# Euroopa Liidu L 244/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.244.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 244 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide16. september 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.244.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 244

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide16. september 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 837/2009, 15. september 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 838/2009, 15. september 2009, millega määratakse kindlaks alates 16. septembrist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 839/2009, 15. september 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 39 (
  1
  ) | 6 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 837/2009, 15. september 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 838/2009, 15. september 2009, millega määratakse kindlaks alates 16. septembrist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 839/2009, 15. september 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 39 (
  1
  )

1

6

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/704/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. juuli 2008, riigiabi nr C 29/04 (ex N 328/03) kohta, mida Itaalia kavatseb anda äriühingule Sadam ISZ kuuluvale Villasori suhkrutööstusele
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3531 all) | 10 |
| | | 2009/705/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 14. september 2009, millega asutatakse Euroopa tarbijate nõuanderühm | 21 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/704/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. juuli 2008, riigiabi nr C 29/04 (ex N 328/03) kohta, mida Itaalia kavatseb anda äriühingule Sadam ISZ kuuluvale Villasori suhkrutööstusele
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3531 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3531 all)

10

2009/705/EÜ

*

Komisjoni otsus, 14. september 2009, millega asutatakse Euroopa tarbijate nõuanderühm

21

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2009/706/ÜVJP, 15. september 2009, millega pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 25 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2009/706/ÜVJP, 15. september 2009, millega pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 16.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 837/2009,

15. september 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris (2), eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 32,7 |
| ZZ | 32,7 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 103,3 |
| ZZ | 65,4 |
| 0709 90 70 | TR | 101,0 |
| ZZ | 101,0 |
| 0805 50 10 | AR | 79,9 |
| CL | 134,9 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 84,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0806 10 10 | EG | 137,1 |
| IL | 227,0 |
| TR | 90,9 |
| ZZ | 151,7 |
| 0808 10 80 | AR | 118,6 |
| BR | 68,1 |
| CL | 84,5 |
| NZ | 85,2 |
| US | 85,9 |
| ZA | 77,0 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 160,8 |
| CN | 70,8 |
| TR | 99,4 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 100,1 |
| 0809 30 | TR | 118,3 |
| US | 228,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0809 40 05 | IL | 126,2 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

32,7

ZZ

32,7

0707 00 05

MK

27,4

TR

103,3

ZZ

65,4

0709 90 70

TR

101,0

ZZ

101,0

0805 50 10

AR

79,9

CL

134,9

UY

81,3

ZA

84,9

ZZ

95,3

0806 10 10

EG

137,1

IL

227,0

TR

90,9

ZZ

151,7

0808 10 80

AR

118,6

BR

68,1

CL

84,5

NZ

85,2

US

85,9

ZA

77,0

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

160,8

CN

70,8

TR

99,4

ZA

69,4

ZZ

100,1

0809 30

TR

118,3

US

228,1

ZZ

173,2

0809 40 05

IL

126,2

TR

113,9

ZZ

120,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 838/2009,

15. september 2009,

millega määratakse kindlaks alates 16. septembrist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. septembrist 2009 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. septembrist 2009 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. septembrist 2009 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2009

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,33 |
| madala kvaliteediga | 20,33 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 77,87 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 40,71 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 40,71 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 82,86 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,33

madala kvaliteediga

20,33

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

77,87

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

40,71

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

40,71

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

82,86

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

31.8.2009-14.9.2009

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 141,57 | 86,25 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 146,19 | 136,19 | 116,19 | 58,65 |
| Lahe lisatasu | — | 17,34 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 6,92 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

141,57

86,25

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

146,19

136,19

116,19

58,65

Lahe lisatasu

—

17,34

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

6,92

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 17,71 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 20,51 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

17,71 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

20,51 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 16.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 839/2009,

15. september 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 39

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) avaldas 31. juulil 2008 rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine muudatused pealkirjaga Maandamiskõlbulikud alusinstrumendid või -tehingud (edaspidi „IAS 39 muudatused”). IAS 39 muudatustega selgitatakse riskimaandamisarvestuse kohaldamist finantsinstrumentide inflatsioonikomponendi ja optsioonilepingute suhtes, juhul kui neid kasutatakse riskimaandamisinstrumendina. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) avaldas 31. juulil 2008 rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine muudatused pealkirjaga Maandamiskõlbulikud alusinstrumendid või -tehingud (edaspidi „IAS 39 muudatused”). IAS 39 muudatustega selgitatakse riskimaandamisarvestuse kohaldamist finantsinstrumentide inflatsioonikomponendi ja optsioonilepingute suhtes, juhul kui neid kasutatakse riskimaandamisinstrumendina.

| (3) | Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et standardi IAS 39 muudatused vastavad vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on hästi tasakaalustatud ja objektiivne. |
| --- | --- |

(3)

Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) kinnitab, et standardi IAS 39 muudatused vastavad vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on hästi tasakaalustatud ja objektiivne.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisas muudetakse rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatud muudatusele.

Artikkel 2

Kõik ettevõtted rakendavad IAS 39 muudatusi, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas, finantsaruannete suhtes, mis hõlmavad hiljemalt pärast 30. juunit 2009 algavaid finantsaastaid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 199, 21.7.2006, lk 33.

3

---

LISA

RAHVUSVAHELISED RAAMATUPIDAMISSTANDARDID

| IAS 39 | Maandamiskõlbulikud alusinstrumendid või -tehingud (IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine muudatus) |
| --- | --- |

IAS 39

Maandamiskõlbulikud alusinstrumendid või -tehingud (IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine muudatus)

Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Kõik olemasolevad õigused kehtivad väljaspool EMPd, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org

Maandamiskõlbulikud alusinstrumendid või -tehingud
  (IAS 39
  Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine
  muudatus)

Standardile lisatakse paragrahv 103G.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

| 103G | (Majandus)üksus rakendab tagasiulatuvalt paragrahve AG99BA, AG99E, AG99F, AG110 A ja AG110B kooskõlas IAS 8-ga Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab Maandamiskõlbulikud alusinstrumendid või –tehingud (IAS 39 muudatus) enne 1. juulit 2009 algavate perioodide suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

103G

(Majandus)üksus rakendab tagasiulatuvalt paragrahve AG99BA, AG99E, AG99F, AG110 A ja AG110B kooskõlas IAS 8-ga Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab Maandamiskõlbulikud alusinstrumendid või –tehingud (IAS 39 muudatus) enne 1. juulit 2009 algavate perioodide suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Lisas A Rakendusjuhis lisatakse paragrahvid AG99BA, AG99E, AG99F, AG110 A ja AG110B.

Maandatavad alusinstrumendid või -tehingud (paragrahvid 78–84)

Kriteeriumitele vastavad alusinstrumendid või -tehingud (paragrahvid 78–80)

| AG99BA | (Majandus)üksus võib määratleda kõiki maandatava alusinstrumendi või -tehingu rahavoogude või õiglase väärtuse muutusi riskimaandamissuhtes. (Majandus)üksus võib samuti määratleda maandatava alusinstrumendi või -tehingu ainult neid rahavoogude või õiglase väärtuse muutusi, mis on kõrgemad või madalamad teatud hinnast või muust muutujast (ühepoolne risk). Riskimaandamisinstrumendiks oleva ostetud optsiooni sisemine väärtus (eeldades, et sellel on samasugused põhitingimused nagu määratletud riskil), kuid mitte selle ajaväärtus, peegeldab maandatava alusinstrumendi või –tehingu ühepoolset riski. Näiteks võib (majandus)üksus määratleda tulevaste rahavoogude tulemuste kõikumise, mis tuleneb prognoositava kaubaostu hinnatõusust. Sellises olukorras määratletakse ainult kindlaksmääratud tasemest kõrgmast hinnatõusust tulenevaid rahavoo kahjumeid. Maandatav risk ei hõlma ostetud optsiooni ajaväärtust, kuna ajaväärtus ei ole sellise prognoositava tehingu komponent, mis mõjutab kasumit või kahjumit (paragrahvi 86 punkt b). |
| --- | --- |

AG99BA

(Majandus)üksus võib määratleda kõiki maandatava alusinstrumendi või -tehingu rahavoogude või õiglase väärtuse muutusi riskimaandamissuhtes. (Majandus)üksus võib samuti määratleda maandatava alusinstrumendi või -tehingu ainult neid rahavoogude või õiglase väärtuse muutusi, mis on kõrgemad või madalamad teatud hinnast või muust muutujast (ühepoolne risk). Riskimaandamisinstrumendiks oleva ostetud optsiooni sisemine väärtus (eeldades, et sellel on samasugused põhitingimused nagu määratletud riskil), kuid mitte selle ajaväärtus, peegeldab maandatava alusinstrumendi või –tehingu ühepoolset riski. Näiteks võib (majandus)üksus määratleda tulevaste rahavoogude tulemuste kõikumise, mis tuleneb prognoositava kaubaostu hinnatõusust. Sellises olukorras määratletakse ainult kindlaksmääratud tasemest kõrgmast hinnatõusust tulenevaid rahavoo kahjumeid. Maandatav risk ei hõlma ostetud optsiooni ajaväärtust, kuna ajaväärtus ei ole sellise prognoositava tehingu komponent, mis mõjutab kasumit või kahjumit (paragrahvi 86 punkt b).

Finantsobjektide määratlemine maandatavate alusinstrumentide või -tehingutena (paragrahvid 81 ja 81 A)

| AG99E | Paragrahviga 81 lubatakse (majandus)üksusel määratleda lisaks finantsinstrumendi kogu õiglase väärtuse muutusele või rahavoogude kõikumisele ka muid näitajaid. Näiteks:






  a) | finantsinstrumendi kõiki rahavoogusid võib määratleda teatavatest (kuid mitte kõikidest) riskidest tulenevate rahavoogude või õiglase väärtuse muutuste suhtes; või |
| --- | --- | --- |

AG99E

Paragrahviga 81 lubatakse (majandus)üksusel määratleda lisaks finantsinstrumendi kogu õiglase väärtuse muutusele või rahavoogude kõikumisele ka muid näitajaid. Näiteks:

a)

finantsinstrumendi kõiki rahavoogusid võib määratleda teatavatest (kuid mitte kõikidest) riskidest tulenevate rahavoogude või õiglase väärtuse muutuste suhtes; või

| b) | finantsinstrumendi teatavaid (kuid mitte kõiki) rahavoogusid võib määratleda kõikidest või ainult mõnedest riskidest tulenevate rahavoogude või õiglase väärtuse muutuste suhtes (st „osa” finantsinstrumendi rahavoogudest võib määratleda kas kõikidest või ainult mõnedest riskidest tulenevate muutuste suhtes). |
| --- | --- |

b)

finantsinstrumendi teatavaid (kuid mitte kõiki) rahavoogusid võib määratleda kõikidest või ainult mõnedest riskidest tulenevate rahavoogude või õiglase väärtuse muutuste suhtes (st „osa” finantsinstrumendi rahavoogudest võib määratleda kas kõikidest või ainult mõnedest riskidest tulenevate muutuste suhtes).

| AG99F | Riskimaandamisarvestuse kriteeriumitele vastamiseks peavad määratletud riskid ja osad olema eraldi kindlaks tehtavad finantsinstrumendi komponendid ning määratletud riskide ja osade muutustest tulenevate kogu finantsinstrumendi rahavoogude või õiglase väärtuse muutused peavad olema usaldusväärselt mõõdetavad. Näiteks:






  a) | fikseeritud määraga finantsinstrumendi puhul, mille suhtes maandatakse riskivaba või (võrdlus)intressimäära muutustest tulenevate õiglase väärtuse muutuste riski, loetakse riskivaba või (võrdlus)määra tavaliselt nii finantsinstrumendi eraldi kindlaks tehtavaks komponendiks kui ka usaldusväärselt mõõdetavaks. |
| --- | --- | --- |

AG99F

Riskimaandamisarvestuse kriteeriumitele vastamiseks peavad määratletud riskid ja osad olema eraldi kindlaks tehtavad finantsinstrumendi komponendid ning määratletud riskide ja osade muutustest tulenevate kogu finantsinstrumendi rahavoogude või õiglase väärtuse muutused peavad olema usaldusväärselt mõõdetavad. Näiteks:

a)

fikseeritud määraga finantsinstrumendi puhul, mille suhtes maandatakse riskivaba või (võrdlus)intressimäära muutustest tulenevate õiglase väärtuse muutuste riski, loetakse riskivaba või (võrdlus)määra tavaliselt nii finantsinstrumendi eraldi kindlaks tehtavaks komponendiks kui ka usaldusväärselt mõõdetavaks.

| b) | inflatsioon ei ole eraldi kindlaks tehtav ja usaldusväärselt mõõdetav ning seda ei saa määratleda riskina või finantsinstrumendi osana, välja arvatud siis, kui on täidetud punktis c esitatud nõuded. |
| --- | --- |

b)

inflatsioon ei ole eraldi kindlaks tehtav ja usaldusväärselt mõõdetav ning seda ei saa määratleda riskina või finantsinstrumendi osana, välja arvatud siis, kui on täidetud punktis c esitatud nõuded.

| c) | inflatsiooniga seotud kajastatud võlakirja rahavoogude lepinguga kindlaksmääratud inflatsiooni osa (eeldades, et puudub vajadus varjatud tuletisinstrumendi eraldi arvestamiseks) on eraldi kindlaks tehtav ja usaldusväärselt mõõdetav seni, kuni instrumendi muud rahavood ei ole inflatsiooni osa poolt mõjutatavad. |
| --- | --- |

c)

inflatsiooniga seotud kajastatud võlakirja rahavoogude lepinguga kindlaksmääratud inflatsiooni osa (eeldades, et puudub vajadus varjatud tuletisinstrumendi eraldi arvestamiseks) on eraldi kindlaks tehtav ja usaldusväärselt mõõdetav seni, kuni instrumendi muud rahavood ei ole inflatsiooni osa poolt mõjutatavad.

Riskimaandamisinstrumentide arvestus (paragrahvid 85–102)

Riskimaandamise efektiivsuse hindamine

| AG110A | Paragrahvi 74 punktis a lubatakse (majandus)üksusel eraldada optsioonilepingu sisemine väärtus ja ajaväärtus ning määratleda riskimaandamisinstrumendina ainult optsioonilepingu sisemise väärtuse muutus. Sellise määratlemise tulemuseks võib olla riskimaandamissuhe, mis on täielikult efektiivne saavutamaks prognoositava tehingu maandatavast ühepoolsest riskist tulenevate rahavoogude tasaarveldavad muutused, kui prognoositava tehingu ja riskimaandamisinstrumendi põhitingimused on ühesugused. |
| --- | --- |

AG110A

Paragrahvi 74 punktis a lubatakse (majandus)üksusel eraldada optsioonilepingu sisemine väärtus ja ajaväärtus ning määratleda riskimaandamisinstrumendina ainult optsioonilepingu sisemise väärtuse muutus. Sellise määratlemise tulemuseks võib olla riskimaandamissuhe, mis on täielikult efektiivne saavutamaks prognoositava tehingu maandatavast ühepoolsest riskist tulenevate rahavoogude tasaarveldavad muutused, kui prognoositava tehingu ja riskimaandamisinstrumendi põhitingimused on ühesugused.

| AG110B | Kui (majandus)üksus määratleb ostetud optsiooni tervikuna prognoositavast tehingust tuleneva ühepoolse riski riskimaandamisinstrumendina, ei ole riskimaandamissuhe täielikult efektiivne. See on tingitud sellest, et optsiooni eest makstud lisatasu hõlmab ka ajaväärtust ja paragrahvi AG99BA sätestatu kohaselt ei hõlma määratletud ühepoolne risk optsiooni ajaväärtust. Seega ei toimu nimetatud olukorras makstud optsiooni lisatasu ajaväärtusest ja määratletud maandatavast riskist tulenevate rahavoogude tasaarveldamist. |
| --- | --- |

AG110B

Kui (majandus)üksus määratleb ostetud optsiooni tervikuna prognoositavast tehingust tuleneva ühepoolse riski riskimaandamisinstrumendina, ei ole riskimaandamissuhe täielikult efektiivne. See on tingitud sellest, et optsiooni eest makstud lisatasu hõlmab ka ajaväärtust ja paragrahvi AG99BA sätestatu kohaselt ei hõlma määratletud ühepoolne risk optsiooni ajaväärtust. Seega ei toimu nimetatud olukorras makstud optsiooni lisatasu ajaväärtusest ja määratletud maandatavast riskist tulenevate rahavoogude tasaarveldamist.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 16.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/10

