# Euroopa Liidu L 223/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.223.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 223 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide26. august 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.223.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 223

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide26. august 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 770/2009, 25. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 771/2009, 25. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 seoses teatavate turustusnormidega puu- ja köögiviljasektoris | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 772/2009, 25. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 tomatite suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 773/2009, 20. august 2009, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük VI püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna EÜ vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 774/2009, 25. august 2009, millega 112. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 24 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2009/112/EÜ, 25. august 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta | 26 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2009/113/EÜ, 25. august 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta | 31 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 770/2009, 25. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 771/2009, 25. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 seoses teatavate turustusnormidega puu- ja köögiviljasektoris

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 772/2009, 25. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 tomatite suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 773/2009, 20. august 2009, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük VI püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna EÜ vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 774/2009, 25. august 2009, millega 112. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

24

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2009/112/EÜ, 25. august 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta

26

*

Komisjoni direktiiv 2009/113/EÜ, 25. august 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta

31

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 26.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 770/2009,

25. august 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. augustil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 33,6 |
| XS | 19,8 |
| ZZ | 26,7 |
| 0707 00 05 | MK | 33,2 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 68,1 |
| 0709 90 70 | TR | 107,8 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 50 10 | AR | 76,0 |
| UY | 94,9 |
| ZA | 67,3 |
| ZZ | 79,4 |
| 0806 10 10 | EG | 174,8 |
| IL | 86,7 |
| TR | 106,8 |
| ZA | 151,7 |
| ZZ | 130,0 |
| 0808 10 80 | AR | 114,4 |
| BR | 61,1 |
| CL | 82,9 |
| NZ | 85,6 |
| US | 95,4 |
| UY | 42,1 |
| ZA | 83,2 |
| ZZ | 80,7 |
| 0808 20 50 | AR | 113,9 |
| CN | 60,3 |
| TR | 130,3 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 101,7 |
| 0809 30 | TR | 123,3 |
| ZZ | 123,3 |
| 0809 40 05 | TR | 90,9 |
| ZZ | 90,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

33,6

XS

19,8

ZZ

26,7

0707 00 05

MK

33,2

TR

103,0

ZZ

68,1

0709 90 70

TR

107,8

ZZ

107,8

0805 50 10

AR

76,0

UY

94,9

ZA

67,3

ZZ

79,4

0806 10 10

EG

174,8

IL

86,7

TR

106,8

ZA

151,7

ZZ

130,0

0808 10 80

AR

114,4

BR

61,1

CL

82,9

NZ

85,6

US

95,4

UY

42,1

ZA

83,2

ZZ

80,7

0808 20 50

AR

113,9

CN

60,3

TR

130,3

ZA

102,4

ZZ

101,7

0809 30

TR

123,3

ZZ

123,3

0809 40 05

TR

90,9

ZZ

90,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 26.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 771/2009,

25. august 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 seoses teatavate turustusnormidega puu- ja köögiviljasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 103a ja artikli 121 punkti a koos artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) on alates 1. juulist 2009 turustusnormide sätete suhtes oluliselt muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1221/2008 (3). Toodete üldisest turustusnormist vabastamist käsitlevat uut sätet tuleks siiski täpsustada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) on alates 1. juulist 2009 turustusnormide sätete suhtes oluliselt muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1221/2008 (3). Toodete üldisest turustusnormist vabastamist käsitlevat uut sätet tuleks siiski täpsustada.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikli 53 lõikes 7 on sätestatud, et võrdlusperioodi turustatud toodangu väärtus arvutatakse kõnealuses artiklis osutatud võrdlusperioodil kohaldatavate õigusaktide alusel. Kõnealust põhimõtet on soovitatav rakendada ka tootjarühmade turustatud toodangu väärtuse puhul. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikli 53 lõikes 7 on sätestatud, et võrdlusperioodi turustatud toodangu väärtus arvutatakse kõnealuses artiklis osutatud võrdlusperioodil kohaldatavate õigusaktide alusel. Kõnealust põhimõtet on soovitatav rakendada ka tootjarühmade turustatud toodangu väärtuse puhul.

| (3) | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni põllumajanduse kvaliteedistandardite (UNECE) töörühm vaatas 2008. aastal läbi salati, kähara endiivia ja eskariooli, pirnide ja tomatite UNECE normid. Kuna konkreetsed puu- ja köögivilja turustusnormid on ühenduse tasandil olemas, peaksid need tarbetute kaubandustõkete vältimiseks olema samad mis UNECE normid. Seepärast tuleks määrusega (EÜ) nr 1580/2007 ettenähtud kõnealuse puu- ja köögivilja konkreetsed turustusnormid ühtlustada UNECE normidega. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni põllumajanduse kvaliteedistandardite (UNECE) töörühm vaatas 2008. aastal läbi salati, kähara endiivia ja eskariooli, pirnide ja tomatite UNECE normid. Kuna konkreetsed puu- ja köögivilja turustusnormid on ühenduse tasandil olemas, peaksid need tarbetute kaubandustõkete vältimiseks olema samad mis UNECE normid. Seepärast tuleks määrusega (EÜ) nr 1580/2007 ettenähtud kõnealuse puu- ja köögivilja konkreetsed turustusnormid ühtlustada UNECE normidega.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1580/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1580/2007 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1580/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõike 3b punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | CN-koodi 0709 59 alla kuuluvad metsaseened”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõike 3b punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

CN-koodi 0709 59 alla kuuluvad metsaseened”;

| 2) | Artiklisse 44 lisatakse lõige 3:
  „3.   Turustatud toodangu väärtus arvutatakse selliste õigusaktide alusel, mida kohaldatakse sellel ajavahemikul, mille kohta abi taotletakse.”; |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 44 lisatakse lõige 3:

„3.   Turustatud toodangu väärtus arvutatakse selliste õigusaktide alusel, mida kohaldatakse sellel ajavahemikul, mille kohta abi taotletakse.”;

| 3) | I lisa B osa punktid 4, 6 ja 10 asendatakse käesoleva määruse lisa A, B ja C osa tekstiga. |
| --- | --- |

3)

I lisa B osa punktid 4, 6 ja 10 asendatakse käesoleva määruse lisa A, B ja C osa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 336, 13.12.2008, lk 1.

3

---

LISA

A   OSA

„4. osa:   Salati, kähara endiivia ja eskariooli turustusnorm

I.   TOOTE MÄÄRATLEMINE

Käesolevat normi kohaldatakse järgmiste toodete suhtes:

| — | salastisordid (kultivarid), mis on kasvatatud:






  — | liigist Lactuca sativa L. var. capitata L. (peasalat, sealhulgas jääsalat), |
| --- | --- | --- |

—

salastisordid (kultivarid), mis on kasvatatud:

—

liigist Lactuca sativa L. var. capitata L. (peasalat, sealhulgas jääsalat),

| — | liigist Lactuca sativa L. var. longifolia Lam. (rooma salat), |
| --- | --- |

—

liigist Lactuca sativa L. var. longifolia Lam. (rooma salat),

| — | liigist Lactuca sativa L. var. crispa L. (lehtsalat), |
| --- | --- |

—

liigist Lactuca sativa L. var. crispa L. (lehtsalat),

| — | nende sortide hübriidid ja






  — | kähara endiivia sordid (kultivarid), mis on kasvatatud liigist Cichorium endivia L. var. crispum Lam. ja |
| --- | --- | --- |

—

nende sortide hübriidid ja

—

kähara endiivia sordid (kultivarid), mis on kasvatatud liigist Cichorium endivia L. var. crispum Lam. ja

| — | eskariooli sordid (kultivarid), mis on kasvatatud liigist Cichorium endivia L. var. latifolium Lam., |
| --- | --- |

—

eskariooli sordid (kultivarid), mis on kasvatatud liigist Cichorium endivia L. var. latifolium Lam.,

mida tuleb tarbijale müüa värskelt.

Seda normi ei kohaldata tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud toodete suhtes, üksikute lehtedena müüdava toote, juurepalliga salati või potis esitatud salati suhtes.

II.   KVALITEEDINÕUDED

Normis määratletakse müügivalmis ja pakendatud toodete kvaliteedinõuded.

A.   Miinimumnõuded

Võttes arvesse iga klassi erinõudeid ja lubatud hälbeid, peavad kõikide klasside tooted olema:

| — | terved, |
| --- | --- |

—

terved,

| — | veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud, |
| --- | --- |

—

veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud,

| — | puhtad ja lõigatud, st ilma mulla või muu kasvusubstraadita ning nähtava võõrolluseta, |
| --- | --- |

—

puhtad ja lõigatud, st ilma mulla või muu kasvusubstraadita ning nähtava võõrolluseta,

| — | värske välimusega, |
| --- | --- |

—

värske välimusega,

| — | taimekahjuriteta, |
| --- | --- |

—

taimekahjuriteta,

| — | taimekahjurite tekitatud kahjustusteta, |
| --- | --- |

—

taimekahjurite tekitatud kahjustusteta,

| — | turdunud, |
| --- | --- |

—

turdunud,

| — | putkumata, |
| --- | --- |

—

putkumata,

| — | ebatavalise pinnaniiskuseta, |
| --- | --- |

—

ebatavalise pinnaniiskuseta,

| — | võõra lõhna ja/või maitseta. |
| --- | --- |

—

võõra lõhna ja/või maitseta.

Salat võib olla värvuselt punakas, kui see on põhjustatud madalast temperatuurist kasvu ajal ja kui see ei mõjuta märkimisväärselt salati üldilmet.

Juured tuleb lõigata välimiste lehtede kinnituskoha vahetust lähedusest ja lõige peab olema puhas.

Toode peab olema tavapäraselt arenenud. Tooted peavad olema niisuguses valmimisastmes ja seisukorras, et need:

| — | taluvad vedu ja käitlemist, |
| --- | --- |

—

taluvad vedu ja käitlemist,

| — | jõuavad sihtkohta rahuldavas seisukorras. |
| --- | --- |

—

jõuavad sihtkohta rahuldavas seisukorras.

B.   Liigitamine

Tooted liigitatakse kahte järgnevalt määratletud klassi:

i)   I klass

Selle klassi toode peab olema hea kvaliteediga. Toode peab olema sordile ja kaubanduslikule tüübile iseloomulik, eriti värvuse osas.

Toode peab olema:

| — | ilusa kujuga, |
| --- | --- |

—

ilusa kujuga,

| — | tugev, võttes arvesse viljelusmeetodit ja toote liiki, |
| --- | --- |

—

tugev, võttes arvesse viljelusmeetodit ja toote liiki,

| — | kahjustusteta või söögikõlblikkust mõjutava riknemiseta, |
| --- | --- |

—

kahjustusteta või söögikõlblikkust mõjutava riknemiseta,

| — | külmakahjustusteta. |
| --- | --- |

—

külmakahjustusteta.

Peasalatil peab olema üks hästi arenenud südamik. Katte all kasvatatud peasalati südamik võib olla väike.

Rooma salatil peab olema südamik, mis võib olla väike.

Kähara endiivia ja eskariooli keskosa peab olema kollase värvusega.

ii)   II klass

Sellesse klassi kuulub toode, mida ei või liigitada I klassi, kuid mis vastab eespool nimetatud miinimumnõuetele.

Toode peab olema:

| — | piisavalt ilusa kujuga, |
| --- | --- |

—

piisavalt ilusa kujuga,

| — | kahjustusteta või riknemiseta, mis võib tõsiselt rikkuda söögikõlblikkust. |
| --- | --- |

—

kahjustusteta või riknemiseta, mis võib tõsiselt rikkuda söögikõlblikkust.

Tootel võivad olla järgmised vead, kui on säilinud selle põhilised kvaliteedi- ja säilivusomadused ning esitusviisi omadused:

| — | kerge värvusemuutus, |
| --- | --- |

—

kerge värvusemuutus,

| — | tühised taimekahjurite tekitatud kahjustused. |
| --- | --- |

—

tühised taimekahjurite tekitatud kahjustused.

Peasalatil peab olema südamik, mis võib olla väike. Katte all kasvatatud peasalati puhul on südamiku puudumine lubatud.

Rooma salatil ei pea olema südamikku.

III.   SUURUSNÕUDED

Suurus määratakse kindlaks ühe ühiku kaalu alusel.

A.   Miinimumkaal

I ja II klassi miinimumkaal on:

| | Avamaal kasvatatud | Katte all kasvatatud |
| --- | --- | --- |
| Peasalat (välja arvatud jääsalat) ja rooma salat (välja arvatud „Little gem”-tüüpi salat) | 150 g | 100 g |
| Jääsalat | 300 g | 200 g |
| Lehtsalat ja „Little gem”-tüüpi salat | 100 g | 100 g |
| Kähar endiivia ja eskariool | 200 g | 150 g |

Avamaal kasvatatud

Katte all kasvatatud

Peasalat (välja arvatud jääsalat) ja rooma salat (välja arvatud „Little gem”-tüüpi salat)

150 g

100 g

Jääsalat

300 g

200 g

Lehtsalat ja „Little gem”-tüüpi salat

100 g

100 g

Kähar endiivia ja eskariool

200 g

150 g

B.   Ühtsus

a)   Salat

Kõikides klassides ei tohi sama pakendi kõige kergema ja kõige raskema ühiku vahe ületada:

| — | 40 g, kui kergeim ühik kaalub kuni 150 g, |
| --- | --- |

—

40 g, kui kergeim ühik kaalub kuni 150 g,

| — | 100 g, kui kergeim ühik kaalub 150–300 g, |
| --- | --- |

—

100 g, kui kergeim ühik kaalub 150–300 g,

| — | 150 g, kui kergeim ühik kaalub 300–450 g, |
| --- | --- |

—

150 g, kui kergeim ühik kaalub 300–450 g,

| — | 300 g, kui kergeim ühik kaalub üle 450 g. |
| --- | --- |

—

300 g, kui kergeim ühik kaalub üle 450 g.

(b)   Kähar endiivia ja eskariool

Kõikides klassides ei tohi sama pakendi kõige kergema ja kõige raskema ühiku vahe ületada 300 g.

IV.   HÄLBEID KÄSITLEVAD NÕUDED

Igas partiis võib olla tooteid, mille kvaliteet ja suurus ei vasta pakendil näidatud klassi nõuetele.

