīja, ka pēc sākotnējām pārbaudēm dokumentācija par minēto darbīgo vielu atzīstama par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā minētajām datu un informācijas prasībām. Iesniegtā dokumentācija atzīstama arī par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā darbīgā viela. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu attiecīgais iesniedzējs pēc tam nosūtīja dokumentāciju Komisijai un citām dalībvalstīm un par to informēja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju.

| (4) | Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentāciju principā atzīst par atbilstīgu II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām un, vismaz attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur attiecīgo darbīgo vielu, – Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentāciju principā atzīst par atbilstīgu II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām un, vismaz attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur attiecīgo darbīgo vielu, – Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām.

| (5) | Šis lēmums nedrīkst ierobežot Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, lai precizētu konkrētus jautājumus dokumentācijā. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums nedrīkst ierobežot Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, lai precizētu konkrētus jautājumus dokumentācijā.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Neskarot Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 4. punktu, tā dokumentācija par šā lēmuma pielikumā noteikto darbīgo vielu, kura iesniegta Komisijai un dalībvalstīm, lai šo vielu iekļautu minētās direktīvas I pielikumā, principā atbilst minētās direktīvas II pielikumā paredzētajām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju.

Ņemot vērā ierosinātos izmantošanas veidus, dokumentācija atbilst arī minētās direktīvas III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā darbīgā viela.

2. pants

Cik iespējams drīz un ne vēlāk kā viena gada laikā no šā lēmuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ziņotāja dalībvalsts detalizēti pārbauda 1. pantā minēto dokumentāciju un nosūta Komisijai pārbaudes secinājumus, pievienojot ieteikumu 1. pantā minēto darbīgo vielu iekļaut vai neiekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, un iekļaušanas nosacījumus.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 10. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

DARBĪGĀ VIELA, UZ KO ATTIECAS ŠIS LĒMUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs | Pieteikuma iesniedzējs | Piemērošanas datums | Ziņotāja dalībvalsts |
| --- | --- | --- | --- |
| Biksafēns

  CIPAC Nr.: vēl nav piešķirts | Bayer CropScience | 2008. gada 8. oktobris | Apvienotā Karaliste |

Vispārpieņemtais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs

Pieteikuma iesniedzējs

Piemērošanas datums

Ziņotāja dalībvalsts

Biksafēns

CIPAC Nr.: vēl nav piešķirts

Bayer CropScience

2008. gada 8. oktobris

Apvienotā Karaliste

---