---

KOMISJONI OTSUS,

16. juuli 2008,

riigiabi nr C 29/04 (ex N 328/03) kohta, mida Itaalia kavatseb anda äriühingule Sadam ISZ kuuluvale Villasori suhkrutööstusele

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3531 all)

(ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(2009/704/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles vastavalt osutatud artiklile kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Itaalia teavitas 22. juuli 2003. aasta kirjaga komisjoni abist äriühingule Sadam ISZ kuuluvale Villasori suhkrutööstusele. 19. septembri 2003. aasta kirjaga ja 30. märtsi 2004. aasta kirjaga andis Itaalia komisjonile lisateavet. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia teavitas 22. juuli 2003. aasta kirjaga komisjoni abist äriühingule Sadam ISZ kuuluvale Villasori suhkrutööstusele. 19. septembri 2003. aasta kirjaga ja 30. märtsi 2004. aasta kirjaga andis Itaalia komisjonile lisateavet.

| (2) | Komisjon teatas 8. septembri 2004. aasta kirjaga Itaaliale otsusest algatada kõnealuse abi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas 8. septembri 2004. aasta kirjaga Itaaliale otsusest algatada kõnealuse abi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

| (3) | Itaalia edastas komisjonile 13. oktoobri 2004. aasta kirjaga ja 7. aprilli 2005. aasta kirjaga Itaalia ametiasutuste märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia edastas komisjonile 13. oktoobri 2004. aasta kirjaga ja 7. aprilli 2005. aasta kirjaga Itaalia ametiasutuste märkused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1). Komisjon kutsus huvitatud isikuid kõnealuse abi kohta märkusi esitama. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1). Komisjon kutsus huvitatud isikuid kõnealuse abi kohta märkusi esitama.

| (5) | Komisjon sai abi kohta märkusi huvitatud isikutelt. Ta edastas need Itaaliale kommenteerimiseks ja sai Itaalia kommentaarid 18. mai 2005. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai abi kohta märkusi huvitatud isikutelt. Ta edastas need Itaaliale kommenteerimiseks ja sai Itaalia kommentaarid 18. mai 2005. aasta kirjaga.

| (6) | Itaalia ametiasutused edastasid 31. jaanuari 2008. aasta kirjaga ja 14. aprilli 2008. aasta kirjaga teabe, mida komisjon oli küsinud 29. märtsi 2007. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(6)

Itaalia ametiasutused edastasid 31. jaanuari 2008. aasta kirjaga ja 14. aprilli 2008. aasta kirjaga teabe, mida komisjon oli küsinud 29. märtsi 2007. aasta kirjas.

II.   KIRJELDUS

| (7) | Abisaav ettevõte, äriühingule Sadam ISZ kuuluv Villasori suhkrutööstus, on suhkrupeedi töötlemise tehas, mis on ainuke omataoline Sardiinias (ühel Vahemere suurimatest saartest). |
| --- | --- |

(7)

Abisaav ettevõte, äriühingule Sadam ISZ kuuluv Villasori suhkrutööstus, on suhkrupeedi töötlemise tehas, mis on ainuke omataoline Sardiinias (ühel Vahemere suurimatest saartest).

| (8) | Itaalia ametiasutused maksavad suhkrutööstusele 3,5 miljonit eurot osalise hüvitisena kaotuste eest, mida põhjustas ettevõtjale suhkrupeedi kokkuostu kahanemine 2001.–2002. aasta põua tõttu ja sellest tingitud suhkrutoodangu langus. |
| --- | --- |

(8)

Itaalia ametiasutused maksavad suhkrutööstusele 3,5 miljonit eurot osalise hüvitisena kaotuste eest, mida põhjustas ettevõtjale suhkrupeedi kokkuostu kahanemine 2001.–2002. aasta põua tõttu ja sellest tingitud suhkrutoodangu langus.

| (9) | Vastavad ametiasutused esitasid andmed, mis näitavad suhkrupeeditoodangu vähenemist piirkonnas ja sellest tingitud suhkrutööstuse kokkuostumahtude kahanemist. Võrreldes ajavahemikuga 1998–2000 vähenes toodang 2001. aastal 39 % ja 2002. aastal 68 % (2). |
| --- | --- |

(9)

Vastavad ametiasutused esitasid andmed, mis näitavad suhkrupeeditoodangu vähenemist piirkonnas ja sellest tingitud suhkrutööstuse kokkuostumahtude kahanemist. Võrreldes ajavahemikuga 1998–2000 vähenes toodang 2001. aastal 39 % ja 2002. aastal 68 % (2).

| (10) | Ametiasutused arvestasid välja Villasori suhkrutööstuse kantud kahju, võttes aluseks ettevõtte 1998.–2002. aasta bilansi andmed, ja hindasid selle 6 858 448 eurole (3). Kahju arvestati välja järgmiselt: ametiasutused arvestasid välja püsikulude summa ühe suhkrutonni kohta võrdlusperioodil (1998–2000) ja võrdlesid saadud numbrit püsikulude summaga ühe suhkrutonni kohta aastatel 2001 ja 2002. Püsikuludeks loeti alalised töötajad, käitlemine (kolmandate ettevõtjate osutatud teenused ja laotasud), üldkulud, amortisatsioon ja finantskulud (4). Võrdlusperioodil oli püsikulude osatähtsus toodangu suhtes 166,61 eurot tonni kohta (5). 2001.–2002. aasta kohta annab sama arvutuskäik järgmised tulemused: püsikulude osatähtsus toodangu suhtes oli 2001. aastal 287,95 eurot/t (6) ja 2002. aastal 569,18 eurot (7). Et saada määr, mille võrra püsikulud olid suuremad kui võrdlusperioodil, lahutati võrdlusperioodi püsikulude osatähtsus 2001. ja 2002. aasta püsikulude osatähtsusest. Tulemuseks saadi 2001. aastal 121,34 eurot/t ja 2002. aastal 402,58 eurot/t (8). Kogu kahjusumma väljaarvestamiseks korrutati 2001. ja 2002. aasta suhkru kogutoodang eeltoodud indeksitega. Kahjusummaks saadi 2001. aastal 2 427 278 eurot ja 2002. aastal 4 431 170 eurot, (9) seega kokku 6 858 448 eurot. |
| --- | --- |

(10)

Ametiasutused arvestasid välja Villasori suhkrutööstuse kantud kahju, võttes aluseks ettevõtte 1998.–2002. aasta bilansi andmed, ja hindasid selle 6 858 448 eurole (3). Kahju arvestati välja järgmiselt: ametiasutused arvestasid välja püsikulude summa ühe suhkrutonni kohta võrdlusperioodil (1998–2000) ja võrdlesid saadud numbrit püsikulude summaga ühe suhkrutonni kohta aastatel 2001 ja 2002. Püsikuludeks loeti alalised töötajad, käitlemine (kolmandate ettevõtjate osutatud teenused ja laotasud), üldkulud, amortisatsioon ja finantskulud (4). Võrdlusperioodil oli püsikulude osatähtsus toodangu suhtes 166,61 eurot tonni kohta (5). 2001.–2002. aasta kohta annab sama arvutuskäik järgmised tulemused: püsikulude osatähtsus toodangu suhtes oli 2001. aastal 287,95 eurot/t (6) ja 2002. aastal 569,18 eurot (7). Et saada määr, mille võrra püsikulud olid suuremad kui võrdlusperioodil, lahutati võrdlusperioodi püsikulude osatähtsus 2001. ja 2002. aasta püsikulude osatähtsusest. Tulemuseks saadi 2001. aastal 121,34 eurot/t ja 2002. aastal 402,58 eurot/t (8). Kogu kahjusumma väljaarvestamiseks korrutati 2001. ja 2002. aasta suhkru kogutoodang eeltoodud indeksitega. Kahjusummaks saadi 2001. aastal 2 427 278 eurot ja 2002. aastal 4 431 170 eurot, (9) seega kokku 6 858 448 eurot.

| (11) | Itaalia ametiasutuste antav 3,5 miljoni euro suurune abisumma vastaks seega 51 % kahjust. Itaalia ametiasutused selgitasid, et abisumma tulenes eelarvepiirangutest. |
| --- | --- |

(11)

Itaalia ametiasutuste antav 3,5 miljoni euro suurune abisumma vastaks seega 51 % kahjust. Itaalia ametiasutused selgitasid, et abisumma tulenes eelarvepiirangutest.

| (12) | Kõnealust abi ei tohi anda koos muu abiga. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealust abi ei tohi anda koos muu abiga.

| (13) | Et tõestada 2001.–2002. aastal saart tabanud põua erandlikkust, esitasid Itaalia ametiasutused piirkondliku agrometeoroloogiajaama (SAR) (10) koostatud dokumendi Sardiinia viimase kümne aasta meteoroloogiliste andmetega. Andmed kajastavad muu hulgas põua kestust, veevarude taset ja Sardiinia agroklimaatilist olukorda aastatel 2001–2002. |
| --- | --- |

(13)

Et tõestada 2001.–2002. aastal saart tabanud põua erandlikkust, esitasid Itaalia ametiasutused piirkondliku agrometeoroloogiajaama (SAR) (10) koostatud dokumendi Sardiinia viimase kümne aasta meteoroloogiliste andmetega. Andmed kajastavad muu hulgas põua kestust, veevarude taset ja Sardiinia agroklimaatilist olukorda aastatel 2001–2002.

| (14) | Itaalia ametiasutused märkisid ka, et suhkrupeedikasvatuseks on varem korduvalt abi antud. Ajavahemikus 1990–2002 anti abi aastatel 1995, 2000, 2001 ja 2002. |
| --- | --- |

(14)

Itaalia ametiasutused märkisid ka, et suhkrupeedikasvatuseks on varem korduvalt abi antud. Ajavahemikus 1990–2002 anti abi aastatel 1995, 2000, 2001 ja 2002.

| (15) | Itaalia ametiasutuste hinnangul on abi ühisturuga kokkusobiv ühenduse suuniste riigiabi kohta põllumajandussektoris ajavahemikuks 2000–2006 (edaspidi „suunised”) (11) punkti 11.3.1 alusel, sest sellega korvatakse kahju, mida suhkrutööstus kandis loodusõnnetusega võrreldavast ilmastikunähtusest tingitud suhkrupeeditoodangu vähenemise tõttu. |
| --- | --- |

(15)

Itaalia ametiasutuste hinnangul on abi ühisturuga kokkusobiv ühenduse suuniste riigiabi kohta põllumajandussektoris ajavahemikuks 2000–2006 (edaspidi „suunised”) (11) punkti 11.3.1 alusel, sest sellega korvatakse kahju, mida suhkrutööstus kandis loodusõnnetusega võrreldavast ilmastikunähtusest tingitud suhkrupeeditoodangu vähenemise tõttu.

| (16) | Itaalia ametiasutused leidsid, et selline tõlgendus on kooskõlas komisjoni praktikaga selles küsimuses, (12) kuivõrd on olemas otsene vastastikune seos põllumajandusliku tooraine tootmise ja põllumajandustööstusliku töötlemise vahel, eriti kuna töötlemisettevõtjal ei ole alternatiivseid tarneallikaid. |
| --- | --- |

(16)

Itaalia ametiasutused leidsid, et selline tõlgendus on kooskõlas komisjoni praktikaga selles küsimuses, (12) kuivõrd on olemas otsene vastastikune seos põllumajandusliku tooraine tootmise ja põllumajandustööstusliku töötlemise vahel, eriti kuna töötlemisettevõtjal ei ole alternatiivseid tarneallikaid.

| (17) | Itaalia ametiasutused väitsid, et suhkrupeedil baseeruvas suhkrutööstuses on põllumajanduslik ja tööstuslik komponent tihedalt seotud ja vastastikuses sõltuvuses. Suhkrupeeti töötlev tehas sõltub sobiva varustuspiirkonna olemasolust ning Villasori suhkrutööstuse tegevus seisneb eranditult suhkru tootmises saarel asuvas varustuspiirkonnas toodetud suhkrupeedist. Itaalia ametiasutuste sõnul tuleb Vahemere piirkonnas kasvatatav suhkrupeet selle füsioloogiliste omaduste tõttu koristada lühikese aja jooksul, mil selle suhkrusisaldus on kõige kõrgem, ning transportida kiiresti (36 tunni jooksul pärast koristamist) töötlemistehasesse, et hoida seda suhkrusisalduse langemise ja seente eest, mis muudavad peedi kasutuskõlbmatuks. Seetõttu asub varustuspiirkond tavaliselt 80–100 kilomeetri kaugusel töötlemistehasest ning koristus- ja töötlemishooajad on väga lühikesed. Villasori suhkrutööstuse lähim tarneallikas asub Mandri-Itaalias 250 km kaugusel (millest 180 km meritsi). |
| --- | --- |

(17)

Itaalia ametiasutused väitsid, et suhkrupeedil baseeruvas suhkrutööstuses on põllumajanduslik ja tööstuslik komponent tihedalt seotud ja vastastikuses sõltuvuses. Suhkrupeeti töötlev tehas sõltub sobiva varustuspiirkonna olemasolust ning Villasori suhkrutööstuse tegevus seisneb eranditult suhkru tootmises saarel asuvas varustuspiirkonnas toodetud suhkrupeedist. Itaalia ametiasutuste sõnul tuleb Vahemere piirkonnas kasvatatav suhkrupeet selle füsioloogiliste omaduste tõttu koristada lühikese aja jooksul, mil selle suhkrusisaldus on kõige kõrgem, ning transportida kiiresti (36 tunni jooksul pärast koristamist) töötlemistehasesse, et hoida seda suhkrusisalduse langemise ja seente eest, mis muudavad peedi kasutuskõlbmatuks. Seetõttu asub varustuspiirkond tavaliselt 80–100 kilomeetri kaugusel töötlemistehasest ning koristus- ja töötlemishooajad on väga lühikesed. Villasori suhkrutööstuse lähim tarneallikas asub Mandri-Itaalias 250 km kaugusel (millest 180 km meritsi).

| (18) | Itaalia ametiasutused meenutasid, et suhkrutootmine on ühenduse tasandil reguleeritud suhkrusektori ühise turukorraldusega (määrus suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta), (13) mille kohaselt rafineerimistehased peavad sõlmima lepingud oma varustuspiirkonna suhkrupeeditootjatega neile riigi poolt eraldatud nn A + B suhkrutootmiskvoodi ulatuses, et saada osa ühise turukorraldusega tagatud hindadest ja tuludest. A + B kvooti ületavat suhkrutoodangut ei tohi riiklikult toetada ega ühisturul vabalt turustada. Seetõttu nähakse rafineerimistehase ja seda tavapäraselt varustavate põllumajandusettevõtjate vahelises kasvatuslepingus ette selline kasvupindala, mille toodang ei ületa riigi poolt rafineerimistehasele eraldatud A + B kvooti. Sellises olukorras on rafineerimistehasel raske leida tarneallikaid väljaspool omaenda suhkrupeedikasvatuspiirkonda, kuivõrd väljaspool kasvatuslepinguid saadaoleva tooraine kogus on piiratud, selleks on vaja vastavasisulisi kokkuleppeid töötlemisettevõtjate vahel ning Vahemere piirkonnas peavad alternatiivsed suhkrupeedikasvatuspiirkonnad asuma ka piisavalt lähedal, et tagada tooraine kasutuskõlblikkus. |
| --- | --- |

(18)

Itaalia ametiasutused meenutasid, et suhkrutootmine on ühenduse tasandil reguleeritud suhkrusektori ühise turukorraldusega (määrus suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta), (13) mille kohaselt rafineerimistehased peavad sõlmima lepingud oma varustuspiirkonna suhkrupeeditootjatega neile riigi poolt eraldatud nn A + B suhkrutootmiskvoodi ulatuses, et saada osa ühise turukorraldusega tagatud hindadest ja tuludest. A + B kvooti ületavat suhkrutoodangut ei tohi riiklikult toetada ega ühisturul vabalt turustada. Seetõttu nähakse rafineerimistehase ja seda tavapäraselt varustavate põllumajandusettevõtjate vahelises kasvatuslepingus ette selline kasvupindala, mille toodang ei ületa riigi poolt rafineerimistehasele eraldatud A + B kvooti. Sellises olukorras on rafineerimistehasel raske leida tarneallikaid väljaspool omaenda suhkrupeedikasvatuspiirkonda, kuivõrd väljaspool kasvatuslepinguid saadaoleva tooraine kogus on piiratud, selleks on vaja vastavasisulisi kokkuleppeid töötlemisettevõtjate vahel ning Vahemere piirkonnas peavad alternatiivsed suhkrupeedikasvatuspiirkonnad asuma ka piisavalt lähedal, et tagada tooraine kasutuskõlblikkus.