A.   Kvaliteedihälbed

i)   I klass

Lubatud on koguhälve, mille puhul 10 % viljade arvust ei vasta selle klassi nõuetele, kuid vastab II klassi nõuetele. Selle hälbe piirides võib olla kokku kuni 1 % toodetest, mis ei vasta II klassi kvaliteedinõuetele ega miinimumnõuetele. Mädaplekkidega või muul viisil tarbimiseks kõlbmatuks muutunud tooted ei ole lubatud.

ii)   II klass

Lubatud on koguhälve, mille puhul viljade arvust 10 % ei vasta selle klassi nõuetele ega miinimumnõuetele. Mädaplekkidega või muul viisil tarbimiseks kõlbmatuks muutunud tooted ei ole lubatud.

B.   Suurushälbed

Kõikide klasside puhul on lubatud koguhälve 10 % ühikute arvust, mis ei vasta vastavatele suurusnõuetele, kuid mille kaal ei erine asjaomasest kaalust rohkem kui 10 % võrra.

V.   ESITUSVIISI KÄSITLEVAD NÕUDED

A.   Ühtsus

Kõigi pakendite sisu peab olema ühtlane ja sisaldama ainult sama päritoluga, sama sorti või kaubanduslikku tüüpi, sama kvaliteedi ja suurusega tooteid.

Selgelt eri värvi, sorti ja/või kaubanduslikku tüüpi toodete segu võib pakkida ühte kaubaüksusesse (1) tingimusel, et need on ühtlase kvaliteediga ning iga värvi, sordi ja/või kaubandusliku tüübi kaupa ühesuguse päritoluga.

Pakendi sisu nähtav osa peab esindama kogu pakendi sisu.

B.   Pakendamine

Tooted peavad olema pakitud nii, et need on nõuetekohaselt kaitstud. Tooted peavad olema pakendi suurust ja liiki arvestades mõistlikult pakitud, nii et ei jääks tühja ruumi ja tooted ei saaks muljuda.

Pakendi sisematerjal peab olema uus, puhas ja niisugune, et see ei riku tooteid välis- ega seespidiselt. Kaubanduslike andmetega varustatud materjalide, eelkõige paberi või templite kasutamine on lubatud, kui trükkimisel on kasutatud mürgivaba tinti või etikettide kinnitamisel mürgivaba liimi.

Pakend peab olema ilma igasuguste võõrkehadeta.

VI.   MÄRGISTAMISNÕUDED

Iga pakendi (2) ühel küljel peavad olema loetavate, püsivate ja väljastpoolt nähtavate tähtedega järgmised andmed.

A.   Identifitseerimistunnused:

Pakendaja ja/või saatja/lastisaatja:

| — | nimi ja aadress (st tänav/linn/piirkond/postiindeks ja riik juhul, kui see erineb päritoluriigist)
  või |
| --- | --- |

—

nimi ja aadress (st tänav/linn/piirkond/postiindeks ja riik juhul, kui see erineb päritoluriigist)

või

| — | siseriikliku asutuse tunnustatud koodmärk (3). |
| --- | --- |

—

siseriikliku asutuse tunnustatud koodmärk (3).

B.   Toote liik

| — | „Salat”, „Peasalat”, „Bataavia”, „Jääsalat”, „Rooma salat”, „Lehtsalat” (või vajaduse korral näiteks „Tammelehesalat”, „Lollo bionda”, „Lollo rossa”), „Kähar endiivia” või „Eskariool” või muud sünonüümid, kui pakendi sisu ei ole nähtav, |
| --- | --- |

—

„Salat”, „Peasalat”, „Bataavia”, „Jääsalat”, „Rooma salat”, „Lehtsalat” (või vajaduse korral näiteks „Tammelehesalat”, „Lollo bionda”, „Lollo rossa”), „Kähar endiivia” või „Eskariool” või muud sünonüümid, kui pakendi sisu ei ole nähtav,

| — | vajaduse korral „Little gem” või muud sünonüümid, |
| --- | --- |

—

vajaduse korral „Little gem” või muud sünonüümid,

| — | vajaduse korral märge „kasvatatud katte all” või muu vastav märge, |
| --- | --- |

—

vajaduse korral märge „kasvatatud katte all” või muu vastav märge,

| — | sordi nimi (ei ole kohustuslik), |
| --- | --- |

—

sordi nimi (ei ole kohustuslik),

| — | selgelt eri värvi, sorti ja/või kaubanduslikku tüüpi toodete segu sisaldavate kaubaüksuste puhul „Salatite segu” või samaväärne nimetus. Kui toode ei ole pakendis nähtav, tuleb märkida kaubaüksuse värvid, sordid või kaubanduslikud tüübid. |
| --- | --- |

—

selgelt eri värvi, sorti ja/või kaubanduslikku tüüpi toodete segu sisaldavate kaubaüksuste puhul „Salatite segu” või samaväärne nimetus. Kui toode ei ole pakendis nähtav, tuleb märkida kaubaüksuse värvid, sordid või kaubanduslikud tüübid.

C.   Toote päritolu

| — | Päritoluriik ja vajaduse korral tootmispiirkond või üleriigiline, piirkondlik või kohalik nimetus. |
| --- | --- |

—

Päritoluriik ja vajaduse korral tootmispiirkond või üleriigiline, piirkondlik või kohalik nimetus.

| — | Kaubaüksuste puhul, mis sisaldavad eri värvusega ja/või eri kaubanduslikku tüüpi erinevat päritolu toodete segu, märgitakse iga päritoluriik asjaomase värvuse, sordi ja/või kaubandusliku tüübi juurde. |
| --- | --- |

—

Kaubaüksuste puhul, mis sisaldavad eri värvusega ja/või eri kaubanduslikku tüüpi erinevat päritolu toodete segu, märgitakse iga päritoluriik asjaomase värvuse, sordi ja/või kaubandusliku tüübi juurde.

D.   Kaubanduslikud andmed

| — | Klass, |
| --- | --- |

—

Klass,

| — | suurus, mis on väljendatud ühiku miinimumkaaluna või ühikute arvuna, |
| --- | --- |

—

suurus, mis on väljendatud ühiku miinimumkaaluna või ühikute arvuna,

| — | netokaal (ei ole kohustuslik). |
| --- | --- |

—

netokaal (ei ole kohustuslik).

E.   Ametlik kontrollimärk (ei ole kohustuslik)

Esimeses lõigus nõutud andmeid ei pea märkima pakenditele, kui need sisaldavad müügipakendeid, mis on väljastpoolt selgelt nähtavad ja kõikidele müügipakenditele on kantud kõnealused andmed. Nimetatud pakenditel ei tohi olla eksitavaid märgiseid. Kui kõnealused pakendid on kaubaalustel, peavad vastavad andmed olema märgitud sildile, mis paigutatakse nähtavalt vähemalt kahele kaubaaluse küljele.”

B   OSA

„6. osa:   Pirnide turustusnorm

I.   TOOTE MÄÄRATLEMINE

Käesolevat normi kohaldatakse Pyrus communis L. pirnisortide (kultivarid) suhtes, mida tuleb tarbijale müüa värskelt; normi ei kohaldata tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud pirnide suhtes.

II.   KVALITEEDINÕUDED

Normis määratletakse müügivalmis ja pakendatud pirnide kvaliteedinõuded.

A.   Miinimumnõuded

Võttes arvesse iga klassi erinõudeid ja lubatud hälbeid, peavad kõikide klasside pirnid olema:

| — | terved, |
| --- | --- |

—

terved,

| — | veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud, |
| --- | --- |

—

veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud,

| — | puhtad, nähtavate võõrkehadeta, |
| --- | --- |

—

puhtad, nähtavate võõrkehadeta,

| — | taimekahjuriteta, |
| --- | --- |

—

taimekahjuriteta,

| — | kahjurite poolt viljalihale tekitatud kahjustusteta, |
| --- | --- |

—

kahjurite poolt viljalihale tekitatud kahjustusteta,

| — | ebatavalise pinnaniiskuseta, |
| --- | --- |

—

ebatavalise pinnaniiskuseta,

| — | võõra lõhna ja/või maitseta. |
| --- | --- |

—

võõra lõhna ja/või maitseta.

Pirnid peavad olema niisuguses valmimisastmes ja seisukorras, et:

| — | nende küpsemine võib jätkuda sordiomadustele vastava küpsusastmeni, |
| --- | --- |

—

nende küpsemine võib jätkuda sordiomadustele vastava küpsusastmeni,

| — | need taluvad vedu ja käitlemist, |
| --- | --- |

—

need taluvad vedu ja käitlemist,

| — | need jõuavad sihtkohta rahuldavas seisukorras. |
| --- | --- |

—

need jõuavad sihtkohta rahuldavas seisukorras.

B.   Liigitamine

Pirnid liigitatakse kolme järgnevalt määratletud klassi.

i)   Ekstraklass

Selle klassi pirnid peavad olema eriti hea kvaliteediga. Nende kuju, suurus ja värvus peavad olema sordile iseloomulikud ja nende vars peab olema terve.

Viljaliha peab olema täiesti veatu ja koor ilma krobelise korgistunud pinnata.

Viljad peavad olema veatud, välja arvatud tühised pindmised vead, kui need ei mõjuta vilja üldilmet, kvaliteeti, säilivust ega esitusviisi pakendis.

Pirnide viljalihas ei tohi olla kivisrakke.

ii)   I klass

Selle klassi pirnid peavad olema hea kvaliteediga. Nende kuju, suurus ja värvus peavad olema sordile iseloomulikud (4).

Viljaliha peab olema täiesti veatu ja koor ilma krobelise korgistunud pinnata.

Üksikutel viljadel võivad olla järgmised tühised vead, kui need ei mõjuta toote üldilmet, kvaliteeti, säilivust ega esitusviisi pakendis:

| — | tühised kujuvead, |
| --- | --- |

—

tühised kujuvead,

| — | tühised valmimisvead, |
| --- | --- |

—

tühised valmimisvead,

| — | tühised värvusvead, |
| --- | --- |

—

tühised värvusvead,

| — | väikesed pindmised vead, mis ei tohi ületada:






  — | pindmiste vigade puhul, |
| --- | --- | --- |

—

väikesed pindmised vead, mis ei tohi ületada:

—

pindmiste vigade puhul,

| — | 1 cm2 kogu pinnast muude vigade puhul, välja arvatud kärntõvest (Venturia pirina ja V. inaequalis) kahjustatud ala, mis ei tohi ületada 0,25 cm2 kogu pinnast, |
| --- | --- |

—

1 cm2 kogu pinnast muude vigade puhul, välja arvatud kärntõvest (Venturia pirina ja V. inaequalis) kahjustatud ala, mis ei tohi ületada 0,25 cm2 kogu pinnast,

| — | tühised muljutised, mis ei ületa 1 cm2 pinda. |
| --- | --- |

—

tühised muljutised, mis ei ületa 1 cm2 pinda.

Vars võib olla kergelt kahjustatud.

Pirnide viljalihas ei tohi olla kivisrakke.

iii)   II klass

Sellesse klassi kuuluvad pirnid, mida ei või liigitada kõrgematesse klassidesse, kuid mis vastavad eespool nimetatud miinimumnõuetele.

Viljaliha peab olema suuremate vigadeta.

Pirnidel võivad olla järgmised vead, kui on säilinud põhilised kvaliteedi- ja säilivusomadused ning esitusviisi omadused:

| — | kujuvead, |
| --- | --- |

—

kujuvead,

| — | valmimisvead, |
| --- | --- |

—

valmimisvead,

| — | värvusvead, |
| --- | --- |

—

värvusvead,

| — | veidi krobeline korgistunud pind, |
| --- | --- |

—

veidi krobeline korgistunud pind,

| — | pindmised vead, mis ei tohi ületada:






  — | 4 cm pikliku kujuga pindmiste vigade puhul, |
| --- | --- | --- |

—

pindmised vead, mis ei tohi ületada:

—

4 cm pikliku kujuga pindmiste vigade puhul,

| — | 2,5 cm2 kogu pinnast muude vigade puhul, välja arvatud kärntõvest (Venturia pirina ja V. inaequalis) kahjustatud ala, mis ei tohi ületada 1 cm2 kogu pinnast, |
| --- | --- |

—

2,5 cm2 kogu pinnast muude vigade puhul, välja arvatud kärntõvest (Venturia pirina ja V. inaequalis) kahjustatud ala, mis ei tohi ületada 1 cm2 kogu pinnast,

| — | tühised muljutised, mis ei ületa 2 cm2 pinda. |
| --- | --- |

—

tühised muljutised, mis ei ületa 2 cm2 pinda.

III.   SUURUSNÕUDED

Suurus määratakse kindlaks ristlõike suurima läbimõõdu alusel.

Kõikides klassides peab miinimumsuurus olema järgmine:

| | Ekstraklass | I klass | II klass |
| --- | --- | --- | --- |
| Suureviljalised sordid | 60 mm | 55 mm | 55 mm |
| Muud sordid | 55 mm | 50 mm | 45 mm |

Ekstraklass

I klass

II klass

Suureviljalised sordid

60 mm

55 mm

55 mm

Muud sordid

55 mm

50 mm

45 mm

Käesoleva normi liitega hõlmatud suvepirnide puhul miinimumsuurus ei kehti.

Ühtse suuruse tagamiseks pakendis võib ühe pakendi viljade läbimõõt erineda kuni:

| — | 5 mm ekstraklassi viljade ning kihiti ridadesse paigutatud I ja II klassi viljade puhul, |
| --- | --- |

—

5 mm ekstraklassi viljade ning kihiti ridadesse paigutatud I ja II klassi viljade puhul,

| — | 10 mm I klassi viljade puhul, mis on pakitud pakendisse lahtiselt või müügipakendisse. |
| --- | --- |

—

10 mm I klassi viljade puhul, mis on pakitud pakendisse lahtiselt või müügipakendisse.

II klassi viljade suhtes, mis on pakitud pakendisse lahtiselt või müügipakendisse, ühtse suuruse piirang ei kehti.

IV.   HÄLBEID KÄSITLEVAD NÕUDED

Igas pakendis võib olla tooteid, mille kvaliteet ja suurus ei vasta pakendil näidatud klassi nõuetele.

A.   Kvaliteedihälbed

i)   Ekstraklass

Lubatud on koguhälve, mille puhul viljade arvust või kaalust 5 % ei vasta ekstraklassi nõuetele, kuid vastab I klassi nõuetele. Selle hälbe piirides võib olla kokku kuni 0,5 % toodetest, mis vastab II klassi kvaliteedinõuetele.

ii)   I klass

Lubatud on koguhälve, mille puhul viljade arvust või kaalust 10 % ei vasta selle klassi nõuetele, kuid vastab II klassi nõuetele. Selle hälbe piirides võib olla kokku kuni 1 % toodetest, mis ei vasta II klassi kvaliteedinõuetele ega miinimumnõuetele. Mädaplekkidega või muul viisil tarbimiseks kõlbmatuks muutunud tooted ei ole lubatud. Kõnealuse lubatud hälbega ei ole hõlmatud varreta pirnid.

iii)   II klass

Lubatud on koguhälve, mille puhul viljade arvust või kaalust 10 % ei vasta selle klassi nõuetele ega miinimumnõuetele. Mädaplekkidega või muul viisil tarbimiseks kõlbmatuks muutunud tooted ei ole lubatud.

Selle hälbe piirides võib 2 % viljade arvust või kaalust olla järgmiste vigadega:

| — | armistumata lõhed või praod, |
| --- | --- |

—

armistumata lõhed või praod,

| — | üksikud mädaplekid, |
| --- | --- |

—

üksikud mädaplekid,

| — | sisemiste kahjurite olemasolu ja/või kahjurite põhjustatud viljaliha kahjustused. |
| --- | --- |

—

sisemiste kahjurite olemasolu ja/või kahjurite põhjustatud viljaliha kahjustused.

B.   Suurushälbed

Kõikide klasside puhul:

| a) | ühtsuse eeskirjadega hõlmatud viljade puhul 10 % viljade arvust või kaalust, mis kuuluvad pakendile märgitud suurusrühmast ühe võrra suuremasse või väiksemasse suurusrühma, kusjuures väikseimasse suurusrühma liigitatud viljad võivad olla kuni 5 mm miinimumist väiksemad, |
| --- | --- |

a)

ühtsuse eeskirjadega hõlmatud viljade puhul 10 % viljade arvust või kaalust, mis kuuluvad pakendile märgitud suurusrühmast ühe võrra suuremasse või väiksemasse suurusrühma, kusjuures väikseimasse suurusrühma liigitatud viljad võivad olla kuni 5 mm miinimumist väiksemad,

| b) | ühtsuse eeskirjadega hõlmamata viljade puhul 10 % viljade arvust või kaalust, mis on väiksemad sätestatud miinimumsuurusest, kusjuures viljad võivad olla miinimumsuurusest kuni 5 mm väiksemad. |
| --- | --- |

b)

ühtsuse eeskirjadega hõlmamata viljade puhul 10 % viljade arvust või kaalust, mis on väiksemad sätestatud miinimumsuurusest, kusjuures viljad võivad olla miinimumsuurusest kuni 5 mm väiksemad.

V.   ESITUSVIISI KÄSITLEVAD NÕUDED

A.   Ühtsus

Kõigi pakendite sisu peab olema ühtlane ja sisaldama ainult sama päritoluga, sama sorti, sama kvaliteedi ja suurusega (kui toode liigitatakse suuruse järgi) ja sama küpsusastmega pirne.

Ekstraklassi viljad peavad olema ka värvuselt ühtsed.

Selgelt eri sorti pirnide segu võib siiski pakkida ühte kaubaüksusesse (5) tingimusel, et need on ühtlase kvaliteediga ning iga asjaomase sordi kaupa ühesuguse päritoluga.

Pakendi sisu nähtav osa peab esindama kogu pakendi sisu.

B.   Pakendamine

Pirnid peavad olema pakitud nii, et need on nõuetekohaselt kaitstud.

Pakendi sisematerjal peab olema uus, puhas ja niisugune, et see ei riku toodet välis- ega seespidiselt. Kaubanduslike andmetega varustatud materjalide, eelkõige paberi või templite kasutamine on lubatud, kui trükkimisel on kasutatud mürgivaba tinti või etikettide kinnitamisel mürgivaba liimi.

Üksikule tootele kinnitatavad kleebised peavad olema sellised, et pärast eemaldamist ei jääks neist nähtavaid liimijälgi ega pinnakahjustusi.

Pakend peab olema ilma igasuguste võõrkehadeta.

VI.   MÄRGISTAMISEGA SEOTUD SÄTTED

Iga pakendi (6) ühel küljel peavad olema loetavate, püsivate ja väljastpoolt nähtavate tähtedega järgmised andmed.

A.   Identifitseerimistunnused:

Pakendaja ja/või saatja/lastisaatja:

| — | nimi ja aadress (st tänav/linn/piirkond/postiindeks ja riik juhul, kui see erineb päritoluriigist)
  või |
| --- | --- |

—

nimi ja aadress (st tänav/linn/piirkond/postiindeks ja riik juhul, kui see erineb päritoluriigist)

või

| — | siseriikliku asutuse tunnustatud koodmärk (7). |
| --- | --- |

—

siseriikliku asutuse tunnustatud koodmärk (7).

B.   Toote liik

| — | „Pirnid”, kui pakendi sisu ei ole nähtav, |
| --- | --- |

—

„Pirnid”, kui pakendi sisu ei ole nähtav,

| — | sordi nimi; eri sorti pirnide segu sisaldavate kaubaüksuste puhul kõikide eri sortide nimetused. |
| --- | --- |

—

sordi nimi; eri sorti pirnide segu sisaldavate kaubaüksuste puhul kõikide eri sortide nimetused.

C.   Toote päritolu

| — | Päritoluriik ja vajaduse korral tootmispiirkond või üleriigiline, piirkondlik või kohalik nimetus. Selgelt eri sorti erineva päritoluga pirnide segu sisaldavate kaubaüksuste puhul iga asjakohase sordi nime kõrval päritoluriigi märge. |
| --- | --- |

—

Päritoluriik ja vajaduse korral tootmispiirkond või üleriigiline, piirkondlik või kohalik nimetus. Selgelt eri sorti erineva päritoluga pirnide segu sisaldavate kaubaüksuste puhul iga asjakohase sordi nime kõrval päritoluriigi märge.

D.   Kaubanduslikud andmed

| — | Klass, |
| --- | --- |

—

Klass,

| — | suurus või kihiti pakitud viljade puhul viljade arv. Kui vilju identifitseeritakse suuruse järgi, tuleks suurus märkida:






  a) | ühtsuse eeskirjadega hõlmatud toote puhul miinimum- ja maksimumläbimõõduna, |
| --- | --- | --- |

—

suurus või kihiti pakitud viljade puhul viljade arv. Kui vilju identifitseeritakse suuruse järgi, tuleks suurus märkida:

a)

ühtsuse eeskirjadega hõlmatud toote puhul miinimum- ja maksimumläbimõõduna,

| b) | ühtsuse eeskirjadega hõlmamata toote puhul pakendis oleva väikseima vilja läbimõõduna, millele järgnevad sõnad „ja rohkem” või muu samaväärne märge, või vajaduse korral pakendi suurima vilja läbimõõt. |
| --- | --- |

b)

ühtsuse eeskirjadega hõlmamata toote puhul pakendis oleva väikseima vilja läbimõõduna, millele järgnevad sõnad „ja rohkem” või muu samaväärne märge, või vajaduse korral pakendi suurima vilja läbimõõt.

E.   Ametlik kontrollimärk (ei ole kohustuslik)

Esimeses lõigus nõutud andmeid ei pea märkima pakenditele, kui need sisaldavad müügipakendeid, mis on väljastpoolt selgelt nähtavad ja kõikidele müügipakenditele on kantud kõnealused andmed. Nimetatud pakenditel ei tohi olla eksitavaid märgiseid. Kui nimetatud pakendid on kaubaalustel, märgitakse nimetatud üksikasjad sildile, mis asetatakse nähtavale kohale vähemalt kaubaaluse kahele küljele.

Liide

Pirnide suuruskriteeriumid

| S | = | Suureviljaline sort |
| --- | --- | --- |
| SP | = | Suvepirn, mille suhtes miinimumsuuruse nõue ei kehti |

S

=

Suureviljaline sort

SP

=

Suvepirn, mille suhtes miinimumsuuruse nõue ei kehti

Suureviljaliste ja suvepirnisortide mittetäielik nimekiri

Väikeseviljalisi ja muid sorte, mida nimekirjas ei ole loetletud, võib turustada, kui need vastavad normi III jaotises kirjeldatud muude sortide suurusnõuetele.

Mõnda järgmisena loetletud sorti võib turustada nime all, mis on kaubamärgina kaitstud või millele taotletakse sellist kaitset ühes või mitmes riigis. Järgmise tabeli esimene ja teine veerg selliseid kaubamärke ei sisalda. Mõned tuntud kaubamärgid on nimetatud kolmandas veerus üksnes teavitamise eesmärgil.

| Sort | Sünonüümid | Kaubamärk | Suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| Abbé Fétel | Abate Fetel | | L |
| Abugo o Siete en Boca | | | SP |
| Aka | | | SP |
| Alka | | | L |
| Alsa | | | L |
| Amfora | | | L |
| Alexandrine Douillard | | | L |
| Bergamotten | | | SP |
| Beurré Alexandre Lucas | Lucas | | L |
| Beurré Bosc | Bosc, Beurré d’Apremont, Empereur Alexandre, Kaiser Alexander | | L |
| Beurré Clairgeau | | | L |
| Beurré | Hardenpont | | L |
| Beurré Giffard | | | SP |
| Beurré précoce Morettini | Morettini | | SP |
| Blanca de Aranjuez | Agua de Aranjuez, Espadona, Blanquilla | | SP |
| Carusella | | | SP |
| Castell | Castell de Verano | | SP |
| Colorée de Juillet | Bunte Juli | | SP |
| Comice rouge | | | L |
| Concorde | | | L |
| Condoula | | | SP |
| Coscia | Ercolini | | SP |
| Curé | Curato, Pastoren, Del cura de Ouro, Espadon de invierno, Bella de Berry, Lombardia de Rioja, Batall de Campana | | L |
| D’Anjou | | | L |
| Dita | | | L |
| D. Joaquina | Doyenné de Juillet | | SP |
| Doyenné d’hiver | Winterdechant | | L |
| Doyenné du Comice | Comice, Vereinsdechant | | L |
| Erika | | | L |
| Etrusca | | | SP |
| Flamingo | | | L |
| Forelle | | | L |
| Général Leclerc | | Amber GraceTM | L |
| Gentile | | | SP |
| Golden Russet Bosc | | | L |
| Grand champion | | | L |
| Harrow Delight | | | L |
| Jeanne d’Arc | | | L |
| Joséphine | | | L |
| Kieffer | | | L |
| Klapa Mīlule | | | L |
| Leonardeta | Mosqueruela, Margallon, Colorada de Alcanadre, Leonarda de Magallon | | SP |
| Lombacad | | Cascade® | L |
| Moscatella | | | SP |
| Mramornaja | | | L |
| Mustafabey | | | SP |
| Packham’s Triumph | Williams d’Automne | | L |
| Passe Crassane | Passa Crassana | | L |
| Perita de San Juan | | | SP |
| Pérola | | | SP |
| Pitmaston | Williams Duchesse | | L |
| Précoce de Trévoux | Trévoux | | SP |
| Président Drouard | | | L |
| Rosemarie | | | L |
| Suvenirs | | | L |
| Santa Maria | Santa Maria Morettini | | SP |
| Spadoncina | Agua de Verano, Agua de Agosto | | SP |
| Taylors Gold | | | L |
| Triomphe de Vienne | | | L |
| Vasarine Sviestine | | | L |
| Williams Bon Chrétien | Bon Chrétien, Bartlett, Williams, Summer Bartlett | | L |

Sort

Sünonüümid

Kaubamärk

Suurus

Abbé Fétel

Abate Fetel

L

Abugo o Siete en Boca

SP

Aka

SP

Alka

L

Alsa

L

Amfora

L

Alexandrine Douillard

L

Bergamotten

SP

Beurré Alexandre Lucas

Lucas

L

Beurré Bosc

Bosc, Beurré d’Apremont, Empereur Alexandre, Kaiser Alexander

L

Beurré Clairgeau

L

Beurré

Hardenpont

L

Beurré Giffard

SP

Beurré précoce Morettini

Morettini

SP

Blanca de Aranjuez

Agua de Aranjuez, Espadona, Blanquilla

SP

Carusella

SP

Castell

Castell de Verano

SP

Colorée de Juillet

Bunte Juli

SP

Comice rouge

L

Concorde

L

Condoula

SP

Coscia

Ercolini

SP

Curé

Curato, Pastoren, Del cura de Ouro, Espadon de invierno, Bella de Berry, Lombardia de Rioja, Batall de Campana

L

D’Anjou

L

Dita

L

D. Joaquina

Doyenné de Juillet

SP

Doyenné d’hiver

Winterdechant

L

Doyenné du Comice

Comice, Vereinsdechant

L

Erika

L

Etrusca

SP

Flamingo

L

Forelle

L

Général Leclerc

Amber GraceTM

L

Gentile

SP

Golden Russet Bosc

L

Grand champion

L

Harrow Delight

L

Jeanne d’Arc

L

Joséphine

L

Kieffer

L

Klapa Mīlule

L

Leonardeta

Mosqueruela, Margallon, Colorada de Alcanadre, Leonarda de Magallon

SP

Lombacad

Cascade®

L

Moscatella

SP

Mramornaja

L

Mustafabey

SP

Packham’s Triumph

Williams d’Automne

L

Passe Crassane

Passa Crassana

L

Perita de San Juan

SP

Pérola

SP

Pitmaston

Williams Duchesse

L

Précoce de Trévoux

Trévoux

SP

Président Drouard

L

Rosemarie

L

Suvenirs

L

Santa Maria

Santa Maria Morettini

SP

Spadoncina

Agua de Verano, Agua de Agosto

SP

Taylors Gold

L

Triomphe de Vienne

L

Vasarine Sviestine

L

Williams Bon Chrétien

Bon Chrétien, Bartlett, Williams, Summer Bartlett

L

C   OSA

„10. osa:   Tomatite turustusnorm

I.   TOOTE MÄÄRATLEMINE

Käesolevat normi kohaldatakse Lycopersicum esculentum Mill. tomatisortide (kultivarid) suhtes, mis on ette nähtud tarbijale värskelt tarnimiseks; normi ei kohaldata tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud tomatite suhtes.

Tomatid liigitatakse nelja kaubanduslikku tüüpi:

| — | ümarikud, |
| --- | --- |

—

ümarikud,

| — | ribilised, |
| --- | --- |

—

ribilised,

| — | pikergused, |
| --- | --- |

—

pikergused,

| — | kirsstomatid (sh kokteilitomatid). |
| --- | --- |

—

kirsstomatid (sh kokteilitomatid).

II.   KVALITEEDINÕUDED

Normiga määratletakse müügivalmis ja pakendatud tomatite kvaliteedinõuded.