| (19) | Itaalia ametivõimud olid valmis kaaluma ka võimalust, et Villasori tehas leiaks töödeldavat toorainet mujalt, kuid Mandri-Itaalia tootmispiirkonnad asuvad nii kaugel, et suhkrupeedi transportimine ei oleks ökonoomne, rääkimata sellest, et tooraine jõuaks kohale kasutuskõlbmatuna. |
| --- | --- |

(19)

Itaalia ametivõimud olid valmis kaaluma ka võimalust, et Villasori tehas leiaks töödeldavat toorainet mujalt, kuid Mandri-Itaalia tootmispiirkonnad asuvad nii kaugel, et suhkrupeedi transportimine ei oleks ökonoomne, rääkimata sellest, et tooraine jõuaks kohale kasutuskõlbmatuna.

| (20) | Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile arvestuslikud ajavahemikud ja kulud, mida nõuaks suhkrupeedi transport alternatiivsest tootmispiirkonnast Mandri-Itaalias. Peedi Sardiiniasse transportimiseks kuluks ligikaudu 2,5 päeva alates pealelaadimisest. Kuna peet tuleb töödelda 36 tunni (1,5 päeva) jooksul pärast koristust, jõuaks see kohale kasutuskõlbmatuna. Kulud mõlema perioodi kohta kokku oleksid ametiasutuste arvutuste kohaselt ligikaudu 10 188 000 eurot. |
| --- | --- |

(20)

Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile arvestuslikud ajavahemikud ja kulud, mida nõuaks suhkrupeedi transport alternatiivsest tootmispiirkonnast Mandri-Itaalias. Peedi Sardiiniasse transportimiseks kuluks ligikaudu 2,5 päeva alates pealelaadimisest. Kuna peet tuleb töödelda 36 tunni (1,5 päeva) jooksul pärast koristust, jõuaks see kohale kasutuskõlbmatuna. Kulud mõlema perioodi kohta kokku oleksid ametiasutuste arvutuste kohaselt ligikaudu 10 188 000 eurot.

| (21) | Põua ja (sellega seotud) Sardiinia veemajanduspoliitika kohta märkisid Itaalia ametiasutused, et 1995. aastal kuulutati välja veekriisi olukord ja nimetati ametisse vastav komissar (Commissario Governativo per l’Emergenza Idrica), kellel on erivolitused veevarude haldamiseks ja esmatähtsate infrastruktuuritööde tegemiseks. |
| --- | --- |

(21)

Põua ja (sellega seotud) Sardiinia veemajanduspoliitika kohta märkisid Itaalia ametiasutused, et 1995. aastal kuulutati välja veekriisi olukord ja nimetati ametisse vastav komissar (Commissario Governativo per l’Emergenza Idrica), kellel on erivolitused veevarude haldamiseks ja esmatähtsate infrastruktuuritööde tegemiseks.

| (22) | Itaalia ametiasutused märkisid ka, et Sardiinia piirkondliku arengukavaga ajavahemikuks 2000–2006 nähti ette eraldi meetmed suhkrupeedikasvatuseks. Nende hulgas olid niisutus, niisutusseadmete ja -rajatiste soetamine põllumajandusettevõtetesse, moodsamate masinate kasutuselevõtt ning väetamise ja taimekaitse mehhaniseerimine. |
| --- | --- |

(22)

Itaalia ametiasutused märkisid ka, et Sardiinia piirkondliku arengukavaga ajavahemikuks 2000–2006 nähti ette eraldi meetmed suhkrupeedikasvatuseks. Nende hulgas olid niisutus, niisutusseadmete ja -rajatiste soetamine põllumajandusettevõtetesse, moodsamate masinate kasutuselevõtt ning väetamise ja taimekaitse mehhaniseerimine.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (23) | Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse, kuna kahtles abimeetme kokkusobivuses asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktiga b, mis loeb ühisturuga kokkusobivaks loodusõnnetuse või muu erakorralise sündmuse tekitatud kahju korvamiseks antava abi. Kuivõrd tegemist on eranditega asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldpõhimõttest, mille kohaselt riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu, tõlgendab komisjon artikli 87 lõike 2 punktis b kasutatud mõistet „loodusõnnetus” kitsendatult. Seni on komisjon aktsepteerinud maavärina, laviini, maalihke ja üleujutuse pidamist loodusõnnetuseks. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse, kuna kahtles abimeetme kokkusobivuses asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktiga b, mis loeb ühisturuga kokkusobivaks loodusõnnetuse või muu erakorralise sündmuse tekitatud kahju korvamiseks antava abi. Kuivõrd tegemist on eranditega asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldpõhimõttest, mille kohaselt riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu, tõlgendab komisjon artikli 87 lõike 2 punktis b kasutatud mõistet „loodusõnnetus” kitsendatult. Seni on komisjon aktsepteerinud maavärina, laviini, maalihke ja üleujutuse pidamist loodusõnnetuseks.

| (24) | Komisjon on alati leidnud, et ilmastikunähtusi, nagu külm, rahe, jää, vihm või põud, ei saa iseenesest pidada loodusõnnetusteks artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. Arvestades siiski kahjusid, mida need nähtused võivad põllumajandustoodangule või tootmisvahenditele tekitada, on komisjon aktsepteerinud nende võrdsustamist loodusõnnetusega, kui kahju ulatub teatava tasemeni (milleks on kehtestatud 20 % tavapärasest toodangust vähemsoodsates piirkondades ja 30 % teistes piirkondades). Suuniste (14) punktis 11.3 on sätestatud, et ebasoodsatest ilmastikutingimustest põhjustatud kaotuste korvamiseks võib anda abi üksnes põllumajandustootjatele või tootjaorganisatsioonidele, millesse nad kuuluvad. Komisjon käsitab punkti 11.3 alla kuuluvat abi ühisturuga kokkusobivana asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, kui on täidetud teatavad tingimused. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon on alati leidnud, et ilmastikunähtusi, nagu külm, rahe, jää, vihm või põud, ei saa iseenesest pidada loodusõnnetusteks artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. Arvestades siiski kahjusid, mida need nähtused võivad põllumajandustoodangule või tootmisvahenditele tekitada, on komisjon aktsepteerinud nende võrdsustamist loodusõnnetusega, kui kahju ulatub teatava tasemeni (milleks on kehtestatud 20 % tavapärasest toodangust vähemsoodsates piirkondades ja 30 % teistes piirkondades). Suuniste (14) punktis 11.3 on sätestatud, et ebasoodsatest ilmastikutingimustest põhjustatud kaotuste korvamiseks võib anda abi üksnes põllumajandustootjatele või tootjaorganisatsioonidele, millesse nad kuuluvad. Komisjon käsitab punkti 11.3 alla kuuluvat abi ühisturuga kokkusobivana asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, kui on täidetud teatavad tingimused.

| (25) | Komisjon on olnud alati seisukohal, et punktis 11.3 käsitletud meetmed ei ole kohaldatavad põllumajandustööstuslikele töötlemisrajatistele, millel on komisjoni arvates piisavalt paindlikud võimalused tooraine hankimiseks. Sellega võivad muidugi kaasneda täiendavad toorainekulud ja/või väiksem kasumlikkus, kuid see ei õigusta põllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavate meetmete otsest kohaldamist. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon on olnud alati seisukohal, et punktis 11.3 käsitletud meetmed ei ole kohaldatavad põllumajandustööstuslikele töötlemisrajatistele, millel on komisjoni arvates piisavalt paindlikud võimalused tooraine hankimiseks. Sellega võivad muidugi kaasneda täiendavad toorainekulud ja/või väiksem kasumlikkus, kuid see ei õigusta põllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavate meetmete otsest kohaldamist.

| (26) | Kuna Itaalia ametiasutused ei esitanud muid õiguslikke aluseid abi analüüsimiseks ega võimalikuks heakskiitmiseks, ei saanud komisjon selles menetlusetapis välistada, et kavandatav abi on tegevusabi, see tähendab abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja selliste kulude kandmisest, mida ta oleks pidanud tavatingimustes igapäevase juhtimise või tavapärase majandustegevuse tõttu ise kandma. |
| --- | --- |

(26)

Kuna Itaalia ametiasutused ei esitanud muid õiguslikke aluseid abi analüüsimiseks ega võimalikuks heakskiitmiseks, ei saanud komisjon selles menetlusetapis välistada, et kavandatav abi on tegevusabi, see tähendab abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja selliste kulude kandmisest, mida ta oleks pidanud tavatingimustes igapäevase juhtimise või tavapärase majandustegevuse tõttu ise kandma.

| (27) | Peale selle näisid Itaalia ametiasutuste edastatud ja komisjoni käsutuses olevad andmed viitavat sellele, et äriühing Sadam ISZ ja äriühingud, millele see otseselt või kaudselt kuulus – täpsemalt SAM (15) ja FINBIETICOLA SpA (16) –, oleksid suutnud tehase kasumlikkuse vähenemist ise kanda. |
| --- | --- |

(27)

Peale selle näisid Itaalia ametiasutuste edastatud ja komisjoni käsutuses olevad andmed viitavat sellele, et äriühing Sadam ISZ ja äriühingud, millele see otseselt või kaudselt kuulus – täpsemalt SAM (15) ja FINBIETICOLA SpA (16) –, oleksid suutnud tehase kasumlikkuse vähenemist ise kanda.

| (28) | Kõrvalmärkusena võib öelda, et isegi kui suuniste punktiga 11.3 ettenähtud hüvituspõhimõtte kohaldamist äriühingule Sadam ISZ saaks pidada vastuvõetavaks (mida menetluse praeguses etapis teha ei saa), oleks Itaalia ametiasutuste poolt abi arvestamiseks valitud võrdlusperiood ekslik. |
| --- | --- |

(28)

Kõrvalmärkusena võib öelda, et isegi kui suuniste punktiga 11.3 ettenähtud hüvituspõhimõtte kohaldamist äriühingule Sadam ISZ saaks pidada vastuvõetavaks (mida menetluse praeguses etapis teha ei saa), oleks Itaalia ametiasutuste poolt abi arvestamiseks valitud võrdlusperiood ekslik.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (29) | Menetluse algatamise ajal esitasid komisjonile märkusi Sadam ISZ, (17) Sardiinia maakonna president (18) ja Brumar Srl (19). |
| --- | --- |

(29)

Menetluse algatamise ajal esitasid komisjonile märkusi Sadam ISZ, (17) Sardiinia maakonna president (18) ja Brumar Srl (19).

| (30) | Äriühing Sadam ISZ kordas oma märkustes põhjendusi, mis ajendasid Itaalia ametiasutusi abi eraldamist kavandama ning mis on esitatud ametliku uurimismenetluse algatamise kirja punktides 12–36: põua erandlikkus, suhkruturu korralduse eripära, mille tõttu ei ole võimalik hankida toorainet teistest piirkondadest, võimatus toorainet transportida, sest rafineerimistehas asub saarel, suhkrutööstuse tähtsus saare majandusele. Märkused sisaldasid ka teavet äriühingu omandisuhete muutumise kohta; praegu on äriühingu ainuomanik kontsern Eridania Sadam. Nimelt läks pärast äriühingu Sviluppo Italia SpA taandumist 2003. aasta detsembris ka Finbieticola osa 2004. aasta oktoobris kontsernile Eridania Sadam. Sadam ISZ esitas koopia lepingust, mis on sõlmitud mitme eraõigusliku ja riikliku asutuse vahel eesmärgiga tagada suhkrupeedi jätkuv tootmine Sardiinias. Lepingus kohustub Sardiinia maakond astuma kõik vajalikud sammud – eelkõige veemajanduse vallas –, et taaskäivitada investeeringud suhkrupeedisektorisse, ning saama võimalikult kiiresti komisjoni loa kõnealuse 3,5 miljoni euro suuruse abi eraldamiseks, et korvata põua tekitatud kaotused. |
| --- | --- |

(30)

Äriühing Sadam ISZ kordas oma märkustes põhjendusi, mis ajendasid Itaalia ametiasutusi abi eraldamist kavandama ning mis on esitatud ametliku uurimismenetluse algatamise kirja punktides 12–36: põua erandlikkus, suhkruturu korralduse eripära, mille tõttu ei ole võimalik hankida toorainet teistest piirkondadest, võimatus toorainet transportida, sest rafineerimistehas asub saarel, suhkrutööstuse tähtsus saare majandusele. Märkused sisaldasid ka teavet äriühingu omandisuhete muutumise kohta; praegu on äriühingu ainuomanik kontsern Eridania Sadam. Nimelt läks pärast äriühingu Sviluppo Italia SpA taandumist 2003. aasta detsembris ka Finbieticola osa 2004. aasta oktoobris kontsernile Eridania Sadam. Sadam ISZ esitas koopia lepingust, mis on sõlmitud mitme eraõigusliku ja riikliku asutuse vahel eesmärgiga tagada suhkrupeedi jätkuv tootmine Sardiinias. Lepingus kohustub Sardiinia maakond astuma kõik vajalikud sammud – eelkõige veemajanduse vallas –, et taaskäivitada investeeringud suhkrupeedisektorisse, ning saama võimalikult kiiresti komisjoni loa kõnealuse 3,5 miljoni euro suuruse abi eraldamiseks, et korvata põua tekitatud kaotused.

| (31) | Sadam ISZ leiab, et tema toodang ei avalda mingit mõju Euroopa turule, kuna moodustab sellest kõigest 0,2 % ning on peale selle 98 % ulatuses suunatud Sardiinia turule, kattes ligi 50 % selle vajadustest, samas kui kontsern Eridania Sadam toodab 35 % Itaalia suhkrust, mis moodustab 1,7 % Euroopa suhkrutoodangust ning katab 23 % Itaalia turust, mis moodustab 2,15 % Euroopa turust. |
| --- | --- |

(31)

Sadam ISZ leiab, et tema toodang ei avalda mingit mõju Euroopa turule, kuna moodustab sellest kõigest 0,2 % ning on peale selle 98 % ulatuses suunatud Sardiinia turule, kattes ligi 50 % selle vajadustest, samas kui kontsern Eridania Sadam toodab 35 % Itaalia suhkrust, mis moodustab 1,7 % Euroopa suhkrutoodangust ning katab 23 % Itaalia turust, mis moodustab 2,15 % Euroopa turust.

| (32) | Sardiinia maakonna president rõhutab 2001.–2002. aasta olukorra täiesti erandlikku iseloomu, mille tõttu see ei saa mingil juhul „olla pretsedent, mida saab rakendada tulevikus uutele olukordadele”. Maakonna president rõhutab Sardiinia ainsa rafineerimistehase võimaliku sulgemise negatiivseid tagajärgi saare majandusele, arvestades suhkrupeedikasvatuse tähtsust Sardiinias, sellega seotud põllumajandusettevõtete arvu (1 300, milles on hõivatud ligikaudu 5 000 töötajat), rafineerimistehase alaliste (83) ja hooajaliste (ligi 200) töötajate arvu, rääkimata selle tegevusega kaasnevatest töökohtadest (peedikasvatuses ja -koristuses hõivatud kolmandad isikud, vedajad, rajatisi hooldavad ettevõtjad), samuti arvestades põllumajandustootmise ratsionaalset korraldust tervikuna, kuivõrd peet on oluline vahekultuur. Maakonna president kinnitab, et maakonnavalitsus peab suhkrupeedisektorit väga tähtsaks ning on võtnud endale kohustuse selle säilimisele kaasa aidata. |
| --- | --- |

(32)

Sardiinia maakonna president rõhutab 2001.–2002. aasta olukorra täiesti erandlikku iseloomu, mille tõttu see ei saa mingil juhul „olla pretsedent, mida saab rakendada tulevikus uutele olukordadele”. Maakonna president rõhutab Sardiinia ainsa rafineerimistehase võimaliku sulgemise negatiivseid tagajärgi saare majandusele, arvestades suhkrupeedikasvatuse tähtsust Sardiinias, sellega seotud põllumajandusettevõtete arvu (1 300, milles on hõivatud ligikaudu 5 000 töötajat), rafineerimistehase alaliste (83) ja hooajaliste (ligi 200) töötajate arvu, rääkimata selle tegevusega kaasnevatest töökohtadest (peedikasvatuses ja -koristuses hõivatud kolmandad isikud, vedajad, rajatisi hooldavad ettevõtjad), samuti arvestades põllumajandustootmise ratsionaalset korraldust tervikuna, kuivõrd peet on oluline vahekultuur. Maakonna president kinnitab, et maakonnavalitsus peab suhkrupeedisektorit väga tähtsaks ning on võtnud endale kohustuse selle säilimisele kaasa aidata.

| (33) | Äriühing Brumar Srl kinnitab, et rafineerimistehas Sadam ei kandnud kahju, sest tal oli võimalik osta suhkrut Prantsusmaalt, Saksamaalt, Sloveeniast ja Horvaatiast, ning et kõik Itaalia rafineerimistehased tõstsid 1. oktoobrist 2003 valge suhkru hinda 50 euro võrra tonni kohta, mis tõi Itaalia viiele suhkrutööstusele 80 miljonit eurot puhaskasumit. Brumar Srli väitel sai suurema osa sellest kasumist äriühing Sadam, millele kuulub enamik Itaalia suhkrutootmisest. Kokkuvõttes leiab Brumar Srl, et abi tuleks anda suhkrupeeditootjatele põuast tingitud ikalduse kahjude korvamiseks, samuti töölistele, kes töötlemistehastes tööd ei saanud. |
| --- | --- |

(33)

Äriühing Brumar Srl kinnitab, et rafineerimistehas Sadam ei kandnud kahju, sest tal oli võimalik osta suhkrut Prantsusmaalt, Saksamaalt, Sloveeniast ja Horvaatiast, ning et kõik Itaalia rafineerimistehased tõstsid 1. oktoobrist 2003 valge suhkru hinda 50 euro võrra tonni kohta, mis tõi Itaalia viiele suhkrutööstusele 80 miljonit eurot puhaskasumit. Brumar Srli väitel sai suurema osa sellest kasumist äriühing Sadam, millele kuulub enamik Itaalia suhkrutootmisest. Kokkuvõttes leiab Brumar Srl, et abi tuleks anda suhkrupeeditootjatele põuast tingitud ikalduse kahjude korvamiseks, samuti töölistele, kes töötlemistehastes tööd ei saanud.