A.   Miinimumnõuded

Võttes arvesse iga klassi erinõudeid ja lubatud hälbeid, peavad kõikide klasside tomatid olema:

| — | terved, |
| --- | --- |

—

terved,

| — | veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud, |
| --- | --- |

—

veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud,

| — | puhtad, nähtavate võõrkehadeta, |
| --- | --- |

—

puhtad, nähtavate võõrkehadeta,

| — | värske välimusega, |
| --- | --- |

—

värske välimusega,

| — | taimekahjuriteta, |
| --- | --- |

—

taimekahjuriteta,

| — | kahjurite poolt viljalihale tekitatud kahjustusteta, |
| --- | --- |

—

kahjurite poolt viljalihale tekitatud kahjustusteta,

| — | ebatavalise pinnaniiskuseta, |
| --- | --- |

—

ebatavalise pinnaniiskuseta,

| — | võõra lõhna ja maitseta. |
| --- | --- |

—

võõra lõhna ja maitseta.

Kobartomatite varred peavad olema värsked, terved, puhtad ning ilma lehtede ja nähtavate võõrkehadeta.

Tomatid peavad olema niisuguses valmimisastmes ja seisukorras, et need:

| — | taluvad vedu ja käitlemist, |
| --- | --- |

—

taluvad vedu ja käitlemist,

| — | jõuavad sihtkohta rahuldavas seisukorras. |
| --- | --- |

—

jõuavad sihtkohta rahuldavas seisukorras.

B.   Liigitamine

Tomatid liigitatakse kolme järgnevalt määratletud klassi:

i)   Ekstraklass

Selle klassi tomatid peavad olema eriti hea kvaliteediga. Viljad peavad olema tugeva viljalihaga ja nende kuju, välimus ja valmimisaste peavad olema sordile iseloomulikud.

Nende värvus peab küpsusastme kohaselt vastama jaotise A viimases lõigus ettenähtud nõuetele.

Tomatid peavad olema ilma „rohelise kraeta”, veatud, välja arvatud tühised pindmised vead, kui need ei mõjuta toote üldilmet, kvaliteeti, säilivust ega esitusviisi pakendis.

ii)   I klass

Selle klassi tomatid peavad olema hea kvaliteediga. Viljad peavad olema piisavalt tugeva viljalihaga ja sordile iseloomulikud.

Neil ei tohi olla lõhesid ega nähtavaid „rohelisi kraesid”. Viljadel võivad olla järgmised tühised vead, kui need ei mõjuta toote üldilmet, kvaliteeti, säilivust ega esitusviisi pakendis:

| — | tühised kujuvead; |
| --- | --- |

—

tühised kujuvead;

| — | tühised värvusvead, |
| --- | --- |

—

tühised värvusvead,

| — | tühised pindmised vead, |
| --- | --- |

—

tühised pindmised vead,

| — | väga väikesed muljutised. |
| --- | --- |

—

väga väikesed muljutised.

Ribilistel tomatitel:

| — | võivad olla kuni 1 cm pikkused armistunud lõhed, |
| --- | --- |

—

võivad olla kuni 1 cm pikkused armistunud lõhed,

| — | ei tohi olla mügarikke, |
| --- | --- |

—

ei tohi olla mügarikke,

| — | võivad olla väikesed korgistumata nabajad moodustised, |
| --- | --- |

—

võivad olla väikesed korgistumata nabajad moodustised,

| — | võib olla kuni 1 cm2 suurune emakasuudme korgistumine, |
| --- | --- |

—

võib olla kuni 1 cm2 suurune emakasuudme korgistumine,

| — | võib olla peenike piklik (õmblusekujuline) õiearm, mille pikkus on kuni kaks kolmandikku tomati suurimast läbimõõdust. |
| --- | --- |

—

võib olla peenike piklik (õmblusekujuline) õiearm, mille pikkus on kuni kaks kolmandikku tomati suurimast läbimõõdust.

iii)   II klass

Sellesse klassi kuuluvad tomatid, mida ei või liigitada kõrgematesse klassidesse, kuid mis vastavad eespool nimetatud miinimumnõuetele.

Viljad peavad olema piisavalt tugeva viljalihaga (mis võib olla veidi vähem tugev kui I klassi tomatitel) ja neil ei tohi olla armistumata lõhesid.

Tomatitel võivad olla järgmised vead, kui on säilinud põhilised kvaliteedi- ja säilivusomadused ning esitusviisi omadused:

| — | kuju-, valmimis- ja värvusvead, |
| --- | --- |

—

kuju-, valmimis- ja värvusvead,

| — | pindmised vead või muljutised, kui need ei riku vilja oluliselt, |
| --- | --- |

—

pindmised vead või muljutised, kui need ei riku vilja oluliselt,

| — | kuni 3 cm pikkused armistunud lõhed ümarike, ribiliste ja piklike tomatite puhul. |
| --- | --- |

—

kuni 3 cm pikkused armistunud lõhed ümarike, ribiliste ja piklike tomatite puhul.

Ribilistel tomatitel võib lisaks olla:

| — | suuremaid mügarikke kui I klassi tomatitel, kuid mitte väärarenguid, |
| --- | --- |

—

suuremaid mügarikke kui I klassi tomatitel, kuid mitte väärarenguid,

| — | nabajaid moodustisi, |
| --- | --- |

—

nabajaid moodustisi,

| — | kuni 2 cm2 suurune emakasuudme korgistumine, |
| --- | --- |

—

kuni 2 cm2 suurune emakasuudme korgistumine,

| — | peenikesi piklikke (õmblusekujulisi) õiearme. |
| --- | --- |

—

peenikesi piklikke (õmblusekujulisi) õiearme.

III.   SUURUSNÕUDED

Suurus määratakse kindlaks ristlõike suurima läbimõõdu, kaalu või arvu alusel.

Järgmisi nõudeid ei kohaldata kobartomatite suhtes ja II klassi tomatite puhul ei ole need kohustuslikud.

Ühtse suuruse tagamiseks:

| a) | Tomatite suurima läbimõõdu vahe samas pakendis ei tohi olla rohkem kui:






  — | 10 mm, kui väikseima vilja läbimõõt (nagu märgitud pakendil) on alla 50 mm, |
| --- | --- | --- |

a)

Tomatite suurima läbimõõdu vahe samas pakendis ei tohi olla rohkem kui:

—

10 mm, kui väikseima vilja läbimõõt (nagu märgitud pakendil) on alla 50 mm,

| — | 15 mm, kui väikseima vilja läbimõõt (nagu märgitud pakendil) on 50 mm ja rohkem, kuid alla 70 mm, |
| --- | --- |

—

15 mm, kui väikseima vilja läbimõõt (nagu märgitud pakendil) on 50 mm ja rohkem, kuid alla 70 mm,

| — | 20 mm, kui väikseima vilja läbimõõt (nagu märgitud pakendil) on 70 mm ja rohkem, kuid alla 100 mm, |
| --- | --- |

—

20 mm, kui väikseima vilja läbimõõt (nagu märgitud pakendil) on 70 mm ja rohkem, kuid alla 100 mm,

| — | 100 mm ja suurema läbimõõduga viljade suhtes läbimõõdu vahe piirangut ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

100 mm ja suurema läbimõõduga viljade suhtes läbimõõdu vahe piirangut ei kohaldata.

Suuruskoodide kohaldamisel tuleb järgida alljärgnevas tabelis esitatud koode ja läbimõõduvahemikke.

| Suuruskood | Läbimõõt (millimeetrites) |
| --- | --- |
| 0 | ≤ 20 |
| 1 | > 20 ≤ 25 |
| 2 | > 25 ≤ 30 |
| 3 | > 30 ≤ 35 |
| 4 | > 35 ≤ 40 |
| 5 | > 40 ≤ 47 |
| 6 | > 47 ≤ 57 |
| 7 | > 57 ≤ 67 |
| 8 | > 67 ≤ 82 |
| 9 | > 82 ≤ 102 |
| 10 | > 102 |

Suuruskood

Läbimõõt (millimeetrites)

0

≤ 20

1

> 20 ≤ 25

2

> 25 ≤ 30

3

> 30 ≤ 35

4

> 35 ≤ 40

5

> 40 ≤ 47

6

> 47 ≤ 57

7

> 57 ≤ 67

8

> 67 ≤ 82

9

> 82 ≤ 102

10

> 102

| b) | Kaalu või arvu järgi suurusklassidesse jagatud tomatite suuruse vahe peaks olema vastavuses punktiga a. |
| --- | --- |

b)

Kaalu või arvu järgi suurusklassidesse jagatud tomatite suuruse vahe peaks olema vastavuses punktiga a.

IV.   HÄLBEID KÄSITLEVAD NÕUDED

Igas pakendis võib olla tooteid, mille kvaliteet ja suurus ei vasta pakendil näidatud klassi nõuetele.

A.   Kvaliteedihälbed

i)   Ekstraklass

Lubatud on koguhälve, mille puhul tomatite arvust või kaalust 5 % ei vasta selle klassi nõuetele, kuid vastab I klassi nõuetele. Selle hälbe piirides võib olla kokku kuni 0,5 % toodetest, mis vastavad II klassi kvaliteedinõuetele.

ii)   I klass

Lubatud on koguhälve, mille puhul tomatite arvust või kaalust 10 % ei vasta selle klassi nõuetele, kuid vastab II klassi nõuetele. Selle hälbe piirides võib olla kokku kuni 1 % toodetest, mis ei vasta II klassi kvaliteedinõuetele ega miinimumnõuetele. Mädaplekkidega või muul viisil tarbimiseks kõlbmatuks muutunud tooted ei ole lubatud. Kobartomatite puhul võib 5 % tomatite arvust või kaalust olla varre küljest lahti.

iii)   II klass

Lubatud on koguhälve, mille puhul tomatite arvust või kaalust 10 % ei vasta selle klassi nõuetele ega miinimumnõuetele. Mädaplekkidega või muul viisil tarbimiseks kõlbmatuks muutunud tooted ei ole lubatud. Kobartomatite puhul võib 10 % tomatite arvust või kaalust olla varre küljest lahti.

B.   Suurushälbed

Kõikide klasside puhul võib 10 % tomatite arvust või kaalust kuuluda pakendil märgitud suurusest ühe astme võrra väiksemasse või suuremasse rühma.

V.   ESITUSVIISI KÄSITLEVAD NÕUDED

A.   Ühtsus

Kõigi pakendite sisu peab olema ühtne ja sisaldama ainult sama päritoluga, sama sorti või kaubanduslikku tüüpi, sama kvaliteedi ja suurusega (kui toode liigitatakse suuruse järgi) tomateid.

Ekstraklassi ja I klassi tomatid peavad olema ühtse küpsusastme ja värvusega. Lisaks peavad piklikud tomatid olema piisavalt ühtse pikkusega.

Selgelt eri värvi, sorti ja/või kaubanduslikku tüüpi tomatite segu võib pakkida ühte kaubaüksusesse (8) tingimusel, et need on ühtse kvaliteediga ning iga värvi, sordi ja/või kaubandusliku tüübi kaupa ühesuguse päritoluga.

Pakendi sisu nähtav osa peab esindama kogu pakendi sisu.

B.   Pakendamine

Tomatid peavad olema pakitud nii, et need on nõuetekohaselt kaitstud.

Pakendi sisematerjal peab olema puhas ja niisugune, et see ei riku toodet välis- ega seespidiselt. Kaubanduslike andmetega varustatud materjalide, eelkõige paberi või templite kasutamine on lubatud, kui trükkimisel on kasutatud mürgivaba tinti või etikettide kinnitamisel mürgivaba liimi.

Pakend peab olema ilma igasuguste võõrkehadeta.

VI.   MÄRGISTAMISNÕUDED

Iga pakendi (9) ühel küljel peavad olema loetavate, püsivate ja väljastpoolt nähtavate tähtedega järgmised andmed:

A.   Identifitseerimine

Pakendaja ja/või saatja/lastisaatja:

| — | nimi ja aadress (st tänav/linn/piirkond/postiindeks ja riik juhul, kui see erineb päritoluriigist)
  või |
| --- | --- |

—

nimi ja aadress (st tänav/linn/piirkond/postiindeks ja riik juhul, kui see erineb päritoluriigist)

või

| — | siseriikliku asutuse tunnustatud koodmärk (10). |
| --- | --- |

—

siseriikliku asutuse tunnustatud koodmärk (10).

B.   Toote liik

„Tomatid” või „Kobartomatid” ja kaubanduslik tüüp, kui pakendi sisu ei ole nähtav. Need üksikasjad tuleb alati märkida kirsstomatite (või kokteilitomatite) puhul, olenemata sellest, kas need on kobaratena või mitte.

| — | Selgelt eri värvi, sorti ja/või kaubanduslikku tüüpi tomatite segu sisaldavate kaubaüksuste puhul „Tomatite segu” või samaväärne nimetus. Kui toode ei ole pakendis nähtav, tuleb märkida kaubaüksuses sisalduvate tomatite värvid, sordid või kaubanduslikud tüübid. |
| --- | --- |

—

Selgelt eri värvi, sorti ja/või kaubanduslikku tüüpi tomatite segu sisaldavate kaubaüksuste puhul „Tomatite segu” või samaväärne nimetus. Kui toode ei ole pakendis nähtav, tuleb märkida kaubaüksuses sisalduvate tomatite värvid, sordid või kaubanduslikud tüübid.

| — | Sordi nimi (ei ole kohustuslik). |
| --- | --- |

—

Sordi nimi (ei ole kohustuslik).

C.   Toote päritolu

Päritoluriik ja vajaduse korral tootmispiirkond või üleriigiline, piirkondlik või kohalik nimetus.

Kaubaüksuste puhul, mis sisaldavad eri värvusega, eri sordist ja/või eri kaubandusliku tüübi tomateid, mille päritolu erineb, märgitakse iga päritoluriik asjaomase värvuse, sordi ja/või kaubandusliku tüübi juurde.

D.   Kaubanduslikud andmed

| — | Klass, |
| --- | --- |

—

Klass,

| — | suurus (kui toode liigitatakse suuruse järgi) väljendatuna miinimum- ja maksimumläbimõõdus. |
| --- | --- |

—

suurus (kui toode liigitatakse suuruse järgi) väljendatuna miinimum- ja maksimumläbimõõdus.