V.   ITAALIA MÄRKUSED

| (34) | Itaalia ametiasutused saatsid oma märkused menetluse algatamise ajal 13. oktoobri 2004. aasta kirjaga ja 7. aprilli 2005. aasta kirjaga ning esitasid 17. mai 2005. aasta kirjaga oma märkused vastuseks äriühingu Brumar Srl kirjale. |
| --- | --- |

(34)

Itaalia ametiasutused saatsid oma märkused menetluse algatamise ajal 13. oktoobri 2004. aasta kirjaga ja 7. aprilli 2005. aasta kirjaga ning esitasid 17. mai 2005. aasta kirjaga oma märkused vastuseks äriühingu Brumar Srl kirjale.

| (35) | Itaalia ametiasutused vaidlustasid kõik äriühingu Brumar Srl märkused, pidades neid asjakohatuks, kuivõrd Villasori suhkrutööstus ei ole kunagi ostnud suhkrut sisse äriühingu Brumar Srl nimetatud maadest ning valge suhkru hinnatõus puudutas kõiki Itaalia suhkrutootjaid ja toimus 2003. aasta hooajal ehk pärast hooaegu, mille eest abi kavatsetakse anda; nad vaidlustasid ka arvutused kasumite kohta, mida Itaalia suhkrutootjad üldiselt ja kontsern Eridania Sadam eraldivõetuna 2003. aastal väidetavalt teenisid: kontsern Eridania Sadam, millesse Sadam ISZ kuulub, tootis 2003. aastal 34 % Itaalia suhkrust. |
| --- | --- |

(35)

Itaalia ametiasutused vaidlustasid kõik äriühingu Brumar Srl märkused, pidades neid asjakohatuks, kuivõrd Villasori suhkrutööstus ei ole kunagi ostnud suhkrut sisse äriühingu Brumar Srl nimetatud maadest ning valge suhkru hinnatõus puudutas kõiki Itaalia suhkrutootjaid ja toimus 2003. aasta hooajal ehk pärast hooaegu, mille eest abi kavatsetakse anda; nad vaidlustasid ka arvutused kasumite kohta, mida Itaalia suhkrutootjad üldiselt ja kontsern Eridania Sadam eraldivõetuna 2003. aastal väidetavalt teenisid: kontsern Eridania Sadam, millesse Sadam ISZ kuulub, tootis 2003. aastal 34 % Itaalia suhkrust.

| (36) | 13. oktoobri 2004. aasta kirjas tunnistasid Itaalia ametiasutused, et komisjon on kajastanud ammendavalt kõiki juhtumi üksikasju ning ametliku uurimismenetluse algatamise eeletapis edastatud andmeid, täpsemalt õiguslikku alust, kavandatava abimeetme hüvituslikku iseloomu, abi arvutamise viisi, abi lubamise seisukohast olulist õiguslikku alust, põllumajandusliku ja tööstusliku komponendi vastastikust sõltuvust suhkrupeedisektoris, võimatust tuua Sardiiniasse ümbertöötlemiseks toorainet teistest tootmispiirkondadest ning sektori tähtsust saare majandusele. |
| --- | --- |

(36)

13. oktoobri 2004. aasta kirjas tunnistasid Itaalia ametiasutused, et komisjon on kajastanud ammendavalt kõiki juhtumi üksikasju ning ametliku uurimismenetluse algatamise eeletapis edastatud andmeid, täpsemalt õiguslikku alust, kavandatava abimeetme hüvituslikku iseloomu, abi arvutamise viisi, abi lubamise seisukohast olulist õiguslikku alust, põllumajandusliku ja tööstusliku komponendi vastastikust sõltuvust suhkrupeedisektoris, võimatust tuua Sardiiniasse ümbertöötlemiseks toorainet teistest tootmispiirkondadest ning sektori tähtsust saare majandusele.

| (37) | Itaalia ametiasutused leiavad, et abimeede ei avalda mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, sest selle mõju piirdub regionaalse tasandiga: 98 % Villasori suhkrutööstuse toodangust läheb kohalikule turule ega konkureeri seega teiste ühenduse ettevõtjatega ei Mandri-Itaalia, ühenduse ega maailma turul. Itaalia ametiasutused leiavad, et vastavalt oma dokumendile „Teatise eelnõu. Uued suunised liikmesriikidevahelisele kaubandusele piiratud mõju avaldava riigiabi hindamiseks” peaks komisjon omistama suuremat tähtsust kõnealuse meetme majanduslikule mõjule, arvestades selle väikest mõju kaubandusele. Itaalia ametiasutuste arvates tuleks komisjoni väidet, (20) et „Itaalial on oluline positsioon suhkrutootmises”, täpsustada vähemalt märkusega, et Itaalia on suhkrutootjana Euroopas alles neljandal kohal ning et kontserni Eridania Sadam osa Euroopa turust on veidi üle 1,5 % ning Sadam ISZ toodangu osa 0,06 % (2002. aasta turustusaasta andmetel). |
| --- | --- |

(37)

Itaalia ametiasutused leiavad, et abimeede ei avalda mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, sest selle mõju piirdub regionaalse tasandiga: 98 % Villasori suhkrutööstuse toodangust läheb kohalikule turule ega konkureeri seega teiste ühenduse ettevõtjatega ei Mandri-Itaalia, ühenduse ega maailma turul. Itaalia ametiasutused leiavad, et vastavalt oma dokumendile „Teatise eelnõu. Uued suunised liikmesriikidevahelisele kaubandusele piiratud mõju avaldava riigiabi hindamiseks” peaks komisjon omistama suuremat tähtsust kõnealuse meetme majanduslikule mõjule, arvestades selle väikest mõju kaubandusele. Itaalia ametiasutuste arvates tuleks komisjoni väidet, (20) et „Itaalial on oluline positsioon suhkrutootmises”, täpsustada vähemalt märkusega, et Itaalia on suhkrutootjana Euroopas alles neljandal kohal ning et kontserni Eridania Sadam osa Euroopa turust on veidi üle 1,5 % ning Sadam ISZ toodangu osa 0,06 % (2002. aasta turustusaasta andmetel).

| (38) | Abimeetme õigusliku aluse osas viitavad Itaalia ametiasutused mitmele komisjoni varasemale otsusele, millega on heaks kiidetud abi põllumajandusele või põllumajandustööstusele asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b ning suuniste punktis 11.3 sätestatud rakenduskriteeriumide alusel (täpsemalt dokumentidele, mis käsitlevad abikavu N 83/2000, N 185/2000, N 657/02 ja N 729/02), väites, et kõnealusel juhtumil on need kriteeriumid täidetud. |
| --- | --- |

(38)

Abimeetme õigusliku aluse osas viitavad Itaalia ametiasutused mitmele komisjoni varasemale otsusele, millega on heaks kiidetud abi põllumajandusele või põllumajandustööstusele asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b ning suuniste punktis 11.3 sätestatud rakenduskriteeriumide alusel (täpsemalt dokumentidele, mis käsitlevad abikavu N 83/2000, N 185/2000, N 657/02 ja N 729/02), väites, et kõnealusel juhtumil on need kriteeriumid täidetud.

| (39) | Itaalia ametiasutused juhivad komisjoni tähelepanu ka suuniste punktile 3.4, mille kohaselt asjaolu, et abimeede ei vasta kõigis detailides mõnele suunistes esitatud hüpoteetilisele olukorrale, ei vabasta komisjoni iga konkreetse juhtumi uurimisest, võttes arvesse asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 põhimõtteid, ühist põllumajanduspoliitikat ja ühenduse maaelu arengu poliitikat. Seetõttu leiavad Itaalia ametiasutused, et kui kavandatava abimeetme suhtes ei saa komisjoni hinnangul kohaldada artikli 87 lõike 2 punkti b, tuleks see heaks kiita artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(39)

Itaalia ametiasutused juhivad komisjoni tähelepanu ka suuniste punktile 3.4, mille kohaselt asjaolu, et abimeede ei vasta kõigis detailides mõnele suunistes esitatud hüpoteetilisele olukorrale, ei vabasta komisjoni iga konkreetse juhtumi uurimisest, võttes arvesse asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 põhimõtteid, ühist põllumajanduspoliitikat ja ühenduse maaelu arengu poliitikat. Seetõttu leiavad Itaalia ametiasutused, et kui kavandatava abimeetme suhtes ei saa komisjoni hinnangul kohaldada artikli 87 lõike 2 punkti b, tuleks see heaks kiita artikli 87 lõike 3 punkti c alusel.

| (40) | Itaalia ametiasutuste väitel võimaldaks kavandatav abi hüvitada suhkrutööstuse märkimisväärsed kaotused, mis olid tingitud suhkrutootmise puudumisest 2001.–2002. aasta ränga põua tekitatud toorainepuuduse tõttu. Normaalne suhkrupeedisaak Sardiinias tagaks töötlemisettevõtjale majandusliku tasakaalu. Kavandatav toetus, mida Itaalia ametiasutused nimetavad veel kord juhuslikuks ja erakorraliseks, võimaldaks ka lõpule viia kogu 1999. aastal alustatud ümberkorraldusprojekti koos märkimisväärsete investeeringutega tööstusse (21) ja põllumajandusse (vt komisjoni poolt heaks kiidetud Sardiinia piirkondliku arengukava meede 4.9 N), mis tooksid kasu kogu piirkonna majanduslikule arengule. |
| --- | --- |

(40)

Itaalia ametiasutuste väitel võimaldaks kavandatav abi hüvitada suhkrutööstuse märkimisväärsed kaotused, mis olid tingitud suhkrutootmise puudumisest 2001.–2002. aasta ränga põua tekitatud toorainepuuduse tõttu. Normaalne suhkrupeedisaak Sardiinias tagaks töötlemisettevõtjale majandusliku tasakaalu. Kavandatav toetus, mida Itaalia ametiasutused nimetavad veel kord juhuslikuks ja erakorraliseks, võimaldaks ka lõpule viia kogu 1999. aastal alustatud ümberkorraldusprojekti koos märkimisväärsete investeeringutega tööstusse (21) ja põllumajandusse (vt komisjoni poolt heaks kiidetud Sardiinia piirkondliku arengukava meede 4.9 N), mis tooksid kasu kogu piirkonna majanduslikule arengule.

| (41) | Itaalia ametiasutused leiavad, et selle juhtumi hindamisel on asjakohatu viidata kontserni Sadam Eridania sisesuhetele. 2003. aasta märkimisväärse passiva tõttu rekapitaliseerisid kontsern Sadam Eridiana ja FINBIETICOLA SpA 2003. aasta detsembris äriühingu 5 039 393 euroga, täites sellega oma kohustused kontrollitava äriühingu ees normaalse ettevõtlusriski osas, mille Sadam ISZ võttis 2003. aastal (tavapärase majandamise ja tootmise aastal). Rekapitaliseerimise järel taandus avalik-õiguslik aktsionär Sviluppo Italia, sest ta ei olnud rekapitaliseerimises osalenud. Itaalia ametiasutused ei leia, et kontrolliv äriühing oleks kohustatud katma kontsernisiseste rahavoogudega kaotusi, mis on tingitud erakorralisest sündmusest, mida ei ole võimalik kontserni ettevõtlustegevuse põhjalikul planeerimisel ette näha. Itaalia ametiasutuste väitel peab põhiaktsionäride vastutus piirduma äriühingu normaalsest tegevusest tulenevate nõudmistega. |
| --- | --- |

(41)

Itaalia ametiasutused leiavad, et selle juhtumi hindamisel on asjakohatu viidata kontserni Sadam Eridania sisesuhetele. 2003. aasta märkimisväärse passiva tõttu rekapitaliseerisid kontsern Sadam Eridiana ja FINBIETICOLA SpA 2003. aasta detsembris äriühingu 5 039 393 euroga, täites sellega oma kohustused kontrollitava äriühingu ees normaalse ettevõtlusriski osas, mille Sadam ISZ võttis 2003. aastal (tavapärase majandamise ja tootmise aastal). Rekapitaliseerimise järel taandus avalik-õiguslik aktsionär Sviluppo Italia, sest ta ei olnud rekapitaliseerimises osalenud. Itaalia ametiasutused ei leia, et kontrolliv äriühing oleks kohustatud katma kontsernisiseste rahavoogudega kaotusi, mis on tingitud erakorralisest sündmusest, mida ei ole võimalik kontserni ettevõtlustegevuse põhjalikul planeerimisel ette näha. Itaalia ametiasutuste väitel peab põhiaktsionäride vastutus piirduma äriühingu normaalsest tegevusest tulenevate nõudmistega.

| (42) | Hüvitise arvestamise aluseks olnud võrdlusperioodi valimisel järgisid Itaalia ametiasutused enda väitel suuniste punktis 11.3.2 kehtestatud põhimõtteid. Peale selle välistab äriühingu tegeliku kahju (6 858 448 eurot) ja kavandatava abisumma (3,5 miljonit eurot) erinevus ülemäärase hüvitise maksmise. Itaalia ametiasutused märgivad, et komisjon on varem aktsepteerinud suunistes sätestatust erinevaid kahjuarvestusviise, kui kasutatud arvestusviisiga ei kaasne kahjude ülemäärase hüvitamise ohtu (22). |
| --- | --- |

(42)

Hüvitise arvestamise aluseks olnud võrdlusperioodi valimisel järgisid Itaalia ametiasutused enda väitel suuniste punktis 11.3.2 kehtestatud põhimõtteid. Peale selle välistab äriühingu tegeliku kahju (6 858 448 eurot) ja kavandatava abisumma (3,5 miljonit eurot) erinevus ülemäärase hüvitise maksmise. Itaalia ametiasutused märgivad, et komisjon on varem aktsepteerinud suunistes sätestatust erinevaid kahjuarvestusviise, kui kasutatud arvestusviisiga ei kaasne kahjude ülemäärase hüvitamise ohtu (22).

| (43) | Oma viimastes kirjades aastast 2008 esitasid Itaalia ametiasutused komisjoni nõudmisel veel täpsustavaid andmeid eelkõige suhkrutoodangu kohta (tonnides), mis on ära toodud alljärgnevas tabelis:









  Turustusaasta | Villasori toodang | Sadami kontserni toodang | Sadami kontserni A + B kvoot | Puudujääk/ülejääk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999/2000 | 34 310,13 | 334 851,41 | 308 119,70 | 26 731,71 |
| 2000/2001 | 26 608,50 | 290 403,52 | 298 910,30 | –8 506,78 |
| 2001/2002 | 20 004,60 | 242 879,84 | 305 996,50 | –63 116,66 |
| 2002/2003 | 11 007,06 | 283 729,55 | 290 072,50 | -6 342,95 |
| 2003/2004 | 9 143,18 | 284 895,25 | 533 961,70 | – 249 066,45 |
| 2004/2005 | 9 520,30 | 341 327,21 | 540 996,50 | – 199 669,29 |
| 2005/2006 | 8 193,55 | 623 281,50 | 484 356,20 | 138 925,30 |