E.   Ametlik kontrollimärk (ei ole kohustuslik)

| — | Esimeses lõigus nõutud andmeid ei pea märkima pakenditele, kui need sisaldavad müügipakendeid, mis on väljastpoolt selgelt nähtavad ja kõikidele müügipakenditele on kantud kõnealused andmed. Nimetatud pakenditel ei tohi olla eksitavaid märgiseid. Kui kõnealused pakendid on kaubaalustel, märgitakse nimetatud üksikasjad sildile, mis paigutatakse nähtavalt vähemalt kahele kaubaaluse küljele. |
| --- | --- |

—

Esimeses lõigus nõutud andmeid ei pea märkima pakenditele, kui need sisaldavad müügipakendeid, mis on väljastpoolt selgelt nähtavad ja kõikidele müügipakenditele on kantud kõnealused andmed. Nimetatud pakenditel ei tohi olla eksitavaid märgiseid. Kui kõnealused pakendid on kaubaalustel, märgitakse nimetatud üksikasjad sildile, mis paigutatakse nähtavalt vähemalt kahele kaubaaluse küljele.

---

(1)  Kaubaüksus peaks olema ette nähtud müügiks tervikuna.

1

(2)  Kõnealuseid märgistamisnõudeid ei kohaldata tarbijatele otseturustamiseks ettenähtud eelpakendatud toodete pakendiüksuste suhtes; kõnealused üksused peavad vastama siseriiklikele nõuetele. Igal juhul peab osutatud märgistus olema nähtav selliseid pakendiüksusi sisaldaval transpordipakendil.

2

(3)  Paljude riikide siseriiklike õigusaktides nõutakse nime ja aadressi selgesõnalist esitamist. Kui koodmärki kasutatakse, tuleb viited „pakkija ja/või saatja (või vastavad lühendid)” märkida koodmärgi vahetusse lähedusse ning koodmärgile peab eelnema tunnustava riigi ISO 3166 kahetäheline riigi/piirkonna kood, kui ei ole tegemist päritoluriigiga.

3

(4)  Suureviljaliste ja suvepirnisortide mittetäielik nimekiri on esitatud käesoleva normi liites.

4

(5)  Kaubaüksus peaks olema ette nähtud müügiks tervikuna.

5

(6)  Kõnealuseid märgistamisnõudeid ei kohaldata tarbijatele otseturustamiseks ettenähtud eelpakendatud toodete pakendiüksuste suhtes; kõnealused üksused peavad vastama siseriiklikele nõuetele. Igal juhul peab osutatud märgistus olema nähtav selliseid pakendiüksusi sisaldaval transpordipakendil.

6

(7)  Paljude riikide siseriiklike õigusaktides nõutakse nime ja aadressi selgesõnalist esitamist. Kui koodmärki kasutatakse, tuleb viited „pakkija ja/või saatja (või vastavad lühendid)” märkida koodmärgi vahetusse lähedusse ning koodmärgile peab eelnema tunnustava riigi ISO 3166 kahetäheline riigi/piirkonna kood, kui ei ole tegemist päritoluriigiga.

7

(8)  Kaubaüksus peaks olema ette nähtud müügiks tervikuna.

8

(9)  Kõnealuseid märgistamisnõudeid ei kohaldata tarbijatele otseturustamiseks ettenähtud eelpakendatud toodete pakendiüksuste suhtes; kõnealused üksused peavad vastama siseriiklikele nõuetele. Igal juhul peab osutatud märgistus olema nähtav selliseid pakendiüksusi sisaldaval transpordipakendil.

9

(10)  Paljude riikide siseriiklike õigusaktides nõutakse nime ja aadressi selgesõnalist esitamist. Kui koodmärki kasutatakse, tuleb viited „pakkija ja/või saatja (või vastavad lühendid)” märkida koodmärgi vahetusse lähedusse ning koodmärgile peab eelnema tunnustava riigi ISO 3166 kahetäheline riigi/piirkonna kood, kui ei ole tegemist päritoluriigiga.”

10

---

| 26.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 772/2009,

25. august 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 tomatite suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 143 punkti b koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) on ette nähtud kõnealuse määruse XVII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) on ette nähtud kõnealuse määruse XVII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt.

| (2) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2006., 2007. ja 2008. aasta kohta, tuleks täiendavate tollimaksude käivituslävesid tomatite suhtes kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2006., 2007. ja 2008. aasta kohta, tuleks täiendavate tollimaksude käivituslävesid tomatite suhtes kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1580/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1580/2007 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 XVII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

3

(4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

4

---

LISA

„XVII LISA

TÄIENDAV IMPORDITOLLIMAKS: IV JAOTIS, II PEATÜKK, 2. JAGU

Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva määruse lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel.

| Jrk nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Käivitusperiood | Käivituslävi
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomatid | 1. oktoober–31. mai | 415 907 |
| 78.0020 | 1. juuni–30. september | 40 107 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Kurgid | 1. mai–31. oktoober | 19 309 |
| 78.0075 | 1. november–30. aprill | 17 223 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artišokid | 1. november–30. juuni | 16 421 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Kabatšokid | 1. jaanuar–31. detsember | 65 893 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsinid | 1. detsember–31. mai | 700 277 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementiinid | 1. november–veebruari lõpp | 385 569 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid jms tsitrushübriidid | 1. november–veebruari lõpp | 95 620 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Sidrunid | 1. juuni–31. detsember | 329 947 |
| 78.0160 | 1. jaanuar–31. mai | 61 422 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Lauaviinamarjad | 21. juuli–20. november | 89 140 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Õunad | 1. jaanuar–31. august | 824 442 |
| 78.0180 | 1. september–31. detsember | 327 526 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Pirnid | 1. jaanuar–30. aprill | 223 485 |
| 78.0235 | 1. juuli–31. detsember | 70 116 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikoosid | 1. juuni–31. juuli | 5 785 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Kirsid, muud kui hapukirsid | 21. mai–10. august | 133 425 |
| 78.0270 | 0809 30 | Virsikud, k.a nektariinid | 11. juuni–30. september | 131 459 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Ploomid | 11. juuni–30. september | 129 925” |

Jrk nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Käivitusperiood

Käivituslävi

(tonnides)

78.0015

0702 00 00

Tomatid

1. oktoober–31. mai

415 907

78.0020

1. juuni–30. september

40 107

78.0065

0707 00 05

Kurgid

1. mai–31. oktoober

19 309

78.0075

1. november–30. aprill

17 223

78.0085

0709 90 80

Artišokid

1. november–30. juuni

16 421

78.0100

0709 90 70

Kabatšokid

1. jaanuar–31. detsember

65 893

78.0110

0805 10 20

Apelsinid

1. detsember–31. mai

700 277

78.0120

0805 20 10

Klementiinid

1. november–veebruari lõpp

385 569

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid jms tsitrushübriidid

1. november–veebruari lõpp

95 620

78.0155

0805 50 10

Sidrunid

1. juuni–31. detsember

329 947

78.0160

1. jaanuar–31. mai

61 422

78.0170

0806 10 10

Lauaviinamarjad

21. juuli–20. november

89 140

78.0175

0808 10 80

Õunad

1. jaanuar–31. august

824 442

78.0180

1. september–31. detsember

327 526

78.0220

0808 20 50

Pirnid

1. jaanuar–30. aprill

223 485

78.0235

1. juuli–31. detsember

70 116

78.0250

0809 10 00

Aprikoosid

1. juuni–31. juuli

5 785

78.0265

0809 20 95

Kirsid, muud kui hapukirsid

21. mai–10. august

133 425

78.0270

0809 30

Virsikud, k.a nektariinid

11. juuni–30. september

131 459

78.0280

0809 40 05

Ploomid

11. juuni–30. september

129 925”

---

| 26.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 773/2009,

20. august 2009,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük VI püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna EÜ vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. august 2009

Komisjoni nimel

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 7/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | COD/561214 |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 1.7.2009 |

Nr

7/T&Q

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

COD/561214

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

1.7.2009

---

| 26.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 774/2009,

25. august 2009,

millega 112. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 10. augustil 2009 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

10. augustil 2009 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. august 2009

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

Pealkirja „Füüsilised isikud” all asuvad järgmised kanded jäetakse välja:

| 1) | Ali Ghaleb Himmat. Aadress: a) Via Posero 2, CH-6911 Campione D'Italia, Itaalia, b) muu koht Itaalias, c) Süüria. Sünniaeg: 16.6.1938. Sünnikoht: Damaskus, Süüria. Kodakondsus: Itaalia alates 1990. Muu teave: puudub. |
| --- | --- |

1)

Ali Ghaleb Himmat. Aadress: a) Via Posero 2, CH-6911 Campione D'Italia, Itaalia, b) muu koht Itaalias, c) Süüria. Sünniaeg: 16.6.1938. Sünnikoht: Damaskus, Süüria. Kodakondsus: Itaalia alates 1990. Muu teave: puudub.

| 2) | Mustapha Nasri Ben Abdul Kader Ait El Hadi. Sünniaeg: 5.3.1962. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: a) Alžeeria, b) Saksa. Muu teave: a) Abdelkader ja Amina Aissaoui poeg, b) elab alates 1999. aasta veebruarist Saksamaal Bonnis. |
| --- | --- |

2)

Mustapha Nasri Ben Abdul Kader Ait El Hadi. Sünniaeg: 5.3.1962. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: a) Alžeeria, b) Saksa. Muu teave: a) Abdelkader ja Amina Aissaoui poeg, b) elab alates 1999. aasta veebruarist Saksamaal Bonnis.

---

DIREKTIIVID

| 26.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/26

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2009/112/EÜ,

25. august 2009,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta, (1) eriti selle artikli 7a lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mootorsõidukijuhtide tervist käsitlevad miinimumnõuded ei ole täielikult ühtlustatud. Liikmesriikidel on lubatud kehtestada standardid, mis on rangemad kui Euroopa miinimumnõuded, mis on sätestatud direktiivi 91/439/EMÜ III lisa punktis 5. |
| --- | --- |

(1)

Mootorsõidukijuhtide tervist käsitlevad miinimumnõuded ei ole täielikult ühtlustatud. Liikmesriikidel on lubatud kehtestada standardid, mis on rangemad kui Euroopa miinimumnõuded, mis on sätestatud direktiivi 91/439/EMÜ III lisa punktis 5.

| (2) | Kuna liikmesriigiti erinevad nõuded võivad kahjustada vaba liikumise põhimõtet, palus nõukogu oma 26. juuni 2000. aasta resolutsioonis konkreetselt läbi vaadata direktiivi 91/439/EMÜ III lisas sätestatud juhilubade väljaandmise tervisenõuded. |
| --- | --- |

(2)

Kuna liikmesriigiti erinevad nõuded võivad kahjustada vaba liikumise põhimõtet, palus nõukogu oma 26. juuni 2000. aasta resolutsioonis konkreetselt läbi vaadata direktiivi 91/439/EMÜ III lisas sätestatud juhilubade väljaandmise tervisenõuded.

| (3) | Kooskõlas nõukogu kõnealuse resolutsiooniga soovitas komisjon teha keskmise tähtajaga ja pikaajalist tööd III lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vastavalt direktiivi 91/439/EMÜ artikli 7a lõikele 2. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas nõukogu kõnealuse resolutsiooniga soovitas komisjon teha keskmise tähtajaga ja pikaajalist tööd III lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vastavalt direktiivi 91/439/EMÜ artikli 7a lõikele 2.

| (4) | Nägemishäired, diabeet ja epilepsia määratleti juhtimisvõimet mõjutavate tervisehäiretena, mida on vaja arvesse võtta; sel eesmärgil loodi liikmesriikide määratud spetsialistidest koosnevad töörühmad. |
| --- | --- |

(4)

Nägemishäired, diabeet ja epilepsia määratleti juhtimisvõimet mõjutavate tervisehäiretena, mida on vaja arvesse võtta; sel eesmärgil loodi liikmesriikide määratud spetsialistidest koosnevad töörühmad.

| (5) | Need töörühmad koostasid aruanded, et ajakohastada direktiivi 91/439/EMÜ III lisa asjakohaseid punkte. |
| --- | --- |

(5)

Need töörühmad koostasid aruanded, et ajakohastada direktiivi 91/439/EMÜ III lisa asjakohaseid punkte.

| (6) | Seepärast tuleks direktiivi 91/439/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks direktiivi 91/439/EMÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/439/EMÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. august 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1.

1

---

LISA

Direktiivi 91/439/EMÜ III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 6 asendatakse järgmisega:
  „NÄGEMINE






  6. | Kõik juhiloa taotlejad läbivad asjakohase kontrolli, millega tehakse kindlaks, kas neil on mootorsõidukite juhtimiseks vajalik küllaldane nägemisteravus. Kui on põhjust kahelda, et juhiloa taotleja nägemine ei ole küllaldane, vaadatakse ta läbi pädevas meditsiiniasutuses. Sellel läbivaatusel pööratakse eelkõige tähelepanu järgmisele: nägemisteravus, vaateväli, nägemine hämaras, pimestamisega kohanemine ja kontrastitundlikkus, diploopia ja muud nägemisfunktsioonid, mis võivad turvalist sõidukijuhtimist mõjutada.
  1. rühma sõidukijuhtidele võib erandjuhtudel kaaluda juhiloa andmist, kui vaatevälja ja nägemisteravuse nõuded ei ole täidetud; sellistel juhtudel peaks juht läbima kontrolli pädevas meditsiiniasutuses tõestamaks, et tal ei esine muude nägemisfunktsioonide (sh pimestamisega kohanemise ja kontrastitundlikkuse ning hämaras nägemise) kahjustusi. Juht või juhiloa taotleja peaks edukalt läbima ka pädeva asutuse korraldatava praktilise eksami. |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 6 asendatakse järgmisega:

„NÄGEMINE

6.

Kõik juhiloa taotlejad läbivad asjakohase kontrolli, millega tehakse kindlaks, kas neil on mootorsõidukite juhtimiseks vajalik küllaldane nägemisteravus. Kui on põhjust kahelda, et juhiloa taotleja nägemine ei ole küllaldane, vaadatakse ta läbi pädevas meditsiiniasutuses. Sellel läbivaatusel pööratakse eelkõige tähelepanu järgmisele: nägemisteravus, vaateväli, nägemine hämaras, pimestamisega kohanemine ja kontrastitundlikkus, diploopia ja muud nägemisfunktsioonid, mis võivad turvalist sõidukijuhtimist mõjutada.

1. rühma sõidukijuhtidele võib erandjuhtudel kaaluda juhiloa andmist, kui vaatevälja ja nägemisteravuse nõuded ei ole täidetud; sellistel juhtudel peaks juht läbima kontrolli pädevas meditsiiniasutuses tõestamaks, et tal ei esine muude nägemisfunktsioonide (sh pimestamisega kohanemise ja kontrastitundlikkuse ning hämaras nägemise) kahjustusi. Juht või juhiloa taotleja peaks edukalt läbima ka pädeva asutuse korraldatava praktilise eksami.