(43)

Oma viimastes kirjades aastast 2008 esitasid Itaalia ametiasutused komisjoni nõudmisel veel täpsustavaid andmeid eelkõige suhkrutoodangu kohta (tonnides), mis on ära toodud alljärgnevas tabelis:

Turustusaasta

Villasori toodang

Sadami kontserni toodang

Sadami kontserni A + B kvoot

Puudujääk/ülejääk

1999/2000

34 310,13

334 851,41

308 119,70

26 731,71

2000/2001

26 608,50

290 403,52

298 910,30

–8 506,78

2001/2002

20 004,60

242 879,84

305 996,50

–63 116,66

2002/2003

11 007,06

283 729,55

290 072,50

-6 342,95

2003/2004

9 143,18

284 895,25

533 961,70

– 249 066,45

2004/2005

9 520,30

341 327,21

540 996,50

– 199 669,29

2005/2006

8 193,55

623 281,50

484 356,20

138 925,30

| (44) | Itaalia ametiasutused teatasid ka, et Villasori suhkrutööstus lõpetas alaliselt tegevuse, kuna sektor korraldati ümber suhkrusektori turgude ühise korralduse reformi tõttu. Selleks esitas Eridiana Sadam 30. aprillil 2007 põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumile „Villasori suhkrutööstuse ümberkorraldamise projekti”. |
| --- | --- |

(44)

Itaalia ametiasutused teatasid ka, et Villasori suhkrutööstus lõpetas alaliselt tegevuse, kuna sektor korraldati ümber suhkrusektori turgude ühise korralduse reformi tõttu. Selleks esitas Eridiana Sadam 30. aprillil 2007 põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumile „Villasori suhkrutööstuse ümberkorraldamise projekti”.

| (45) | Teatatud abi saab Itaalia ametiasutuste sõnul kasutada selleks, et korraldada ümber sektor ja äriühing, mis jääb endiselt eluliselt tähtsaks töökohtade säilitamise ja Sardiinia bioenergeetika sektori turustusvõimaluste seisukohast. |
| --- | --- |

(45)

Teatatud abi saab Itaalia ametiasutuste sõnul kasutada selleks, et korraldada ümber sektor ja äriühing, mis jääb endiselt eluliselt tähtsaks töökohtade säilitamise ja Sardiinia bioenergeetika sektori turustusvõimaluste seisukohast.

VI.   ABI HINDAMINE

| (46) | Käsitletav abi on määratud suhkrutööstusele. Vastavalt nõukogu 28. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (23) artiklile 36 ning enne seda määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklile 45 kehtivad asutamislepingu artiklid 87, 88 ja 89 selle määruse reguleerimisalasse kuuluvate toodete kohta. Sektoris, millele kõnealune abi antakse, kehtivad seega riigiabi reguleerivad ühenduse õigusaktid. |
| --- | --- |

(46)

Käsitletav abi on määratud suhkrutööstusele. Vastavalt nõukogu 28. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (23) artiklile 36 ning enne seda määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklile 45 kehtivad asutamislepingu artiklid 87, 88 ja 89 selle määruse reguleerimisalasse kuuluvate toodete kohta. Sektoris, millele kõnealune abi antakse, kehtivad seega riigiabi reguleerivad ühenduse õigusaktid.

| (47) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on ühisturuga kokkusobimatu igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soosides teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, niivõrd kui see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(47)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on ühisturuga kokkusobimatu igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soosides teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, niivõrd kui see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (48) | Kõnealune meede vastab asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 esitatud abi määratlusele, kuivõrd see annab majandusliku eelise (rahalise abina kaotatud summade korvamiseks) konkreetsele ettevõtjale (Villasori Sadam ISZ), tuleb riiklikest (maakonna) ressurssidest ning võib kahjustada kaubandust. Peale selle ilmneb andmetest, mida Sadam pärast menetluse algatamist esitas, et ta ei tegutse mitte ainult Itaalia, vaid ka ühenduse turul (vt punkt 31 eespool). Ning olenemata sellest, et Villasori rafineerimistehases toodetud suhkur on suunatud peaaegu täielikult Sardiinia turule, võib kõnealune abi sellegipoolest kahjustada sellel turul võimalikku konkurenti mõnest teisest liikmesriigist. |
| --- | --- |

(48)

Kõnealune meede vastab asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 esitatud abi määratlusele, kuivõrd see annab majandusliku eelise (rahalise abina kaotatud summade korvamiseks) konkreetsele ettevõtjale (Villasori Sadam ISZ), tuleb riiklikest (maakonna) ressurssidest ning võib kahjustada kaubandust. Peale selle ilmneb andmetest, mida Sadam pärast menetluse algatamist esitas, et ta ei tegutse mitte ainult Itaalia, vaid ka ühenduse turul (vt punkt 31 eespool). Ning olenemata sellest, et Villasori rafineerimistehases toodetud suhkur on suunatud peaaegu täielikult Sardiinia turule, võib kõnealune abi sellegipoolest kahjustada sellel turul võimalikku konkurenti mõnest teisest liikmesriigist.

| (49) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt on ettevõtja konkurentsipositsiooni paranemine riigiabi toel üldiselt tõendiks konkurentsimoonutusest konkureerivate ettevõtjate suhtes, kes ei saa sellist toetust (24). Kohtupraktika on näidanud, et abi või abisaava ettevõtja suhteline väiksus ei välista tingimata liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise võimalust (25). |
| --- | --- |

(49)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt on ettevõtja konkurentsipositsiooni paranemine riigiabi toel üldiselt tõendiks konkurentsimoonutusest konkureerivate ettevõtjate suhtes, kes ei saa sellist toetust (24). Kohtupraktika on näidanud, et abi või abisaava ettevõtja suhteline väiksus ei välista tingimata liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise võimalust (25).

| (50) | Abi kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust juhul, kui see takistab sissevedu teistest liikmesriikidest või soodustab väljavedu teistesse liikmesriikidesse. Määrav on see, kas kõnealune abi muudab või võib muuta liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(50)

Abi kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust juhul, kui see takistab sissevedu teistest liikmesriikidest või soodustab väljavedu teistesse liikmesriikidesse. Määrav on see, kas kõnealune abi muudab või võib muuta liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (51) | Toode, mida abikavaga toetatakse, on liikmesriikide vahelise kaubanduse objekt (26) ning seega konkurentsile avatud. |
| --- | --- |

(51)

Toode, mida abikavaga toetatakse, on liikmesriikide vahelise kaubanduse objekt (26) ning seega konkurentsile avatud.

| (52) | Ka põhjenduses 46 osutatud ühise turukorralduse olemasolu suhkrusektoris annab tunnistust liikmesriikidevahelise suhkrukaubanduse olulisusest ning soovist tagada ühisturul moonutamata konkurentsitingimused. |
| --- | --- |

(52)

Ka põhjenduses 46 osutatud ühise turukorralduse olemasolu suhkrusektoris annab tunnistust liikmesriikidevahelise suhkrukaubanduse olulisusest ning soovist tagada ühisturul moonutamata konkurentsitingimused.

| (53) | Komisjoni teatise eelnõu „Uued suunised liikmesriikidevahelisele kaubandusele piiratud mõju avaldava riigiabi hindamiseks”, millele Itaalia ametiasutused viitavad (vt põhjendus 37), ei ole komisjon vastu võtnud ning see ei muuda eelnevat arutluskäiku. |
| --- | --- |

(53)

Komisjoni teatise eelnõu „Uued suunised liikmesriikidevahelisele kaubandusele piiratud mõju avaldava riigiabi hindamiseks”, millele Itaalia ametiasutused viitavad (vt põhjendus 37), ei ole komisjon vastu võtnud ning see ei muuda eelnevat arutluskäiku.

| (54) | Kaubanduse kahjustamise ja konkurentsi moonutamise kriteeriumid on seega täidetud. |
| --- | --- |

(54)

Kaubanduse kahjustamise ja konkurentsi moonutamise kriteeriumid on seega täidetud.

| (55) | Kõnealune meede on seega riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(55)

Kõnealune meede on seega riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (56) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud keeld ei ole tingimusteta. Selleks, et kavandatavat abi saaks pidada ühisturuga kokkusobivaks, peab see vastama mõnele asutamislepingu artikli 87 lõigetega 2 ja 3 ettenähtud erandile. |
| --- | --- |

(56)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud keeld ei ole tingimusteta. Selleks, et kavandatavat abi saaks pidada ühisturuga kokkusobivaks, peab see vastama mõnele asutamislepingu artikli 87 lõigetega 2 ja 3 ettenähtud erandile.

| (57) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkt b, millele Itaalia ametiasutused viitavad ja mis tunnistab ühisturuga kokkusobivaks loodusõnnetuste või muu erakorralise sündmuse tekitatud kahju korvamiseks antava abi, ei ole kohaldatav. |
| --- | --- |

(57)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkt b, millele Itaalia ametiasutused viitavad ja mis tunnistab ühisturuga kokkusobivaks loodusõnnetuste või muu erakorralise sündmuse tekitatud kahju korvamiseks antava abi, ei ole kohaldatav.

| (58) | Kuna terminid „erakorraline sündmus” ja „loodusõnnetus” ei ole asutamislepingus defineeritud, tuleb kindlaks teha, kas Sardiiniat tabanud põuda saab pidada loodusõnnetuseks asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. Komisjoni järjepidev praktika on olnud tõlgendada artikli 87 lõike 2 punktis b kasutatud mõisteid „loodusõnnetus” ja „erakorraline sündmus” kitsendatult. |
| --- | --- |

(58)

Kuna terminid „erakorraline sündmus” ja „loodusõnnetus” ei ole asutamislepingus defineeritud, tuleb kindlaks teha, kas Sardiiniat tabanud põuda saab pidada loodusõnnetuseks asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. Komisjoni järjepidev praktika on olnud tõlgendada artikli 87 lõike 2 punktis b kasutatud mõisteid „loodusõnnetus” ja „erakorraline sündmus” kitsendatult.

| (59) | Kitsendatud tõlgenduse vajalikkust on järjepidevalt kinnitanud Euroopa Kohus (27). |
| --- | --- |

(59)

Kitsendatud tõlgenduse vajalikkust on järjepidevalt kinnitanud Euroopa Kohus (27).

| (60) | Siiani on komisjon loodusõnnetusteks lugenud maavärinad, laviinid, maalihked ja üleujutused. Erakorraliste sündmustena on aktsepteeritud sõda, siserahutusi ja streike ning teatavatel tingimustel ja olenevalt nende ulatusest ka raskeid tuuma- või tööstusõnnetusi ning suuri kaotusi põhjustanud tulekahjusid. |
| --- | --- |

(60)

Siiani on komisjon loodusõnnetusteks lugenud maavärinad, laviinid, maalihked ja üleujutused. Erakorraliste sündmustena on aktsepteeritud sõda, siserahutusi ja streike ning teatavatel tingimustel ja olenevalt nende ulatusest ka raskeid tuuma- või tööstusõnnetusi ning suuri kaotusi põhjustanud tulekahjusid.

| (61) | Kuivõrd selliseid juhtumeid on raske ette näha, jätkab komisjon abi eraldamise taotluste hindamist ja läbivaatamist ükshaaval artikli 87 lõike 2 punkti b ja väljakujunenud praktika alusel. Selline analüüs on eriti vajalik, kui abi antakse tundlikule sektorile nagu suhkrusektor, kus igasugune sekkumine võib sattuda vastuollu ühise turukorralduse meetmetega. |
| --- | --- |

(61)

Kuivõrd selliseid juhtumeid on raske ette näha, jätkab komisjon abi eraldamise taotluste hindamist ja läbivaatamist ükshaaval artikli 87 lõike 2 punkti b ja väljakujunenud praktika alusel. Selline analüüs on eriti vajalik, kui abi antakse tundlikule sektorile nagu suhkrusektor, kus igasugune sekkumine võib sattuda vastuollu ühise turukorralduse meetmetega.

| (62) | Komisjoni järjepidev praktika on olnud mitte käsitada halbu ilmastikuolusid, nagu külm, rahe, jää, vihm või põud, iseenesest loodusõnnetustena artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses (vt suuniste 2000–2006 punkt 11.3.1). |
| --- | --- |

(62)

Komisjoni järjepidev praktika on olnud mitte käsitada halbu ilmastikuolusid, nagu külm, rahe, jää, vihm või põud, iseenesest loodusõnnetustena artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses (vt suuniste 2000–2006 punkt 11.3.1).

| (63) | Isegi suurt põuda ei ole seni kunagi käsitatud loodusõnnetusena asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(63)

Isegi suurt põuda ei ole seni kunagi käsitatud loodusõnnetusena asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (64) | Kõige üldisemalt peab erakorraline sündmus olema vähemalt selline, mis oma iseloomu ja mõju poolest asjaomastele ettevõtjatele selgelt erineb tavapärastest oludest ega mahu turu normaalsete toimimistingimuste piiridesse. |
| --- | --- |

(64)

Kõige üldisemalt peab erakorraline sündmus olema vähemalt selline, mis oma iseloomu ja mõju poolest asjaomastele ettevõtjatele selgelt erineb tavapärastest oludest ega mahu turu normaalsete toimimistingimuste piiridesse.

| (65) | Itaalia esitatud andmete põhjal aga ei saa põuda pidada erakordseks, vaid pigem krooniliseks nähtuseks: alates 1999. aasta sügisest (välja arvatud 2001. aasta november) on kestnud pikk põuaperiood. Aastatel 2001–2002 oli sademete hulk keskmisest väiksem, kuid mitte erandlik. Ajavahemikus 1990–2000 oli põud kolmel aastal isegi suurem (1994–1995, 1998–1999, 1999–2000). Alates 1970. aastast tundub olevat üldine tendents sademete hulga vähenemisele (28). |
| --- | --- |

(65)

Itaalia esitatud andmete põhjal aga ei saa põuda pidada erakordseks, vaid pigem krooniliseks nähtuseks: alates 1999. aasta sügisest (välja arvatud 2001. aasta november) on kestnud pikk põuaperiood. Aastatel 2001–2002 oli sademete hulk keskmisest väiksem, kuid mitte erandlik. Ajavahemikus 1990–2000 oli põud kolmel aastal isegi suurem (1994–1995, 1998–1999, 1999–2000). Alates 1970. aastast tundub olevat üldine tendents sademete hulga vähenemisele (28).

| (66) | Põuda lubab pidada krooniliseks ka asjaolu, et Sardiinias kuulutati 1995. aastal välja veekriisi olukord, (29) mis lõppes 31. detsembril 2004 (30). |
| --- | --- |

(66)

Põuda lubab pidada krooniliseks ka asjaolu, et Sardiinias kuulutati 1995. aastal välja veekriisi olukord, (29) mis lõppes 31. detsembril 2004 (30).

| (67) | Ka asjaolu, et aastatel 1990–2002 on suhkrupeeditootjatele eraldatud neljal korral abi põuast tingitud kahju korvamiseks, viitab sellele, et põud ei olnud erakorraline. |
| --- | --- |

(67)

Ka asjaolu, et aastatel 1990–2002 on suhkrupeeditootjatele eraldatud neljal korral abi põuast tingitud kahju korvamiseks, viitab sellele, et põud ei olnud erakorraline.

| (68) | Peale selle ilmneb vaatlusaluse 2001.–2002. aasta järgsetest toodangumahtude näitajatest (vt tabel põhjenduses 43), et Villasori rafineerimistehase toodang langes tunduvalt, kuigi sel perioodil ei esinenud põuda. |
| --- | --- |

(68)

Peale selle ilmneb vaatlusaluse 2001.–2002. aasta järgsetest toodangumahtude näitajatest (vt tabel põhjenduses 43), et Villasori rafineerimistehase toodang langes tunduvalt, kuigi sel perioodil ei esinenud põuda.

| (69) | Seega ei saa sellel õiguslikul alusel Itaalia ametiasutuste kavandatavat abi heaks kiita. |
| --- | --- |

(69)

Seega ei saa sellel õiguslikul alusel Itaalia ametiasutuste kavandatavat abi heaks kiita.

| (70) | Järgnevalt tuleb kindlaks teha, kas kavandatavat meedet saab pidada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 alusel. Täpsemalt on asjaga seotud punktis c sätestatud erandid, mille kohaselt võib pidada ühisturuga kokkusobivaks abi teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(70)