1.   rühm

| 6.1. | Juhiloa või selle uuendamise taotlejate binokulaarne nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,5, kasutades mõlemat silma korraga.
  Lisaks peaks horisontaalvaateväli olema vähemalt 120°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 50° paremale ja vasakule ning 20° üles ja alla. Keskse 20° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti.
  Kui diagnoositakse progresseeruv silmahaigus, võib juhiloa väljastada või seda uuendada, kui juhiloa taotleja on pädeva meditsiiniasutuse korrapärase kontrolli all. |
| --- | --- |

6.1.

Juhiloa või selle uuendamise taotlejate binokulaarne nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,5, kasutades mõlemat silma korraga.

Lisaks peaks horisontaalvaateväli olema vähemalt 120°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 50° paremale ja vasakule ning 20° üles ja alla. Keskse 20° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti.

Kui diagnoositakse progresseeruv silmahaigus, võib juhiloa väljastada või seda uuendada, kui juhiloa taotleja on pädeva meditsiiniasutuse korrapärase kontrolli all.

| 6.2. | Ühest silmast täielikult nägemise kaotanud või ainult üht silma kasutavate (nt diploopia korral) juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus peab vajaduse korral korrigeerivaid läätsi kasutades olema vähemalt 0,5. Pädev meditsiiniasutus peab kinnitama, et selline monokulaarne nägemine on kestnud küllalt kaua, mistõttu asjaomane isik on sellega kohanenud, ja ühe silma vaateväli vastab lõikes 6.1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

6.2.

Ühest silmast täielikult nägemise kaotanud või ainult üht silma kasutavate (nt diploopia korral) juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus peab vajaduse korral korrigeerivaid läätsi kasutades olema vähemalt 0,5. Pädev meditsiiniasutus peab kinnitama, et selline monokulaarne nägemine on kestnud küllalt kaua, mistõttu asjaomane isik on sellega kohanenud, ja ühe silma vaateväli vastab lõikes 6.1 sätestatud nõuetele.

| 6.3. | Hiljutisele diploopia väljakujunemisele või ühest silmast nägemise kaotusele peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel sõiduki juhtimine on keelatud. Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral. |
| --- | --- |

6.3.

Hiljutisele diploopia väljakujunemisele või ühest silmast nägemise kaotusele peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel sõiduki juhtimine on keelatud. Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral.

2.   rühm

| 6.4. | Juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,8 paremini nägeva silmaga ja vähemalt 0,1 halvemini nägeva silmaga. Kui väärtuste 0,8 ja 0,1 saavutamiseks kasutatakse korrigeerivaid läätsi, tuleb minimaalne nägemisteravus (0,8 ja 0,1) saavutada kas prillide abil, mille optiline tugevus ei ületa pluss või miinus kaheksat dioptriat, või kontaktläätsede abil. Kõnealune isik peab nägemisteravuse korrigeerimist hästi taluma.
  Lisaks peaks mõlema silma horisontaalvaateväli olema vähemalt 160°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 70° vasakule ja paremale ning 30° üles ja alla. Keskse 30° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti
  Juhiluba ei väljastata ega uuendata juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on diagnoositud kahjustatud kontrastitundlikkus või diploopia.
  Nägemise olulisele kaotusele ühest silmast peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel isikul on sõiduki juhtimine keelatud. Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral.” |
| --- | --- |

6.4.

Juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,8 paremini nägeva silmaga ja vähemalt 0,1 halvemini nägeva silmaga. Kui väärtuste 0,8 ja 0,1 saavutamiseks kasutatakse korrigeerivaid läätsi, tuleb minimaalne nägemisteravus (0,8 ja 0,1) saavutada kas prillide abil, mille optiline tugevus ei ületa pluss või miinus kaheksat dioptriat, või kontaktläätsede abil. Kõnealune isik peab nägemisteravuse korrigeerimist hästi taluma.

Lisaks peaks mõlema silma horisontaalvaateväli olema vähemalt 160°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 70° vasakule ja paremale ning 30° üles ja alla. Keskse 30° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti

Juhiluba ei väljastata ega uuendata juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on diagnoositud kahjustatud kontrastitundlikkus või diploopia.

Nägemise olulisele kaotusele ühest silmast peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel isikul on sõiduki juhtimine keelatud. Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral.”

| 2) | Punkt 10 asendatakse järgmisega:
  „MELLIITDIABEET






  10. | Järgmistes alapunktides tähendab raske hüpoglükeemia seda, et vajatakse teise isiku abi, ja 12-kuulise ajavahemiku jooksul aset leidnud teist rasket hüpoglükeemiajuhtu määratletakse korduva hüpoglükeemiana. |
| --- | --- | --- |

2)

Punkt 10 asendatakse järgmisega:

„MELLIITDIABEET

10.

Järgmistes alapunktides tähendab raske hüpoglükeemia seda, et vajatakse teise isiku abi, ja 12-kuulise ajavahemiku jooksul aset leidnud teist rasket hüpoglükeemiajuhtu määratletakse korduva hüpoglükeemiana.

1.   rühm

| 10.1. | Juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on melliitdiabeet, võib juhiluba väljastada ja uuendada. Kui nad saavad medikamentoosset ravi, tuleks nende kohta anda kinnitatud meditsiiniline arvamus ja nad peaksid läbima korrapärased arstlikud läbivaatused, mis oleksid iga juhtumi puhul asjakohased, kuid mille vaheline ajavahemik ei tohiks ületada viit aastat. |
| --- | --- |

10.1.

Juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on melliitdiabeet, võib juhiluba väljastada ja uuendada. Kui nad saavad medikamentoosset ravi, tuleks nende kohta anda kinnitatud meditsiiniline arvamus ja nad peaksid läbima korrapärased arstlikud läbivaatused, mis oleksid iga juhtumi puhul asjakohased, kuid mille vaheline ajavahemik ei tohiks ületada viit aastat.

| 10.2. | Juhiluba ei tohi väljastada ja uuendada juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel esineb korduv raske hüpoglükeemia või/ja kellel on puudulikud teadmised hüpoglükeemiast. Diabeetikust juht peaks olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest ja tervisliku seisundi piisava kontrolli vajadusest. |
| --- | --- |

10.2.

Juhiluba ei tohi väljastada ja uuendada juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel esineb korduv raske hüpoglükeemia või/ja kellel on puudulikud teadmised hüpoglükeemiast. Diabeetikust juht peaks olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest ja tervisliku seisundi piisava kontrolli vajadusest.

2.   rühm

| 10.3. | Selliste juhtide puhul, kellel on melliitdiabeet, võib 2. rühma juhilubade väljaandmist/uuendamist kaaluda. Kui nad saavad medikamentoosset ravi, millega kaasneb hüpoglükeemia oht (st insuliinravi ja mõned tabletid), tuleks kohaldada järgmisi kriteeriume:






  — | eelnenud 12 kuu jooksul ei ole esinenud ühtki raske hüpoglükeemia juhtu; |
| --- | --- | --- |

10.3.

Selliste juhtide puhul, kellel on melliitdiabeet, võib 2. rühma juhilubade väljaandmist/uuendamist kaaluda. Kui nad saavad medikamentoosset ravi, millega kaasneb hüpoglükeemia oht (st insuliinravi ja mõned tabletid), tuleks kohaldada järgmisi kriteeriume:

—

eelnenud 12 kuu jooksul ei ole esinenud ühtki raske hüpoglükeemia juhtu;

| — | juht on hüpoglükeemiast täiesti teadlik; |
| --- | --- |

—

juht on hüpoglükeemiast täiesti teadlik;

| — | juht peab näitama, et ta kontrollib piisavalt oma tervislikku seisundit korrapäraselt veresuhkru taset jälgides (vähemalt kaks korda päevas ja sõidukijuhtimise suhtes olulistel aegadel); |
| --- | --- |

—

juht peab näitama, et ta kontrollib piisavalt oma tervislikku seisundit korrapäraselt veresuhkru taset jälgides (vähemalt kaks korda päevas ja sõidukijuhtimise suhtes olulistel aegadel);

| — | juht peab olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest; |
| --- | --- |

—

juht peab olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest;

| — | puuduvad teised diabeediga seotud komplikatsioonid. |
| --- | --- |

—

puuduvad teised diabeediga seotud komplikatsioonid.

Lisaks peaks kõnealustel juhtudel juhiload välja andma pädeva meditsiiniasutuse arvamuse ja korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel, mida tehakse vähemalt kolmeaastaste ajavahemike tagant.

| 10.4. | Ärkveloleku ajal aset leidnud raskest hüpoglükeemiajuhust, isegi kui see ei ole seotud juhtimisega, tuleks teada anda ning see peaks olema juhtimisõiguse andmise ümberhindamise põhjuseks.” |
| --- | --- |

10.4.

Ärkveloleku ajal aset leidnud raskest hüpoglükeemiajuhust, isegi kui see ei ole seotud juhtimisega, tuleks teada anda ning see peaks olema juhtimisõiguse andmise ümberhindamise põhjuseks.”

| 3) | Punkt 12 asendatakse järgmisega:
  „EPILEPSIA






  12. | Mootorsõidukijuhi epilepsiahood või muud äkilised teadvusehäired on suur oht liiklusohutusele.
  Epilepsiaks loetakse kaht või enamat epilepsiahoogu, mis on aset leidnud vähem kui viieaastase vahega. Esilekutsutud epilepsiahoogu määratletakse kui haigushoogu, millel on tuvastatav põhjuslik tegur, mida saab vältida.
  Isikul, kellel esineb esmane või ühekordne haigushoog või teadvusekaotus, tuleks soovitada sõidukijuhtimisest loobuda. Esitada tuleb spetsialisti aruanne, kus kinnitatakse juhtimiskeelu ja nõutava järelkontrolli aeg.
  Äärmiselt tähtis on tuvastada isikuomane epilepsiasündroom ja haigushoo tüüp, et saaks täpselt hinnata isiku sõiduohutust (sh uute haigushoogude ohtu) ja määrata talle asjakohane ravi. Seda peaks tegema neuroloog. |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 12 asendatakse järgmisega:

„EPILEPSIA

12.

Mootorsõidukijuhi epilepsiahood või muud äkilised teadvusehäired on suur oht liiklusohutusele.

Epilepsiaks loetakse kaht või enamat epilepsiahoogu, mis on aset leidnud vähem kui viieaastase vahega. Esilekutsutud epilepsiahoogu määratletakse kui haigushoogu, millel on tuvastatav põhjuslik tegur, mida saab vältida.

Isikul, kellel esineb esmane või ühekordne haigushoog või teadvusekaotus, tuleks soovitada sõidukijuhtimisest loobuda. Esitada tuleb spetsialisti aruanne, kus kinnitatakse juhtimiskeelu ja nõutava järelkontrolli aeg.

Äärmiselt tähtis on tuvastada isikuomane epilepsiasündroom ja haigushoo tüüp, et saaks täpselt hinnata isiku sõiduohutust (sh uute haigushoogude ohtu) ja määrata talle asjakohane ravi. Seda peaks tegema neuroloog.

1.   rühm

| 12.1. | Epilepsiat põdevate 1. rühma juhtide juhtimisvõimet tuleb jälgida kuni ajani, mil juhil ei ole vähemalt viie aasta jooksul olnud ühtki haigushoogu.
  Kui isikul on epilepsia, ei ole tingimusteta juhiloa nõuded täidetud. Sellest tuleks teavitada lube väljastavat asutust. |
| --- | --- |

12.1.

Epilepsiat põdevate 1. rühma juhtide juhtimisvõimet tuleb jälgida kuni ajani, mil juhil ei ole vähemalt viie aasta jooksul olnud ühtki haigushoogu.

Kui isikul on epilepsia, ei ole tingimusteta juhiloa nõuded täidetud. Sellest tuleks teavitada lube väljastavat asutust.

| 12.2. | Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel (kui see on asjakohane, peaks hindama kooskõlas teiste asjakohaste III lisa jagudega (nt alkoholijoobe või muu komorbiidse seisundi puhul)). |
| --- | --- |

12.2.

Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel (kui see on asjakohane, peaks hindama kooskõlas teiste asjakohaste III lisa jagudega (nt alkoholijoobe või muu komorbiidse seisundi puhul)).

| 12.3. | Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel oli esmane esilekutsumata haigushoog, võib juhtimisvõimeliseks tunnistada pärast kuuekuulist haigushoogudeta ajavahemikku asjakohase arstliku läbivaatuse alusel. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem. |
| --- | --- |

12.3.

Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel oli esmane esilekutsumata haigushoog, võib juhtimisvõimeliseks tunnistada pärast kuuekuulist haigushoogudeta ajavahemikku asjakohase arstliku läbivaatuse alusel. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem.

| 12.4. | Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides. |
| --- | --- |

12.4.

Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides.

| 12.5. | Epilepsia: sõidukijuhid või juhiloa taotlejad võib tunnistada juhtimiseks sobivateks, kui neil ei ole üheaastase ajavahemiku jooksul esinenud rohkem haigushooge. |
| --- | --- |

12.5.

Epilepsia: sõidukijuhid või juhiloa taotlejad võib tunnistada juhtimiseks sobivateks, kui neil ei ole üheaastase ajavahemiku jooksul esinenud rohkem haigushooge.

| 12.6. | Ainult magades esinevad haigushood: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on haigushoogusid esinenud ainult magades, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik. Kui atakk/haigushoog esineb ärkveloleku ajal, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”). |
| --- | --- |

12.6.

Ainult magades esinevad haigushood: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on haigushoogusid esinenud ainult magades, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik. Kui atakk/haigushoog esineb ärkveloleku ajal, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”).

| 12.7. | Haigushood, mis ei põhjusta teadvusetust ega mõjuta tegutsemisvõimet: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on esinenud ainult selliseid haigushooge, mis ei põhjusta teadvusetust ega mingeid funktsioonihäireid, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik. Kui esineb mingeid atakke/haigushooge, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”). |
| --- | --- |

12.7.

Haigushood, mis ei põhjusta teadvusetust ega mõjuta tegutsemisvõimet: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on esinenud ainult selliseid haigushooge, mis ei põhjusta teadvusetust ega mingeid funktsioonihäireid, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik. Kui esineb mingeid atakke/haigushooge, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”).

| 12.8. | Haigushood, mis on põhjustatud epilepsiavastase ravi muutmisest või vähendamisest, mis on arsti ette kirjutatud: patsiendil võidakse soovitada mitte juhtida sõidukit alates ravi vähendamise algusest kuni ajani, kui on möödunud kuus kuud ravi lõpetamisest. Kui ravimite arsti poolt ette kirjutatud vahetamise või ärajätmise korral esinevate haigushoogude tõttu taastatakse eelnevalt tõhus ravi, tuleb juhtimisest loobuda kolmeks kuuks. |
| --- | --- |

12.8.

Haigushood, mis on põhjustatud epilepsiavastase ravi muutmisest või vähendamisest, mis on arsti ette kirjutatud: patsiendil võidakse soovitada mitte juhtida sõidukit alates ravi vähendamise algusest kuni ajani, kui on möödunud kuus kuud ravi lõpetamisest. Kui ravimite arsti poolt ette kirjutatud vahetamise või ärajätmise korral esinevate haigushoogude tõttu taastatakse eelnevalt tõhus ravi, tuleb juhtimisest loobuda kolmeks kuuks.

| 12.9. | Pärast kuratiivset epilepsia kirurgilist ravi: vt „Epilepsia”. |
| --- | --- |

12.9.

Pärast kuratiivset epilepsia kirurgilist ravi: vt „Epilepsia”.

2.   rühm

| 12.10. | Juhiloa taotleja ei tohi nõutava haigushoogudeta ajavahemiku jooksul saada epilepsiavastast ravi. Tehtud peab olema asjakohane järelravi. Ekstensiivse kirurgilise uuringu käigus ei tuvastatud epilepsiaga seotud ajupatoloogiat ja elektroentsefalogrammil (EEG) puuduvad epilepsiataolised ilmingud. EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi. |
| --- | --- |

12.10.

Juhiloa taotleja ei tohi nõutava haigushoogudeta ajavahemiku jooksul saada epilepsiavastast ravi. Tehtud peab olema asjakohane järelravi. Ekstensiivse kirurgilise uuringu käigus ei tuvastatud epilepsiaga seotud ajupatoloogiat ja elektroentsefalogrammil (EEG) puuduvad epilepsiataolised ilmingud. EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi.

| 12.11. | Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel. EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi.
  Isik, kellel on ajusisesed strukturaalsed muutused ning suur haigushoogude oht, ei tohiks juhtida 2. rühma sõidukeid seni, kuni epilepsiaoht on vähenenud vähemalt 2 protsendini aastas. Vajaduse korral peaks hindama kooskõlas teiste III lisa asjakohaste jagudega (nt alkoholijoobe puhul). |
| --- | --- |

12.11.

Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel. EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi.

Isik, kellel on ajusisesed strukturaalsed muutused ning suur haigushoogude oht, ei tohiks juhtida 2. rühma sõidukeid seni, kuni epilepsiaoht on vähenenud vähemalt 2 protsendini aastas. Vajaduse korral peaks hindama kooskõlas teiste III lisa asjakohaste jagudega (nt alkoholijoobe puhul).

| 12.12. | Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel esines esmane esilekutsumata haigushoog, võib pärast asjakohast neuroloogilist hindamist tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui tal ei ole viis aastat esinenud haigushooge ilma epilepsiavastaseid ravimeid kasutamata. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem. |
| --- | --- |

12.12.

Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel esines esmane esilekutsumata haigushoog, võib pärast asjakohast neuroloogilist hindamist tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui tal ei ole viis aastat esinenud haigushooge ilma epilepsiavastaseid ravimeid kasutamata. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem.

| 12.13. | Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides. Kordumise oht peaks olema 2 % aastas või väiksem. |
| --- | --- |

12.13.

Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides. Kordumise oht peaks olema 2 % aastas või väiksem.

| 12.14. | Epilepsia: kümme aastat ilma uute haigushoogudeta peab olema saavutatud ilma epilepsiavastaste ravimite abita. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem. Seda kohaldatakse ka juveniilse epilepsia korral.
  Teatavad tervisehäired (nt arteriovenoosne väärarend või ajusisene hemorraagia) põhjustavad haigushoogude ohtu, isegi kui haigushooge ei ole veel esinenud. Sellises olukorras peaks hinnangu andma pädev meditsiiniasutus; juhtimisõiguse andmiseks peaks haigushoogude esinemise oht olema 2 % aastas või väiksem.” |
| --- | --- |

12.14.

Epilepsia: kümme aastat ilma uute haigushoogudeta peab olema saavutatud ilma epilepsiavastaste ravimite abita. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem. Seda kohaldatakse ka juveniilse epilepsia korral.

Teatavad tervisehäired (nt arteriovenoosne väärarend või ajusisene hemorraagia) põhjustavad haigushoogude ohtu, isegi kui haigushooge ei ole veel esinenud. Sellises olukorras peaks hinnangu andma pädev meditsiiniasutus; juhtimisõiguse andmiseks peaks haigushoogude esinemise oht olema 2 % aastas või väiksem.”

---

| 26.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/31

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2009/113/EÜ,

25. august 2009,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mootorsõidukijuhtide tervist käsitlevad miinimumnõuded ei ole täielikult ühtlustatud. Liikmesriikidel on lubatud kehtestada nõuded, mis on rangemad kui Euroopa miinimumnõuded, mis on sätestatud direktiivi 2006/126/EÜ III lisa punktis 5. |
| --- | --- |

(1)

Mootorsõidukijuhtide tervist käsitlevad miinimumnõuded ei ole täielikult ühtlustatud. Liikmesriikidel on lubatud kehtestada nõuded, mis on rangemad kui Euroopa miinimumnõuded, mis on sätestatud direktiivi 2006/126/EÜ III lisa punktis 5.

| (2) | Kuna liikmesriigiti erinevad nõuded võivad kahjustada vaba liikumise põhimõtet, palus nõukogu oma 26. juuni 2000. aasta resolutsioonis läbi vaadata juhilubade väljaandmise tervisenõuded. |
| --- | --- |

(2)

Kuna liikmesriigiti erinevad nõuded võivad kahjustada vaba liikumise põhimõtet, palus nõukogu oma 26. juuni 2000. aasta resolutsioonis läbi vaadata juhilubade väljaandmise tervisenõuded.

| (3) | Kooskõlas nõukogu kõnealuse resolutsiooniga soovitas komisjon teha keskmise tähtajaga ja pikaajalist tööd III lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vastavalt direktiivi 2006/126/EÜ artiklile 8. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas nõukogu kõnealuse resolutsiooniga soovitas komisjon teha keskmise tähtajaga ja pikaajalist tööd III lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vastavalt direktiivi 2006/126/EÜ artiklile 8.

| (4) | Nägemishäired, diabeet ja epilepsia määratleti juhtimisvõimet mõjutavate tervisehäiretena, mida on vaja arvesse võtta; sel eesmärgil loodi liikmesriikide määratud spetsialistidest koosnevad töörühmad. |
| --- | --- |

(4)

Nägemishäired, diabeet ja epilepsia määratleti juhtimisvõimet mõjutavate tervisehäiretena, mida on vaja arvesse võtta; sel eesmärgil loodi liikmesriikide määratud spetsialistidest koosnevad töörühmad.

| (5) | Need töörühmad koostasid aruanded, et ajakohastada direktiivi 2006/126/EÜ III lisa asjakohaseid punkte. |
| --- | --- |

(5)

Need töörühmad koostasid aruanded, et ajakohastada direktiivi 2006/126/EÜ III lisa asjakohaseid punkte.

| (6) | Seepärast tuleks direktiivi 2006/126/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks direktiivi 2006/126/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/126/EÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. august 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 403, 30.12.2006, lk 18.

1

---

LISA

Direktiivi 2006/126/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 6 asendatakse järgmisega:
  „NÄGEMINE






  6. | Kõik juhiloa taotlejad läbivad asjakohase kontrolli, millega tehakse kindlaks, kas neil on mootorsõidukite juhtimiseks vajalik küllaldane nägemisteravus. Kui on põhjust kahelda, et juhiloa taotleja nägemine ei ole küllaldane, vaadatakse ta läbi pädevas meditsiiniasutuses. Sellel läbivaatusel pööratakse eelkõige tähelepanu järgmisele: nägemisteravus, vaateväli, nägemine hämaras, pimestamisega kohanemine ja kontrastitundlikkus, diploopia ja muud nägemisfunktsioonid, mis võivad turvalist sõidukijuhtimist mõjutada.
  1. rühma sõidukijuhtidele võib erandjuhtudel kaaluda juhiloa andmist, kui vaatevälja ja nägemisteravuse nõuded ei ole täidetud; sellistel juhtudel peaks juht läbima kontrolli pädevas meditsiiniasutuses tõestamaks, et tal ei esine muude nägemisfunktsioonide (sh pimestamisega kohanemise ja kontrastitundlikkuse ning hämaras nägemise) kahjustusi. Juht või juhiloa taotleja peaks edukalt läbima ka pädeva asutuse korraldatava praktilise eksami. |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 6 asendatakse järgmisega:

„NÄGEMINE

6.

Kõik juhiloa taotlejad läbivad asjakohase kontrolli, millega tehakse kindlaks, kas neil on mootorsõidukite juhtimiseks vajalik küllaldane nägemisteravus. Kui on põhjust kahelda, et juhiloa taotleja nägemine ei ole küllaldane, vaadatakse ta läbi pädevas meditsiiniasutuses. Sellel läbivaatusel pööratakse eelkõige tähelepanu järgmisele: nägemisteravus, vaateväli, nägemine hämaras, pimestamisega kohanemine ja kontrastitundlikkus, diploopia ja muud nägemisfunktsioonid, mis võivad turvalist sõidukijuhtimist mõjutada.

1. rühma sõidukijuhtidele võib erandjuhtudel kaaluda juhiloa andmist, kui vaatevälja ja nägemisteravuse nõuded ei ole täidetud; sellistel juhtudel peaks juht läbima kontrolli pädevas meditsiiniasutuses tõestamaks, et tal ei esine muude nägemisfunktsioonide (sh pimestamisega kohanemise ja kontrastitundlikkuse ning hämaras nägemise) kahjustusi. Juht või juhiloa taotleja peaks edukalt läbima ka pädeva asutuse korraldatava praktilise eksami.

1.   rühm

| 6.1. | Juhiloa või selle uuendamise taotlejate binokulaarne nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,5, kasutades mõlemat silma korraga.
  Lisaks peaks horisontaalvaateväli olema vähemalt 120°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 50° paremale ja vasakule ning 20° üles ja alla. Keskse 20° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti.
  Kui diagnoositakse progresseeruv silmahaigus, võib juhiloa väljastada või seda uuendada, kui juhiloa taotleja on pädeva meditsiiniasutuse korrapärase kontrolli all. |
| --- | --- |

6.1.

Juhiloa või selle uuendamise taotlejate binokulaarne nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,5, kasutades mõlemat silma korraga.

Lisaks peaks horisontaalvaateväli olema vähemalt 120°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 50° paremale ja vasakule ning 20° üles ja alla. Keskse 20° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti.

Kui diagnoositakse progresseeruv silmahaigus, võib juhiloa väljastada või seda uuendada, kui juhiloa taotleja on pädeva meditsiiniasutuse korrapärase kontrolli all.

| 6.2. | Ühest silmast täielikult nägemise kaotanud või ainult üht silma kasutavate (nt diploopia korral) juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus peab vajaduse korral korrigeerivaid läätsi kasutades olema vähemalt 0,5. Pädev meditsiiniasutus peab kinnitama, et selline monokulaarne nägemine on kestnud küllalt kaua, mistõttu asjaomane isik on sellega kohanenud, ja ühe silma vaateväli vastab lõikes 6.1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

6.2.

Ühest silmast täielikult nägemise kaotanud või ainult üht silma kasutavate (nt diploopia korral) juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus peab vajaduse korral korrigeerivaid läätsi kasutades olema vähemalt 0,5. Pädev meditsiiniasutus peab kinnitama, et selline monokulaarne nägemine on kestnud küllalt kaua, mistõttu asjaomane isik on sellega kohanenud, ja ühe silma vaateväli vastab lõikes 6.1 sätestatud nõuetele.

| 6.3. | Hiljutisele diploopia väljakujunemisele või ühest silmast nägemise kaotusele peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel sõiduki juhtimine on keelatud. Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral. |
| --- | --- |

6.3.

Hiljutisele diploopia väljakujunemisele või ühest silmast nägemise kaotusele peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel sõiduki juhtimine on keelatud. Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral.

2.   rühm

| 6.4. | Juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,8 paremini nägeva silmaga ja vähemalt 0,1 halvemini nägeva silmaga. Kui väärtuste 0,8 ja 0,1 saavutamiseks kasutatakse korrigeerivaid läätsi, tuleb minimaalne nägemisteravus (0,8 ja 0,1) saavutada kas prillide abil, mille optiline tugevus ei ületa pluss või miinus kaheksat dioptriat, või kontaktläätsede abil. Kõnealune isik peab nägemisteravuse korrigeerimist hästi taluma.
  Lisaks peaks mõlema silma horisontaalvaateväli olema vähemalt 160°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 70° vasakule ja paremale ning 30° üles ja alla. Keskse 30° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti
  Juhiluba ei väljastata ega uuendata juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on diagnoositud kahjustatud kontrastitundlikkus või diploopia.
  Nägemise olulisele kaotusele ühest silmast peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel isikul on sõiduki juhtimine keelatud. Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral.” |
| --- | --- |

6.4.

Juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,8 paremini nägeva silmaga ja vähemalt 0,1 halvemini nägeva silmaga. Kui väärtuste 0,8 ja 0,1 saavutamiseks kasutatakse korrigeerivaid läätsi, tuleb minimaalne nägemisteravus (0,8 ja 0,1) saavutada kas prillide abil, mille optiline tugevus ei ületa pluss või miinus kaheksat dioptriat, või kontaktläätsede abil. Kõnealune isik peab nägemisteravuse korrigeerimist hästi taluma.

Lisaks peaks mõlema silma horisontaalvaateväli olema vähemalt 160°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 70° vasakule ja paremale ning 30° üles ja alla. Keskse 30° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti

Juhiluba ei väljastata ega uuendata juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on diagnoositud kahjustatud kontrastitundlikkus või diploopia.

Nägemise olulisele kaotusele ühest silmast peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel isikul on sõiduki juhtimine keelatud. Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral.”

| 2) | Punkt 10 asendatakse järgmisega:
  „MELLIITDIABEET






  10. | Järgmistes alapunktides tähendab raske hüpoglükeemia seda, et vajatakse teise isiku abi, ja 12-kuulise ajavahemiku jooksul aset leidnud teist rasket hüpoglükeemiajuhtu määratletakse korduva hüpoglükeemiana. |
| --- | --- | --- |

2)

Punkt 10 asendatakse järgmisega:

„MELLIITDIABEET

10.