Järgnevalt tuleb kindlaks teha, kas kavandatavat meedet saab pidada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 alusel. Täpsemalt on asjaga seotud punktis c sätestatud erandid, mille kohaselt võib pidada ühisturuga kokkusobivaks abi teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (71) | Osutatud erandi tõlgendamiseks põllumajandussektori kontekstis kontrollib komisjon kõigepealt, kas on alust kohaldada komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (31). Kui see määrus ei ole kohaldatav, toetub komisjon suunistele. |
| --- | --- |

(71)

Osutatud erandi tõlgendamiseks põllumajandussektori kontekstis kontrollib komisjon kõigepealt, kas on alust kohaldada komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (31). Kui see määrus ei ole kohaldatav, toetub komisjon suunistele.

| (72) | Antud juhul ei ole määrus (EÜ) nr 1/2004 kohaldatav, sest abi on määratud töötlemisettevõtjale ebasoodsate ilmastikutingimuste põhjustatud kaotuste hüvitamiseks, sellist juhtumit aga ei ole osutatud määruses käsitletud. Seega peab komisjon abi hindama suuniste alusel. |
| --- | --- |

(72)

Antud juhul ei ole määrus (EÜ) nr 1/2004 kohaldatav, sest abi on määratud töötlemisettevõtjale ebasoodsate ilmastikutingimuste põhjustatud kaotuste hüvitamiseks, sellist juhtumit aga ei ole osutatud määruses käsitletud. Seega peab komisjon abi hindama suuniste alusel.

| (73) | Suuniste punktis 11.2 on reguleeritud riigiabi loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahjude korvamiseks. Seda punkti siinkohal ei vaadelda, sest see käsitleb asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b kohaldamist, mida on eespool juba käsitletud. |
| --- | --- |

(73)

Suuniste punktis 11.2 on reguleeritud riigiabi loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahjude korvamiseks. Seda punkti siinkohal ei vaadelda, sest see käsitleb asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b kohaldamist, mida on eespool juba käsitletud.

| (74) | Suuniste punktis 11.3 on reguleeritud riigiabi põllumajandustootjatele selliste kaotuste korvamiseks, mis on tingitud halbadest ilmastikutingimustest, nagu külm, vihm, jää või põud, ehk sündmustest, mida ei saa iseenesest käsitada loodusõnnetustena asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(74)

Suuniste punktis 11.3 on reguleeritud riigiabi põllumajandustootjatele selliste kaotuste korvamiseks, mis on tingitud halbadest ilmastikutingimustest, nagu külm, vihm, jää või põud, ehk sündmustest, mida ei saa iseenesest käsitada loodusõnnetustena asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (75) | Kui sellised sündmused põhjustavad põllumajanduslikule tootmisele või põllumajandusliku tootmise vahenditele kahju rohkem kui 20 % ulatuses vähemsoodsates piirkondades ja rohkem kui 30 % ulatuses teistes piirkondades, võrdsustab komisjon need loodusõnnetusega ja lubab eraldada põllumajandustootjatele abi nende kaotuste korvamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(75)

Kui sellised sündmused põhjustavad põllumajanduslikule tootmisele või põllumajandusliku tootmise vahenditele kahju rohkem kui 20 % ulatuses vähemsoodsates piirkondades ja rohkem kui 30 % ulatuses teistes piirkondades, võrdsustab komisjon need loodusõnnetusega ja lubab eraldada põllumajandustootjatele abi nende kaotuste korvamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel.

| (76) | Üldiselt võib põua tõepoolest võrdsustada loodusõnnetusega tulenevalt põllumajandustootjate või tootjaorganisatsioonide kantud kahju ulatusest, nagu on tehtud otsuses N 331/02 (32). Kuid nagu osutatud menetluse algatamise kirjas, on komisjon alati leidnud, et suuniste punkt 11.3 ei ole kohaldatav põllumajandustööstuslikele töötlemisrajatistele, millel on komisjoni arvates piisavalt paindlikud võimalused tooraine hankimiseks. Sellega võivad muidugi kaasneda täiendavad toorainekulud ja/või väiksem kasumlikkus, kuid see ei tundu õigustavat põllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavate meetmete otsest kohaldamist. Selline lähenemine, mida on kasutatud ka suuniste punktis 11.3.8, leidis hiljuti kinnitust Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu otsuses (33). |
| --- | --- |

(76)

Üldiselt võib põua tõepoolest võrdsustada loodusõnnetusega tulenevalt põllumajandustootjate või tootjaorganisatsioonide kantud kahju ulatusest, nagu on tehtud otsuses N 331/02 (32). Kuid nagu osutatud menetluse algatamise kirjas, on komisjon alati leidnud, et suuniste punkt 11.3 ei ole kohaldatav põllumajandustööstuslikele töötlemisrajatistele, millel on komisjoni arvates piisavalt paindlikud võimalused tooraine hankimiseks. Sellega võivad muidugi kaasneda täiendavad toorainekulud ja/või väiksem kasumlikkus, kuid see ei tundu õigustavat põllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavate meetmete otsest kohaldamist. Selline lähenemine, mida on kasutatud ka suuniste punktis 11.3.8, leidis hiljuti kinnitust Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu otsuses (33).

| (77) | Sellest tulenevalt välistab suuniste punkt 11.3, et abi põllumajandustööstuslikule töötlemisrajatisele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kaotuste korvamiseks oleks ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(77)

Sellest tulenevalt välistab suuniste punkt 11.3, et abi põllumajandustööstuslikule töötlemisrajatisele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kaotuste korvamiseks oleks ühisturuga kokkusobiv.

| (78) | Itaalia ametiasutused toetusid põhjenduses ka asjaolule, et kõnealusel suhkrutööstusel ei olnud piisavalt paindlikke võimalusi tooraine hankimiseks ning suhkrupeedikasvatus ja suhkrutööstus on seega tihedalt seotud, mistõttu peaks abi laienema ka suhkrutööstusele. Itaalia ametiasutused nimetasid siinjuures pretsedentidena mitut komisjoni otsust. Esimesena loetletud otsuseid ei saa pidada võrreldavaks, sest need käsitlevad sündmusi, mis kvalifitseeruvad iseenesest loodusõnnetusteks (abi N 729/02 (34) hõlmab üleujutuste tagajärgede hüvitamist Kagu-Prantsusmaal) või erakorralisteks sündmusteks (abi N 83/2000 (35) hõlmab dioksiinimürgitust Belgias, juhtum N 185/2000 (36) hüvitas kahju, mis oli tingitud vetikate vohamisest Aadria meres Itaalias, ja juhtum N 657/02 (37) hõlmab Belgia metsandussektori kantud kahju kooreüraskite ja seente erakorralise paljunemise tõttu). Nagu eespool osutatud, ei saa põuda pidada iseenesest loodusõnnetuseks ega erakorraliseks sündmuseks, mistõttu osutatud otsuseid ei saa pidada kõnealuse juhtumiga sarnasteks pretsedentideks. |
| --- | --- |

(78)

Itaalia ametiasutused toetusid põhjenduses ka asjaolule, et kõnealusel suhkrutööstusel ei olnud piisavalt paindlikke võimalusi tooraine hankimiseks ning suhkrupeedikasvatus ja suhkrutööstus on seega tihedalt seotud, mistõttu peaks abi laienema ka suhkrutööstusele. Itaalia ametiasutused nimetasid siinjuures pretsedentidena mitut komisjoni otsust. Esimesena loetletud otsuseid ei saa pidada võrreldavaks, sest need käsitlevad sündmusi, mis kvalifitseeruvad iseenesest loodusõnnetusteks (abi N 729/02 (34) hõlmab üleujutuste tagajärgede hüvitamist Kagu-Prantsusmaal) või erakorralisteks sündmusteks (abi N 83/2000 (35) hõlmab dioksiinimürgitust Belgias, juhtum N 185/2000 (36) hüvitas kahju, mis oli tingitud vetikate vohamisest Aadria meres Itaalias, ja juhtum N 657/02 (37) hõlmab Belgia metsandussektori kantud kahju kooreüraskite ja seente erakorralise paljunemise tõttu). Nagu eespool osutatud, ei saa põuda pidada iseenesest loodusõnnetuseks ega erakorraliseks sündmuseks, mistõttu osutatud otsuseid ei saa pidada kõnealuse juhtumiga sarnasteks pretsedentideks.

| (79) | Itaalia ametiasutused nimetasid ka otsuseid N 745/2000–C 4/01 (38) ja N 331/02 (39). Mõlemal juhul leidis komisjon, et põua võib võrdsustada loodusõnnetusega tulenevalt tekitatud kahju ulatusest. Mõlemal juhul eraldati abi põllumajandussaaduste tootjatele ja consorzi di bonifica’dele (maaparandusühistud). Consorzi di bonifica’de osas jõudis komisjon järeldusele, et nende suhtes ei saa kohaldada põllumajandussektori suuniseid, sest vesi ei ole asutamislepingu I lisas loetletud toode. |
| --- | --- |

(79)

Itaalia ametiasutused nimetasid ka otsuseid N 745/2000–C 4/01 (38) ja N 331/02 (39). Mõlemal juhul leidis komisjon, et põua võib võrdsustada loodusõnnetusega tulenevalt tekitatud kahju ulatusest. Mõlemal juhul eraldati abi põllumajandussaaduste tootjatele ja consorzi di bonifica’dele (maaparandusühistud). Consorzi di bonifica’de osas jõudis komisjon järeldusele, et nende suhtes ei saa kohaldada põllumajandussektori suuniseid, sest vesi ei ole asutamislepingu I lisas loetletud toode.

| (80) | Consorzi di bonifica’sid ei saa siiski erinevalt kõnealusest suhkrutööstusest võrdsustada tavaliste äriühingutega. Consorzi di bonifica on iseseisvad avalik-õiguslikud äriühingud, mis haldavad põuaseid piirkondi. Põllumajandustootjad maksavad neile kastmisvee eest. Seda erinevust consorzi di bonifica’de ja põllumajandussaaduste töötlemis- või turustamisettevõtjate vahel kinnitab ka asjaolu, et eespool osutatud juhtumil N 745/2000–C 4/01 otsustas komisjon algatada menetluse selle osa suhtes abist, mis oli määratud põllumajandussaadusi töötlevatele ja turustavatele äriühingutele ja kooperatiividele, osutades, et põllumajandussektori suuniste alusel ei saa neile töötlemisettevõtetele antavat abi heaks kiita. Kuna abiteatis võeti seejärel tagasi, ei ole selle juhtumi kohta lõplikku otsust tehtud. |
| --- | --- |

(80)

Consorzi di bonifica’sid ei saa siiski erinevalt kõnealusest suhkrutööstusest võrdsustada tavaliste äriühingutega. Consorzi di bonifica on iseseisvad avalik-õiguslikud äriühingud, mis haldavad põuaseid piirkondi. Põllumajandustootjad maksavad neile kastmisvee eest. Seda erinevust consorzi di bonifica’de ja põllumajandussaaduste töötlemis- või turustamisettevõtjate vahel kinnitab ka asjaolu, et eespool osutatud juhtumil N 745/2000–C 4/01 otsustas komisjon algatada menetluse selle osa suhtes abist, mis oli määratud põllumajandussaadusi töötlevatele ja turustavatele äriühingutele ja kooperatiividele, osutades, et põllumajandussektori suuniste alusel ei saa neile töötlemisettevõtetele antavat abi heaks kiita. Kuna abiteatis võeti seejärel tagasi, ei ole selle juhtumi kohta lõplikku otsust tehtud.

| (81) | Seoses suhkrutööstuse raskustega mujalt tooraine hankimisega püüdsid Itaalia ametiasutused näidata, et kõigil rafineerimistehastel on raske hankida toorainet teistest suhkrupeedi tootmise piirkondadest, sest suhkrupeeditootjate ja rafineerimistehaste vahel kehtib spetsiaalne lepingute süsteem, kõnealune suhkrutööstus asub saarel ja suhkrupeedil on lühike säilivusaeg. Raskused mujalt tooraine hankimisega tulenevad siiski määrusest (EÜ) nr 1260/2001, millega on kehtestatud suhkrupeeditootjate ja rafineerimistehaste vaheline lepingute süsteem. Itaalia ametiasutused osutasid ise, et normaalsetes tingimustes ei ole võimalik saada toorainet teistest suhkrupeedi tootmise piirkondadest, mis on seotud teiste ettevõtjatega, ilma et nende ettevõtjate suhkrutoodang langeks ning nende kvoot täitmata jääks. Nad osutasid seega, et üldiselt on rafineerimistehasel harva võimalik saada toorainet mujalt kui oma tavapärasest tootmispiirkonnast. |
| --- | --- |

(81)

Seoses suhkrutööstuse raskustega mujalt tooraine hankimisega püüdsid Itaalia ametiasutused näidata, et kõigil rafineerimistehastel on raske hankida toorainet teistest suhkrupeedi tootmise piirkondadest, sest suhkrupeeditootjate ja rafineerimistehaste vahel kehtib spetsiaalne lepingute süsteem, kõnealune suhkrutööstus asub saarel ja suhkrupeedil on lühike säilivusaeg. Raskused mujalt tooraine hankimisega tulenevad siiski määrusest (EÜ) nr 1260/2001, millega on kehtestatud suhkrupeeditootjate ja rafineerimistehaste vaheline lepingute süsteem. Itaalia ametiasutused osutasid ise, et normaalsetes tingimustes ei ole võimalik saada toorainet teistest suhkrupeedi tootmise piirkondadest, mis on seotud teiste ettevõtjatega, ilma et nende ettevõtjate suhkrutoodang langeks ning nende kvoot täitmata jääks. Nad osutasid seega, et üldiselt on rafineerimistehasel harva võimalik saada toorainet mujalt kui oma tavapärasest tootmispiirkonnast.

| (82) | Ettevõtjate vähene paindlikkus, mille Itaalia tõi põhjenduseks, on seega omane kõigile suhkrutööstustele tulenevalt eespool osutatud määrusest (EÜ) nr 1260/2001, olenemata tööstuse asukohast. Sama argument kehtiks seega kõigi töötlemisettevõtjate puhul, kelle seos tootjatega tuleneb selle turu korraldusest, kus nad tegutsevad. Selle argumendi aktsepteerimine oleks vastuolus põllumajandussektori suuniste kitsendatud tõlgendusega, millest ei saa aga loobuda, kuna tegemist on erandiga riigiabi kokkusobimatuse üldreeglist. |
| --- | --- |

(82)

Ettevõtjate vähene paindlikkus, mille Itaalia tõi põhjenduseks, on seega omane kõigile suhkrutööstustele tulenevalt eespool osutatud määrusest (EÜ) nr 1260/2001, olenemata tööstuse asukohast. Sama argument kehtiks seega kõigi töötlemisettevõtjate puhul, kelle seos tootjatega tuleneb selle turu korraldusest, kus nad tegutsevad. Selle argumendi aktsepteerimine oleks vastuolus põllumajandussektori suuniste kitsendatud tõlgendusega, millest ei saa aga loobuda, kuna tegemist on erandiga riigiabi kokkusobimatuse üldreeglist.

| (83) | Seega ei saa Itaalia ametiasutuste kavandatavat abi sellel õiguslikul alusel lubada. |
| --- | --- |

(83)

Seega ei saa Itaalia ametiasutuste kavandatavat abi sellel õiguslikul alusel lubada.

| (84) | Itaalia ametiasutused viitasid abi õigusliku alusena ka eespool osutatud põllumajandussektori suuniste punktile 3.4. Selle punkti kohaselt peab komisjon uurima ükshaaval kõiki abimeetmeid, mis ei ole suunistega kaetud, võttes arvesse asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 põhimõtteid, ühist põllumajanduspoliitikat ja ühenduse maaelu arengu poliitikat. Nagu eelnevates põhjendustes öeldud, on kõnealused abimeetmed (abi töötlemisettevõtetele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahju korvamiseks) kaetud suuniste punktiga 11.3, mis need välistab, mistõttu punkti 3.4 ei saa kohaldada. |
| --- | --- |

(84)

Itaalia ametiasutused viitasid abi õigusliku alusena ka eespool osutatud põllumajandussektori suuniste punktile 3.4. Selle punkti kohaselt peab komisjon uurima ükshaaval kõiki abimeetmeid, mis ei ole suunistega kaetud, võttes arvesse asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 põhimõtteid, ühist põllumajanduspoliitikat ja ühenduse maaelu arengu poliitikat. Nagu eelnevates põhjendustes öeldud, on kõnealused abimeetmed (abi töötlemisettevõtetele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahju korvamiseks) kaetud suuniste punktiga 11.3, mis need välistab, mistõttu punkti 3.4 ei saa kohaldada.