Järgmistes alapunktides tähendab raske hüpoglükeemia seda, et vajatakse teise isiku abi, ja 12-kuulise ajavahemiku jooksul aset leidnud teist rasket hüpoglükeemiajuhtu määratletakse korduva hüpoglükeemiana.

1.   rühm

| 10.1. | Juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on melliitdiabeet, võib juhiluba väljastada ja uuendada. Kui nad saavad medikamentoosset ravi, tuleks nende kohta anda kinnitatud meditsiiniline arvamus ja nad peaksid läbima korrapärased arstlikud läbivaatused, mis oleksid iga juhtumi puhul asjakohased, kuid mille vaheline ajavahemik ei tohiks ületada viit aastat. |
| --- | --- |

10.1.

Juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on melliitdiabeet, võib juhiluba väljastada ja uuendada. Kui nad saavad medikamentoosset ravi, tuleks nende kohta anda kinnitatud meditsiiniline arvamus ja nad peaksid läbima korrapärased arstlikud läbivaatused, mis oleksid iga juhtumi puhul asjakohased, kuid mille vaheline ajavahemik ei tohiks ületada viit aastat.

| 10.2. | Juhiluba ei tohi väljastada ja uuendada juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel esineb korduv raske hüpoglükeemia või/ja kellel on puudulikud teadmised hüpoglükeemiast. Diabeetikust juht peaks olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest ja tervisliku seisundi piisava kontrolli vajadusest. |
| --- | --- |

10.2.

Juhiluba ei tohi väljastada ja uuendada juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel esineb korduv raske hüpoglükeemia või/ja kellel on puudulikud teadmised hüpoglükeemiast. Diabeetikust juht peaks olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest ja tervisliku seisundi piisava kontrolli vajadusest.

2.   rühm

| 10.3. | Selliste juhtide puhul, kellel on melliitdiabeet, võib 2. rühma juhilubade väljaandmist/uuendamist kaaluda. Kui nad saavad medikamentoosset ravi, millega kaasneb hüpoglükeemia oht (st insuliinravi ja mõned tabletid), tuleks kohaldada järgmisi kriteeriume:






  — | eelnenud 12 kuu jooksul ei ole esinenud ühtki raske hüpoglükeemia juhtu; |
| --- | --- | --- |

10.3.

Selliste juhtide puhul, kellel on melliitdiabeet, võib 2. rühma juhilubade väljaandmist/uuendamist kaaluda. Kui nad saavad medikamentoosset ravi, millega kaasneb hüpoglükeemia oht (st insuliinravi ja mõned tabletid), tuleks kohaldada järgmisi kriteeriume:

—

eelnenud 12 kuu jooksul ei ole esinenud ühtki raske hüpoglükeemia juhtu;

| — | juht on hüpoglükeemiast täiesti teadlik; |
| --- | --- |

—

juht on hüpoglükeemiast täiesti teadlik;

| — | juht peab näitama, et ta kontrollib piisavalt oma tervislikku seisundit korrapäraselt veresuhkru taset jälgides (vähemalt kaks korda päevas ja sõidukijuhtimise suhtes olulistel aegadel); |
| --- | --- |

—

juht peab näitama, et ta kontrollib piisavalt oma tervislikku seisundit korrapäraselt veresuhkru taset jälgides (vähemalt kaks korda päevas ja sõidukijuhtimise suhtes olulistel aegadel);

| — | juht peab olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest; |
| --- | --- |

—

juht peab olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest;

| — | puuduvad teised diabeediga seotud komplikatsioonid. |
| --- | --- |

—

puuduvad teised diabeediga seotud komplikatsioonid.

Lisaks peaks kõnealustel juhtudel juhiload välja andma pädeva meditsiiniasutuse arvamuse ja korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel, mida tehakse vähemalt kolmeaastaste ajavahemike tagant.

| 10.4. | Ärkveloleku ajal aset leidnud raskest hüpoglükeemiajuhust, isegi kui see ei ole seotud juhtimisega, tuleks teada anda ning see peaks olema juhtimisõiguse andmise ümberhindamise põhjuseks.” |
| --- | --- |

10.4.

Ärkveloleku ajal aset leidnud raskest hüpoglükeemiajuhust, isegi kui see ei ole seotud juhtimisega, tuleks teada anda ning see peaks olema juhtimisõiguse andmise ümberhindamise põhjuseks.”

| 3) | Punkt 12 asendatakse järgmisega:
  „EPILEPSIA






  12. | Mootorsõidukijuhi epilepsiahood või muud äkilised teadvusehäired on suur oht liiklusohutusele.
  Epilepsiaks loetakse kaht või enamat epilepsiahoogu, mis on aset leidnud vähem kui viieaastase vahega. Esilekutsutud epilepsiahoogu määratletakse kui haigushoogu, millel on tuvastatav põhjuslik tegur, mida saab vältida.
  Isikul, kellel esineb esmane või ühekordne haigushoog või teadvusekaotus, tuleks soovitada sõidukijuhtimisest loobuda. Esitada tuleb spetsialisti aruanne, kus kinnitatakse juhtimiskeelu ja nõutava järelkontrolli aeg.
  Äärmiselt tähtis on tuvastada isikuomane epilepsiasündroom ja haigushoo tüüp, et saaks täpselt hinnata isiku sõiduohutust (sh uute haigushoogude ohtu) ja määrata talle asjakohane ravi. Seda peaks tegema neuroloog. |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 12 asendatakse järgmisega:

„EPILEPSIA

12.

Mootorsõidukijuhi epilepsiahood või muud äkilised teadvusehäired on suur oht liiklusohutusele.

Epilepsiaks loetakse kaht või enamat epilepsiahoogu, mis on aset leidnud vähem kui viieaastase vahega. Esilekutsutud epilepsiahoogu määratletakse kui haigushoogu, millel on tuvastatav põhjuslik tegur, mida saab vältida.

Isikul, kellel esineb esmane või ühekordne haigushoog või teadvusekaotus, tuleks soovitada sõidukijuhtimisest loobuda. Esitada tuleb spetsialisti aruanne, kus kinnitatakse juhtimiskeelu ja nõutava järelkontrolli aeg.

Äärmiselt tähtis on tuvastada isikuomane epilepsiasündroom ja haigushoo tüüp, et saaks täpselt hinnata isiku sõiduohutust (sh uute haigushoogude ohtu) ja määrata talle asjakohane ravi. Seda peaks tegema neuroloog.

1.   rühm

| 12.1. | Epilepsiat põdevate 1. rühma juhtide juhtimisvõimet tuleb jälgida kuni ajani, mil juhil ei ole vähemalt viie aasta jooksul olnud ühtki haigushoogu.
  Kui isikul on epilepsia, ei ole tingimusteta juhiloa nõuded täidetud. Sellest tuleks teavitada lube väljastavat asutust. |
| --- | --- |

12.1.

Epilepsiat põdevate 1. rühma juhtide juhtimisvõimet tuleb jälgida kuni ajani, mil juhil ei ole vähemalt viie aasta jooksul olnud ühtki haigushoogu.

Kui isikul on epilepsia, ei ole tingimusteta juhiloa nõuded täidetud. Sellest tuleks teavitada lube väljastavat asutust.

| 12.2. | Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel (kui see on asjakohane, peaks hindama kooskõlas teiste asjakohaste III lisa jagudega (nt alkoholijoobe või muu komorbiidse seisundi puhul)). |
| --- | --- |

12.2.

Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel (kui see on asjakohane, peaks hindama kooskõlas teiste asjakohaste III lisa jagudega (nt alkoholijoobe või muu komorbiidse seisundi puhul)).

| 12.3. | Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel oli esmane esilekutsumata haigushoog, võib juhtimisvõimeliseks tunnistada pärast kuuekuulist haigushoogudeta ajavahemikku asjakohase arstliku läbivaatuse alusel. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem. |
| --- | --- |

12.3.

Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel oli esmane esilekutsumata haigushoog, võib juhtimisvõimeliseks tunnistada pärast kuuekuulist haigushoogudeta ajavahemikku asjakohase arstliku läbivaatuse alusel. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem.

| 12.4. | Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides. |
| --- | --- |

12.4.

Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides.

| 12.5. | Epilepsia: sõidukijuhid või juhiloa taotlejad võib tunnistada juhtimiseks sobivateks, kui neil ei ole üheaastase ajavahemiku jooksul esinenud uusi haigushooge. |
| --- | --- |

12.5.

Epilepsia: sõidukijuhid või juhiloa taotlejad võib tunnistada juhtimiseks sobivateks, kui neil ei ole üheaastase ajavahemiku jooksul esinenud uusi haigushooge.

| 12.6. | Ainult magades esinevad haigushood: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on haigushoogusid esinenud ainult magades, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik. Kui atakk/haigushoog esineb ärkveloleku ajal, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”). |
| --- | --- |

12.6.

Ainult magades esinevad haigushood: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on haigushoogusid esinenud ainult magades, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik. Kui atakk/haigushoog esineb ärkveloleku ajal, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”).

| 12.7. | Haigushood, mis ei põhjusta teadvusetust ega mõjuta tegutsemisvõimet: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on esinenud ainult selliseid haigushooge, mis ei põhjusta teadvusetust ega mingeid funktsioonihäireid, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik. Kui esineb mingeid atakke/haigushooge, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”). |
| --- | --- |

12.7.

Haigushood, mis ei põhjusta teadvusetust ega mõjuta tegutsemisvõimet: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on esinenud ainult selliseid haigushooge, mis ei põhjusta teadvusetust ega mingeid funktsioonihäireid, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik. Kui esineb mingeid atakke/haigushooge, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”).

| 12.8. | Haigushood, mis on põhjustatud epilepsiavastase ravi muutmisest või vähendamisest, mis on arsti ette kirjutatud: patsiendil võidakse soovitada mitte juhtida sõidukit alates ravi vähendamise algusest kuni ajani, kui on möödunud kuus kuud ravi lõpetamisest. Kui ravimite arsti poolt ette kirjutatud vahetamise või ärajätmise korral esinevate haigushoogude tõttu taastatakse eelnevalt tõhus ravi, tuleb juhtimisest loobuda kolmeks kuuks. |
| --- | --- |

12.8.

Haigushood, mis on põhjustatud epilepsiavastase ravi muutmisest või vähendamisest, mis on arsti ette kirjutatud: patsiendil võidakse soovitada mitte juhtida sõidukit alates ravi vähendamise algusest kuni ajani, kui on möödunud kuus kuud ravi lõpetamisest. Kui ravimite arsti poolt ette kirjutatud vahetamise või ärajätmise korral esinevate haigushoogude tõttu taastatakse eelnevalt tõhus ravi, tuleb juhtimisest loobuda kolmeks kuuks.

| 12.9. | Pärast kuratiivset epilepsia kirurgilist ravi: vt „Epilepsia”. |
| --- | --- |

12.9.

Pärast kuratiivset epilepsia kirurgilist ravi: vt „Epilepsia”.

2.   rühm

| 12.10. | Juhiloa taotleja ei tohi nõutava haigushoogudeta ajavahemiku jooksul saada epilepsiavastast ravi. Tehtud peab olema asjakohane järelravi. Ekstensiivse kirurgilise uuringu käigus ei tuvastatud epilepsiaga seotud ajupatoloogiat ja elektroentsefalogrammil (EEG) puuduvad epilepsiataolised ilmingud. EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi. |
| --- | --- |

12.10.

Juhiloa taotleja ei tohi nõutava haigushoogudeta ajavahemiku jooksul saada epilepsiavastast ravi. Tehtud peab olema asjakohane järelravi. Ekstensiivse kirurgilise uuringu käigus ei tuvastatud epilepsiaga seotud ajupatoloogiat ja elektroentsefalogrammil (EEG) puuduvad epilepsiataolised ilmingud. EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi.

| 12.11. | Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel. EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi.
  Isik, kellel on ajusisesed strukturaalsed muutused ning suur haigushoogude oht, ei tohiks juhtida 2. rühma sõidukeid seni, kuni epilepsiaoht on vähenenud vähemalt 2 protsendini aastas. Vajaduse korral peaks hindamine toimuma kooskõlas teiste III lisa asjakohaste jagudega (nt alkoholijoobe puhul). |
| --- | --- |

12.11.

Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel. EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi.

Isik, kellel on ajusisesed strukturaalsed muutused ning suur haigushoogude oht, ei tohiks juhtida 2. rühma sõidukeid seni, kuni epilepsiaoht on vähenenud vähemalt 2 protsendini aastas. Vajaduse korral peaks hindamine toimuma kooskõlas teiste III lisa asjakohaste jagudega (nt alkoholijoobe puhul).

| 12.12. | Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel esines esmane esilekutsumata haigushoog, võib pärast asjakohast neuroloogilist hindamist tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui tal ei ole viis aastat esinenud haigushooge ilma epilepsiavastaseid ravimeid kasutamata. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem. |
| --- | --- |

12.12.

Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel esines esmane esilekutsumata haigushoog, võib pärast asjakohast neuroloogilist hindamist tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui tal ei ole viis aastat esinenud haigushooge ilma epilepsiavastaseid ravimeid kasutamata. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem.

| 12.13. | Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides. Kordumise oht peaks olema 2 % aastas või väiksem. |
| --- | --- |

12.13.

Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides. Kordumise oht peaks olema 2 % aastas või väiksem.

| 12.14. | Epilepsia: kümme aastat ilma uute haigushoogudeta peab olema saavutatud ilma epilepsiavastaste ravimite abita. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem. Seda kohaldatakse ka juveniilse epilepsia korral.
  Teatavad tervisehäired (nt arteriovenoosne väärarend või ajusisene hemorraagia) põhjustavad haigushoogude ohtu, isegi kui haigushooge ei ole veel esinenud. Sellises olukorras peaks hinnangu andma pädev meditsiiniasutus; juhtimisõiguse andmiseks peaks haigushoogude esinemise oht olema 2 % aastas või väiksem.” |
| --- | --- |

12.14.

Epilepsia: kümme aastat ilma uute haigushoogudeta peab olema saavutatud ilma epilepsiavastaste ravimite abita. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem. Seda kohaldatakse ka juveniilse epilepsia korral.

Teatavad tervisehäired (nt arteriovenoosne väärarend või ajusisene hemorraagia) põhjustavad haigushoogude ohtu, isegi kui haigushooge ei ole veel esinenud. Sellises olukorras peaks hinnangu andma pädev meditsiiniasutus; juhtimisõiguse andmiseks peaks haigushoogude esinemise oht olema 2 % aastas või väiksem.”

---