| (85) | Ammendavuse huvides uurib komisjon, kas käesoleva juhtumi suhtes saab kohaldada raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid. Esimene tingimus päästmis- või ümberkorraldamisabi saamiseks on see, et äriühingut saaks pidada raskustes olevaks raskustes olevate äriühingute päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses (40). Komisjoni valduses olevast teabest ei ilmne, et äriühing oleks abist teatamise ajal olnud raskustes eespool osutatud suuniste tähenduses. Ainuke teadaolev viide raskustele on see, et 2003. aasta suure passiva tõttu oli vajalik äriühingu rekapitaliseerimine. Eraaktsionärid rekapitaliseerisid äriühingu 2003. aasta detsembris, mistõttu muutus igasugune riiklik toetus ümberkorraldamiseks tarbetuks. Peale selle on äriühing juba saanud ümberkorraldamisabi, mille komisjon kiitis heaks 1999. aastal (41). Kuna ümberkorraldamisperioodi lõpust on möödunud vähem kui kümme aastat, ei saa päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktis 3.2.3 käsitletud ühekordse abi tingimuse tõttu uut ümberkorraldamisabi anda. Igal juhul rõhutab komisjon, et selleks, et täita oma kohustust komisjoniga koostööd teha, peab asjaomane liikmesriik esitama kogu teabe, mis võimaldab komisjonil kontrollida, kas seda erandit lubavad tingimused, millest lähtudes ta abisaamist taotleb, on täidetud (42). Antud juhtumil ei ole Itaalia ametiasutused taotlenud päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaldamist ega esitanud ühtegi dokumenti, mis võimaldaks komisjonil andmeid nende suuniste valguses uurida, seda vaatamata komisjoni sellekohastele viidetele algatamisotsuse punktis 44. |
| --- | --- |

(85)

Ammendavuse huvides uurib komisjon, kas käesoleva juhtumi suhtes saab kohaldada raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid. Esimene tingimus päästmis- või ümberkorraldamisabi saamiseks on see, et äriühingut saaks pidada raskustes olevaks raskustes olevate äriühingute päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses (40). Komisjoni valduses olevast teabest ei ilmne, et äriühing oleks abist teatamise ajal olnud raskustes eespool osutatud suuniste tähenduses. Ainuke teadaolev viide raskustele on see, et 2003. aasta suure passiva tõttu oli vajalik äriühingu rekapitaliseerimine. Eraaktsionärid rekapitaliseerisid äriühingu 2003. aasta detsembris, mistõttu muutus igasugune riiklik toetus ümberkorraldamiseks tarbetuks. Peale selle on äriühing juba saanud ümberkorraldamisabi, mille komisjon kiitis heaks 1999. aastal (41). Kuna ümberkorraldamisperioodi lõpust on möödunud vähem kui kümme aastat, ei saa päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktis 3.2.3 käsitletud ühekordse abi tingimuse tõttu uut ümberkorraldamisabi anda. Igal juhul rõhutab komisjon, et selleks, et täita oma kohustust komisjoniga koostööd teha, peab asjaomane liikmesriik esitama kogu teabe, mis võimaldab komisjonil kontrollida, kas seda erandit lubavad tingimused, millest lähtudes ta abisaamist taotleb, on täidetud (42). Antud juhtumil ei ole Itaalia ametiasutused taotlenud päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaldamist ega esitanud ühtegi dokumenti, mis võimaldaks komisjonil andmeid nende suuniste valguses uurida, seda vaatamata komisjoni sellekohastele viidetele algatamisotsuse punktis 44.

| (86) | Menetluse algatamise ajal komisjoni käsutuses olnud andmed näisid viitavat sellele, et äriühing Sadam ISZ ja äriühingud – täpsemalt SAM ja FINBIETICOLA SpA –, millele see otseselt või kaudselt kuulus, oleksid suutnud tehase kasumlikkuse vähenemist ise kanda. |
| --- | --- |

(86)

Menetluse algatamise ajal komisjoni käsutuses olnud andmed näisid viitavat sellele, et äriühing Sadam ISZ ja äriühingud – täpsemalt SAM ja FINBIETICOLA SpA –, millele see otseselt või kaudselt kuulus, oleksid suutnud tehase kasumlikkuse vähenemist ise kanda.

| (87) | Kuna äriühing Sadam ISZ läks menetluse ajal täielikult kontserni Eridiana Sadam kontrolli alla, märgib komisjon, et omanikfirma oli suuteline täitma oma kohustusi kontrollitava äriühingu suhtes, võimaldades sel tegutsemist jätkata, seda ka arvestades 1999–2000 käivitatud ümberkorraldamiskava käigus tehtud märkimisväärseid investeeringuid ning 2003–2004 toimunud rekapitaliseerimist. Seega, nagu osutatud põhjenduses 75, ei näi äriühing olevat raskustes, mis välistab päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaldamise. |
| --- | --- |

(87)

Kuna äriühing Sadam ISZ läks menetluse ajal täielikult kontserni Eridiana Sadam kontrolli alla, märgib komisjon, et omanikfirma oli suuteline täitma oma kohustusi kontrollitava äriühingu suhtes, võimaldades sel tegutsemist jätkata, seda ka arvestades 1999–2000 käivitatud ümberkorraldamiskava käigus tehtud märkimisväärseid investeeringuid ning 2003–2004 toimunud rekapitaliseerimist. Seega, nagu osutatud põhjenduses 75, ei näi äriühing olevat raskustes, mis välistab päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaldamise.

| (88) | Menetluse algatamise otsuses mainiti kõrvalmärkusena ka seda, et isegi kui suuniste punktis 11.3 sätestatud hüvituspõhimõtte kohaldamist äriühingu Sadam ISZ suhtes saaks pidada vastuvõetavaks (mida menetluse praeguses etapis teha ei saa), oleks Itaalia ametiasutuste poolt abi arvestamiseks valitud võrdlusperiood ekslik. Kuna suuniste punkti 11.3 kohaldamiseks ei leitud eeltoodud põhjustel alust, ei ole vajadust seda menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlust uurida. |
| --- | --- |

(88)

Menetluse algatamise otsuses mainiti kõrvalmärkusena ka seda, et isegi kui suuniste punktis 11.3 sätestatud hüvituspõhimõtte kohaldamist äriühingu Sadam ISZ suhtes saaks pidada vastuvõetavaks (mida menetluse praeguses etapis teha ei saa), oleks Itaalia ametiasutuste poolt abi arvestamiseks valitud võrdlusperiood ekslik. Kuna suuniste punkti 11.3 kohaldamiseks ei leitud eeltoodud põhjustel alust, ei ole vajadust seda menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlust uurida.

VII.   JÄRELDUS

| (89) | Arvestades eeltoodud kaalutlusi, leiab komisjon, et 3 500 000 euro suurune riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda äriühingule Sadam ISZ kuuluvale Villasori suhkrutööstusele, ei ole ühisturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(89)

Arvestades eeltoodud kaalutlusi, leiab komisjon, et 3 500 000 euro suurune riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda äriühingule Sadam ISZ kuuluvale Villasori suhkrutööstusele, ei ole ühisturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

3 500 000 euro suurune riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda äriühingule Sadam ISZ kuuluvale Villasori suhkrutööstusele, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Kõnealuse abi andmine ei ole seega lubatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 16. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT C 51, 1.3.2005, lk 9.

1

(2)  Komisjon lubas ühenduse suuniste riigiabi kohta põllumajandussektoris (EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2) punkti 11.3 alusel anda Sardiinia põllumajandustootjatele abi sellest põuast tingitud kahjude korvamiseks (abimeetmed N 745/2000 ja N 331/02).

2

(3)  Ametiasutused edastasid bilansi ja oma hinnangu kahjusumma kohta komisjonile 27. novembri 2003. aasta kirjaga.

3

(4)  Ametiasutused said aastate 2000-2002 amortisatsioonimääraks 27,2 %, mis vastab riigiabi määrale, mille Sadam SpA sai investeeringuteks Villasori töötlemistehase ümberstruktureerimisse. Riigiabi N 157/99, otsus (2000) D/103781, 19. mai 2000 (EÜT C 175, 24.6.2000, lk 20).

4

(5)  Terve võrdlusperioodi püsikulude kogusumma on 15 762 413,37 eurot ning suhkrutoodangu kogumaht 94 609 tonni (15 762 413,37: 94 609 = 166,61 eurot/t).

5

(6)  2001. aastal olid püsikulud 5 760 061,14 eurot ja suhkrutoodang 20 004 tonni (5 760 061,14: 20 004 = 287,95 eurot/t).

6

(7)  2002. aastal olid püsikulud 6 265 000,70 eurot ja suhkrutoodang 11 007 tonni (6 265 000,70: 11 007 = 569,18 eurot/t).

7

(8)  2001. aastal (287,95 – 166,61) = 121,34 eurot/t ja 2002. aastal (569,18 – 166,61) = 402,58 eurot/t.

8

(9)  2001. aastal (121,34 × 20 004) = 2 427 278 eurot, 2002. aastal (402,58 eurot × 11 007 t) = 4 434 170 eurot.

9

(10)  SAR on riiklik Sardiinia agrometeoroloogiajaam.

10

(11)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 1.

11

(12)  Nad viitavad komisjoni 5. detsembri 2000. aasta otsusele riigiabi N 185/2000 kohta (EÜT C 19, 20.1.2001, lk 6). Selle juhtumi puhul hindas komisjon asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktiga b kokkusobivaks hüvitised karpide puhastamisega tegelevatele ettevõtjatele pärast taimeliimiga saastumist 1997. aastal.

12

(13)  Abist teatamise ajal oli turg reguleeritud nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1).

13

(14)  Vt joonealune märkus 11.

14

(15)  SAM srl on Sadam SpA kontrollitav äriühing. Kontsern Sadam toodab 35 % kogu riigi suhkrutoodangust.

15

(16)  FINBIETICOLA SpA tegevusalaks on osalemine Itaalia suhkrutööstustes, mille aktsiakapitalis tal on osalusi.

16

(17)  31. märtsi 2005. aasta kiri.

17

(18)  10. detsembri 2004. aasta kiri.

18

(19)  7. märtsi 2005. aasta faks.

19

(20)  Vt menetluse algatamise kirja punkt 38.

20

(21)  Vt joonealune märkus 4.

21

(22)  Vt riigiabi N 661/01, otsus K(2003) 130, 13. veebruar 2003 (ELT C 68, 21.3.2003, lk 17).

22

(23)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

23

(24)  Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas C-730/79 (EKL 1980, lk 2671, punktid 11 ja 12).

24

(25)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas C-142/87 (EKL 1990, lk I-959, punkt 43) ja 14. septembri 1994. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-278/92 ja C-280/92 (EKL 1994, lk I-4103, punktid 40–42).

25

(26)  Liikmesriikidevaheline kaubandus suhkrusektoris on intensiivne. Itaalia vedas 2002. aastal teistest liikmesriikidest (EL 15) sisse 366 539 tonni suhkrut ning välja 37 564 tonni.

26

(27)  Euroopa Kohtu 11. novembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-73/03, Hispaania vs. komisjon, punkt 37; Euroopa Kohtu 23. veebruari 2006. aasta otsus kohtuasjades C-346/03 ja C-529/03, Giuseppe Atzeni jt, punkt 79.

27

vs

(28)  Andmete allikad: S.A.R., Le precipitazioni sulla Sardegna da Settembre 2001 ad Agosto 2002.

28

Le precipitazioni sulla Sardegna da Settembre 2001 ad Agosto 2002

(29)  Ministrite nõukogu eesistuja 20. juuni 1995. aasta dekreet „Dichiarazione dello stato di emergenza”, mis põhineb seadusel 225/92.

29

(30)  http://www.regione.sardegna.it/j/v/138?s=1&v=9&va=3&c=1219

30

(31)  ELT L 1, 3.1.2004, lk 1.

31

(32)  Komisjoni 2. septembri 2002. aasta kiri K(2002)3211,

32

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n331-02.pdf

(33)  Esimese Astme Kohtu 14. detsembri 2005. aasta otsus kohtuasjas T-200/04, § 46: „Õigusakti sõnastusest ja üldisest ülesehitusest nähtub, et suuniste punktis 11 tehakse põhimõtteline eristus põllumajandustootjate ja põllumajandusliku tootmise vahel ühelt poolt ja töötlemisettevõtete ja töötlemise vahel teiselt poolt. Selle punkti alusel saab heaks kiita üksnes abi, mis on määratud korvama kahju, mida on kandnud põllumajandustootjad põllumajandusliku tootmistegevuse käigus.”

33

(34)  Komisjoni 2. aprilli 2003. aasta kiri K(2003) 910 (lõplik),

34

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n729-02.pdf

(35)  Komisjoni 25. mai 2000. aasta kiri SG(2000) D/103852,

35

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2000/n083-00.pdf

(36)  Komisjoni 5 detsembri 2000. aasta kiri SG(2000) D/108955,

36

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/peche-2000/n185-00.pdf

(37)  Komisjoni 6 detsembri 2002. aasta kiri,

37

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n657-02_fr.pdf

(38)  Komisjoni 2.veebruari 2001. aasta otsus (EÜT C 263, 19.9.2001, lk 16).

38

(39)  Komisjoni 2. septembri 2002. aasta kiri K(2002) 3211,

39

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n331-02.pdf

(40)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

40

(41)  Komisjoni 19. mai 2000. aasta kiri SG(2000) D/103781,

41

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-1999/n157-99.pdf

(42)  Esimese Astme Kohtu 15. juuni 2005. aasta otsus kohtuasjas T171/02, Regione autonoma della Sardegna vs. komisjon (EKL 2005, lk II-2123, punkt 129).

42

vs

---

| 16.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/21

---

KOMISJONI OTSUS,

14. september 2009,

millega asutatakse Euroopa tarbijate nõuanderühm

(2009/705/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu artikliga 153 ette nähtud tarbijakaitse raames on asjakohane, et komisjon peaks tarbijatega nõu probleemide üle, mis on seotud tarbijate huvide kaitsmisega ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu artikliga 153 ette nähtud tarbijakaitse raames on asjakohane, et komisjon peaks tarbijatega nõu probleemide üle, mis on seotud tarbijate huvide kaitsmisega ühenduse tasandil.

| (2) | Alates 1973. aastast on komisjonile abiks olnud mitme järjestikuse otsusega loodud nõuanderühm; viimane nimetatud otsustest oli komisjoni 9. oktoobri 2003. aasta otsus 2003/709/EÜ, millega asutatakse Euroopa tarbijate nõuanderühm (1). |
| --- | --- |

(2)

Alates 1973. aastast on komisjonile abiks olnud mitme järjestikuse otsusega loodud nõuanderühm; viimane nimetatud otsustest oli komisjoni 9. oktoobri 2003. aasta otsus 2003/709/EÜ, millega asutatakse Euroopa tarbijate nõuanderühm (1).

| (3) | Nõuanderühma pikaajaline töö on näidanud, et on vaja parandada rühma tõhusust, representatiivsust ja avatust. Seega tuleks selgitada alarühmade loomist ja rühma otsuste vastuvõtmist käsitlevaid sätteid ning need peaksid hõlmama ka viimastel aastatel välja töötatud parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(3)

Nõuanderühma pikaajaline töö on näidanud, et on vaja parandada rühma tõhusust, representatiivsust ja avatust. Seega tuleks selgitada alarühmade loomist ja rühma otsuste vastuvõtmist käsitlevaid sätteid ning need peaksid hõlmama ka viimastel aastatel välja töötatud parimaid tavasid.

| (4) | Samuti tuleks läbi vaadata riigisiseseid tarbijaorganisatsioone esindavate rühma liikmete nimetamise menetlus ja kehtestada rühma liikmetele täiendav aruandekohustus, et riigisiseseid tarbijaorganisatsioone paremini rühma töösse kaasata. |
| --- | --- |

(4)

Samuti tuleks läbi vaadata riigisiseseid tarbijaorganisatsioone esindavate rühma liikmete nimetamise menetlus ja kehtestada rühma liikmetele täiendav aruandekohustus, et riigisiseseid tarbijaorganisatsioone paremini rühma töösse kaasata.

| (5) | On oluline tagada, et rühm ja selle liikmed osaleksid aktiivselt ja tõhusalt praegu Euroopas tavaks olevates, huvitatud sidusrühmadega peetavates laiaulatuslikes aruteludes ja täiendaksid neid tarbijate vaatenurgast. |
| --- | --- |

(5)

On oluline tagada, et rühm ja selle liikmed osaleksid aktiivselt ja tõhusalt praegu Euroopas tavaks olevates, huvitatud sidusrühmadega peetavates laiaulatuslikes aruteludes ja täiendaksid neid tarbijate vaatenurgast.

| (6) | Andmekaitse eesmärkidel peab rühma liikmete isikuandmete töötlemine toimuma vastavalt ühenduse õigusaktidele üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes, |
| --- | --- |

(6)

Andmekaitse eesmärkidel peab rühma liikmete isikuandmete töötlemine toimuma vastavalt ühenduse õigusaktidele üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa tarbijate nõuanderühm

Käesolevaga moodustatakse Euroopa tarbijate nõuanderühm (edaspidi „rühm”).

Artikkel 2

Ülesanne

1.   Komisjon võib rühmaga konsulteerida kõikides küsimustes, mis on seotud tarbijate huvidega ühenduse tasandil.

2.   Rühm

| a) | on koht üldisteks aruteludeks tarbijate huvidega seotud teemadel; |
| --- | --- |

a)

on koht üldisteks aruteludeks tarbijate huvidega seotud teemadel;

| b) | valmistab ette tarbijate seisukohad teistel foorumitel esitamiseks ja osaleb vajaduse korral rühmades, mis nõustavad komisjoni ELi tarbijapoliitikat käsitlevates küsimustes; |
| --- | --- |

b)

valmistab ette tarbijate seisukohad teistel foorumitel esitamiseks ja osaleb vajaduse korral rühmades, mis nõustavad komisjoni ELi tarbijapoliitikat käsitlevates küsimustes;

| c) | nõustab komisjoni tarbijaid mõjutavate strateegiate ja meetmete väljatöötamisel; |
| --- | --- |

c)

nõustab komisjoni tarbijaid mõjutavate strateegiate ja meetmete väljatöötamisel;

| d) | võib esitada arvamusi tarbijaid mõjutavate ühenduse küsimuste kohta; |
| --- | --- |

d)

võib esitada arvamusi tarbijaid mõjutavate ühenduse küsimuste kohta;

| e) | teavitab komisjoni tarbijapoliitikaga seotud arengutest liikmesriikides; |
| --- | --- |

e)

teavitab komisjoni tarbijapoliitikaga seotud arengutest liikmesriikides;

| f) | annab riigisisestele organisatsioonidele teavet ja kajastab ühenduse tegevusi. |
| --- | --- |

f)

annab riigisisestele organisatsioonidele teavet ja kajastab ühenduse tegevusi.

Artikkel 3

Liikmed

1.   Rühma moodustavad:

| a) | üks riigisiseseid tarbijaorganisatsioone esindav liige igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

a)

üks riigisiseseid tarbijaorganisatsioone esindav liige igast liikmesriigist;

| b) | üks liige igast Euroopa tarbijaorganisatsioonist. |
| --- | --- |

b)

üks liige igast Euroopa tarbijaorganisatsioonist.

2.   Lõike 1 punktis a nimetatud riigisisesed tarbijaorganisatsioonid peavad esindama tarbijaid kooskõlas riiklike eeskirjade või tavadega ja tegutsema riigi tasandil.

3.   Lõike 1 punktis b nimetatud Euroopa tarbijaorganisatsioonid peavad vastama ühele järgmistest kriteeriumidest:

| a) | nad on valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse ja ettevõtluse või muudest vastukäivatest huvidest, ja






  i) | nende peamised eesmärgid ja tegevused on tarbijate tervise, ohutuse ja majanduslike huvide edendamine ja kaitse ühenduses, |
| --- | --- | --- |

a)

nad on valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse ja ettevõtluse või muudest vastukäivatest huvidest, ja

i)

nende peamised eesmärgid ja tegevused on tarbijate tervise, ohutuse ja majanduslike huvide edendamine ja kaitse ühenduses,

| ii) | nad on saanud vähemalt pooltelt liikmesriikide tarbijaorganisatsioonidelt, mis vastavalt riigisisestele eeskirjadele või tavadele esindavad tarbijaid ja tegutsevad riigi tasandil, volituse esindada tarbijate huvisid ühenduse tasandil, ning |
| --- | --- |

ii)

nad on saanud vähemalt pooltelt liikmesriikide tarbijaorganisatsioonidelt, mis vastavalt riigisisestele eeskirjadele või tavadele esindavad tarbijaid ja tegutsevad riigi tasandil, volituse esindada tarbijate huvisid ühenduse tasandil, ning

| iii) | nad on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta, |
| --- | --- |

iii)

nad on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta,

või

| b) | nad on valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse ja ettevõtluse või muudest vastukäivatest huvidest, ja






  i) | nende peamised eesmärgid ja tegevused on suunatud tarbijate huvide kaitsmisele ühenduse tasandil toimuvas standardimise protsessis, ning |
| --- | --- | --- |

b)

nad on valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse ja ettevõtluse või muudest vastukäivatest huvidest, ja

i)

nende peamised eesmärgid ja tegevused on suunatud tarbijate huvide kaitsmisele ühenduse tasandil toimuvas standardimise protsessis, ning

| ii) | nad on saanud volituse esindada tarbijate huve ühenduse tasandil vähemalt kahes kolmandikus liikmesriikidest






  — | organitelt, mis vastavalt riiklikele eeskirjadele või tavadele esindavad liikmesriikide tarbijaorganisatsioone, või |
| --- | --- | --- |

ii)

nad on saanud volituse esindada tarbijate huve ühenduse tasandil vähemalt kahes kolmandikus liikmesriikidest

—

organitelt, mis vastavalt riiklikele eeskirjadele või tavadele esindavad liikmesriikide tarbijaorganisatsioone, või

| — | selliste organite puudumise korral liikmesriikide tarbijaorganisatsioonidelt, mis vastavalt riiklikele eeskirjadele või tavadele esindavad tarbijaid ja tegutsevad riigi tasandil. |
| --- | --- |

—

selliste organite puudumise korral liikmesriikide tarbijaorganisatsioonidelt, mis vastavalt riiklikele eeskirjadele või tavadele esindavad tarbijaid ja tegutsevad riigi tasandil.

4.   Loetelu lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele praegu vastavatest organisatsioonidest on esitatud lisas.

Artikkel 4

Ametisse nimetamine

1.   Riigisiseseid tarbijaorganisatsioone esindavad rühma liikmed nimetatakse ametisse vastavalt lõigetele 2 ja 3.

2.   Iga liikmesriik esitab liikmesriikides asutatud tarbijaorganisatsioone esindavate riiklike organite kaudu, kui sellised organid on olemas, või riiklike pädevate asutuste kaudu nimekirja kolme kandidaadiga. Kandidaadid peavad kuuluma riiklike eeskirjade või tavade kohaselt kõige representatiivsemasse riigisisesesse tarbijaorganisatsiooni.

3.   Komisjon nimetab iga liikmesriigi kohta ühe liikme ja ühe asendusliikme vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

| a) | kandidaatidel peavad olema laialdased teadmised ja kogemused ELi tarbijakaitseküsimustes; |
| --- | --- |

a)

kandidaatidel peavad olema laialdased teadmised ja kogemused ELi tarbijakaitseküsimustes;

| b) | eelistatud on kandidaadid, kes ei ole varem asjaomase rühma liikmed olnud; |
| --- | --- |

b)

eelistatud on kandidaadid, kes ei ole varem asjaomase rühma liikmed olnud;

| c) | naiste ja meeste võrdne esindatus. |
| --- | --- |

c)

naiste ja meeste võrdne esindatus.

4.   Euroopa tarbijaorganisatsioone esindavad liikmed ja asendusliikme iga liikme jaoks nimetab komisjon Euroopa tarbijaorganisatsioonide ettepanekul.

5.   Asendusliige asendab puuduvat rühmaliiget automaatselt.

6.   Komisjon avaldab liikmete ja asendusliikmete nimekirja tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi veebisaidil ning Euroopa Liidu Teataja C-seerias. Liikmete ja asendusliikmete nimesid kogutakse, töödeldakse ja need avaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 (2).

Artikkel 5

Ametiaeg

1.   Liikmete ja asendusliikmete ametiaeg on kolm aastat ning seda on võimalik pikendada artiklis 4 sätestatud korras.

2.   Pärast kolme aastat jäävad liikmed ja asendusliikmed ametisse kuni uute liikmete nimetamiseni või kuni nad ametisse tagasi nimetatakse.

3.   Liikmete ja asendusliikmete ametiaeg lõpeb enne kolmeaastase perioodi lõppu

| a) | nende tagasiastumise, pensionile jäämise või surma korral; |
| --- | --- |

a)

nende tagasiastumise, pensionile jäämise või surma korral;

| b) | kui nende kandidatuuri esitanud riiklik organ või asutus taotleb nende asendamist; |
| --- | --- |

b)

kui nende kandidatuuri esitanud riiklik organ või asutus taotleb nende asendamist;

| c) | kui komisjon taotleb sellise liikme või asendusliikme asendamist, kes ei suuda enam rühma töös tõhusalt osaleda või kes ei täida artikli 7 lõikes 6 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

kui komisjon taotleb sellise liikme või asendusliikme asendamist, kes ei suuda enam rühma töös tõhusalt osaleda või kes ei täida artikli 7 lõikes 6 sätestatud kohustusi.

4.   Liikmed ja asendusliikmed asendatakse kolmeaastase ametiaja järelejäänud ajaks artiklis 4 sätestatud korras. Olenemata artikli 4 lõikest 2 esitab tarbijahuve esindav riiklik organ või asutus juhul, kui asendada on vaja ainult üks riigisiseseid tarbijaorganisatsioone esindav liige või asendusliige, kaks uut kandidaati, kellest ühe nimetab komisjon vastavalt artikli 4 lõikele 3 ametisse.

Artikkel 6

Partnerid ja eksperdid

1.   Komisjoni ettepanekul võib rühm oma töösse kaasata teiste organisatsioonide esindajaid, kui nende organisatsioonide üks põhieesmärk on tarbijahuvide edendamine ja nad on sel eesmärgil Euroopa tasandil tõhusalt tegutsenud.

2.   Rühm võib kutsuda oma töös eksperdina osalema isiku, kellel on teatud päevakorraküsimuse arutamiseks vajalikud eriteadmised.

Artikkel 7

Toimimine

1.   Komisjon

| a) | määrab kindlaks rühma koosolekute korra ja ajakava; |
| --- | --- |

a)

määrab kindlaks rühma koosolekute korra ja ajakava;

| b) | juhatab rühma koosolekuid; |
| --- | --- |

b)

juhatab rühma koosolekuid;

| c) | tagab sekretariaaditeenused ja korraldab rühma tööd. |
| --- | --- |

c)

tagab sekretariaaditeenused ja korraldab rühma tööd.

2.   Moodustada võib alarühmi, kes tegelevad eriküsimuste lahendamisega eksperdirühma kehtestatud pädevusraamistiku piires. Sellised alarühmad saadetakse laiali niipea, kui nende ülesanded on täidetud.

3.   Rühm võib esitada arvamusi kas komisjoni taotlusel või liikme ettepanekul ja komisjoni nõusolekul. Arvamuse taotlemisel võib komisjon kindlaks määrata arvamuse esitamise tähtaja. Iga arvamuse jaoks võib rühm määrata oma liikmete seast ühe või mitu raportööri. Raportöör vastutab arvamuse ettevalmistamise eest.

4.   Rühm võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu oma töökorra.

5.   Komisjon avaldab tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi veebisaidil asjaomase dokumendi algkeeles töörühma arvamusi, tegevuse kokkuvõtteid, tehtud järeldusi (või osa nendest) või töödokumente.

6.   Riigisiseseid tarbijaorganisatsioone esindavad rühma liikmed peavad informeerima ühinguid, keda nad rühmas esindavad, ning nendega konsulteerima. Iga rühma liige seab sisse tõhusa aruandesüsteemi, et teavitada kõiki riigi tasandil tegutsevaid tarbijaorganisatsioone korrapäraselt rühma tööst, ning edastab selliste organisatsioonide seisukohti vastassuunas.

7.   Iga liige esitab komisjonile 1. märtsiks aruande eelmisel kalendriaastal lõikest 6 tulenevate kohustuste täitmiseks võetud meetmete kohta. Aruande sisu täpsustatakse töökorras.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsus

Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 287 kohaldamist, ei või rühma liikmed ega asendusliikmed avaldada mingisugust teavet, mis nad on saanud rühma või selle alarühmade töös osaledes, kui komisjon teatab neile, et taotletud arvamus või tõstatatud küsimus on konfidentsiaalne.

Artikkel 9

Koosolekutega seotud kulud

1.   Komisjon hüvitab liikmetele rühma tegevusega seotud reisi- ja vajaduse korral elamiskulud vastavalt komisjoni välisekspertide kulude hüvitamise korrale.

2.   Liikmetele ei maksta tasu nende osutatud teenuste eest.

3.   Koosolekute kulud hüvitatakse aastaeelarve piires, mille eraldavad eksperdirühmale komisjoni asjaomased talitused.

Artikkel 10

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2003/709/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Brüssel, 14. september 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Meglena KUNEVA

---

(1)  ELT L 258, 10.10.2003, lk 35.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

---

LISA

Organisatsioonid, mis praegu vastavad artikli 3 lõikes 3 sätestatud tingimustele, on järgmised:

| — | BEUC – Bureau Européen des Unions des Consommateurs (Euroopa Tarbijaliitude Amet); |
| --- | --- |

—

BEUC – Bureau Européen des Unions des Consommateurs (Euroopa Tarbijaliitude Amet);

| — | ANEC – European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (tarbijate standardimises osalemise koordineerimise Euroopa ühing). |
| --- | --- |

—

ANEC – European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (tarbijate standardimises osalemise koordineerimise Euroopa ühing).

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 16.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/25

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2009/706/ÜVJP,

15. september 2009,

millega pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. oktoobril 2005. aastal vastu ühismeetme 2005/724/ÜVJP, (1) millega nimetati Erwan FOUÉRÉ Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. oktoobril 2005. aastal vastu ühismeetme 2005/724/ÜVJP, (1) millega nimetati Erwan FOUÉRÉ Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

| (2) | Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009 vastu ühismeetme 2009/129/ÜVJP, (2) millega pikendatakse ELi eriesindaja volitusi kuni 30. septembrini 2009. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009 vastu ühismeetme 2009/129/ÜVJP, (2) millega pikendatakse ELi eriesindaja volitusi kuni 30. septembrini 2009.

| (3) | Tuginedes ühismeetme 2009/129/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks ELi eriesindaja volitusi veel kuue kuu võrra pikendada kuni 31. märtsini 2010, |
| --- | --- |

(3)

Tuginedes ühismeetme 2009/129/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks ELi eriesindaja volitusi veel kuue kuu võrra pikendada kuni 31. märtsini 2010,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2009/129/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Käesolevaga pikendatakse Erwan FOUÉRÉ volitusi endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) kuni 31. märtsini 2010.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Erwan FOUÉRÉ volitusi endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) kuni 31. märtsini 2010.”

| 2) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2009 kuni 31. märtsini 2010 ette nähtud lähtesumma on 568 000 eurot.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2009 kuni 31. märtsini 2010 ette nähtud lähtesumma on 568 000 eurot.”

| 3) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Läbivaatamine
  Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle sidusus teiste ELi meetmetega vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab peasekretärile / kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2010. aasta jaanuari lõppu täieliku aruande oma volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanne on aluseks käesoleva ühismeetme hindamisele asjaomastes töörühmades ning poliitika- ja julgeolekukomitees. Peasekretär / kõrge esindaja esitab lähetuse üldiste prioriteetide raames poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitusi, mis käsitlevad nõukogu otsust volituste uuendamise, muutmise või lõpetamise kohta.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle sidusus teiste ELi meetmetega vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab peasekretärile / kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2010. aasta jaanuari lõppu täieliku aruande oma volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanne on aluseks käesoleva ühismeetme hindamisele asjaomastes töörühmades ning poliitika- ja julgeolekukomitees. Peasekretär / kõrge esindaja esitab lähetuse üldiste prioriteetide raames poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitusi, mis käsitlevad nõukogu otsust volituste uuendamise, muutmise või lõpetamise kohta.”

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. september 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BILDT

---

(1)  ELT L 272, 18.10.2005, lk 26.

1

(2)  ELT L 46, 17.2.2009, lk 40.

2

---