# Uradni list L 244/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.244.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 244 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5216. september 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.244.slv

Uradni list

Evropske unije

L 244

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5216. september 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 837/2009 z dne 15. septembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 838/2009 z dne 15. septembra 2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. septembra 2009 | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 839/2009 z dne 15. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 39 (
  1
  ) | 6 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 837/2009 z dne 15. septembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 838/2009 z dne 15. septembra 2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. septembra 2009

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 839/2009 z dne 15. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 39 (
  1
  )

1

6

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/704/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. julija 2008 o državni pomoči C 29/04 (ex N 328/03), ki jo Italija namerava odobriti sladkorni rafineriji iz Villasorja v lasti družbe Sadam ISZ
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3531) | 10 |
| | | 2009/705/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 14. septembra 2009 o ustanovitvi evropske posvetovalne skupine za potrošnike | 21 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/704/ES

*

Odločba Komisije z dne 16. julija 2008 o državni pomoči C 29/04 (ex N 328/03), ki jo Italija namerava odobriti sladkorni rafineriji iz Villasorja v lasti družbe Sadam ISZ
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3531)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3531)

10

2009/705/ES

*

Sklep Komisije z dne 14. septembra 2009 o ustanovitvi evropske posvetovalne skupine za potrošnike

21

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2009/706/SZVP z dne 15. septembra 2009 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM) | 25 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2009/706/SZVP z dne 15. septembra 2009 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM)

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 837/2009

z dne 15. septembra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 32,7 |
| ZZ | 32,7 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 103,3 |
| ZZ | 65,4 |
| 0709 90 70 | TR | 101,0 |
| ZZ | 101,0 |
| 0805 50 10 | AR | 79,9 |
| CL | 134,9 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 84,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0806 10 10 | EG | 137,1 |
| IL | 227,0 |
| TR | 90,9 |
| ZZ | 151,7 |
| 0808 10 80 | AR | 118,6 |
| BR | 68,1 |
| CL | 84,5 |
| NZ | 85,2 |
| US | 85,9 |
| ZA | 77,0 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 160,8 |
| CN | 70,8 |
| TR | 99,4 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 100,1 |
| 0809 30 | TR | 118,3 |
| US | 228,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0809 40 05 | IL | 126,2 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

32,7

ZZ

32,7

0707 00 05

MK

27,4

TR

103,3

ZZ

65,4

0709 90 70

TR

101,0

ZZ

101,0

0805 50 10

AR

79,9

CL

134,9

UY

81,3

ZA

84,9

ZZ

95,3

0806 10 10

EG

137,1

IL

227,0

TR

90,9

ZZ

151,7

0808 10 80

AR

118,6

BR

68,1

CL

84,5

NZ

85,2

US

85,9

ZA

77,0

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

160,8

CN

70,8

TR

99,4

ZA

69,4

ZZ

100,1

0809 30

TR

118,3

US

228,1

ZZ

173,2

0809 40 05

IL

126,2

TR

113,9

ZZ

120,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 838/2009

z dne 15. septembra 2009

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. septembra 2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. septembra 2009 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. septembra 2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 16. septembra 2009 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 16. septembra 2009

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,33 |
| nizke kakovosti | 20,33 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 77,87 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 40,71 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 40,71 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 82,86 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,33

nizke kakovosti

20,33

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

77,87

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

40,71

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

40,71

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

82,86

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

31.8.2009-14.9.2009

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 141,57 | 86,25 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 146,19 | 136,19 | 116,19 | 58,65 |
| Premija za Zaliv | — | 17,34 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 6,92 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

141,57

86,25

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

146,19

136,19

116,19

58,65

Premija za Zaliv

—

17,34

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

6,92

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 17,71 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 20,51 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

17,71 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

20,51 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 839/2009

z dne 15. septembra 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 39

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008.

| (2) | Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 31. julija 2008 objavil spremembo mednarodnega računovodskega standarda 39, Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje z naslovom Postavke, ki izpolnjujejo pogoje za varovanje pred tveganjem (v nadaljnjem besedilu: spremembe MRS 39). Spremembe MRS 39 pojasnjujejo uporabo obračunavanja varovanja pred tveganjem za inflacijo finančnih instrumentov in za opcijske pogodbe, ko se uporabljajo kot instrumenti za varovanje pred tveganjem. |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (UOMRS) je 31. julija 2008 objavil spremembo mednarodnega računovodskega standarda 39, Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje z naslovom Postavke, ki izpolnjujejo pogoje za varovanje pred tveganjem (v nadaljnjem besedilu: spremembe MRS 39). Spremembe MRS 39 pojasnjujejo uporabo obračunavanja varovanja pred tveganjem za inflacijo finančnih instrumentov in za opcijske pogodbe, ko se uporabljajo kot instrumenti za varovanje pred tveganjem.

| (3) | Posvetovanje s skupino tehničnih strokovnjakov Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) potrjuje, da spremembe MRS 39 izpolnjujejo tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. Svetovalna skupina za presojo mnenj o računovodskih standardih je v skladu s Sklepom Komisije št. 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (3), preučila mnenje EFRAG o potrditvi in svetovala Komisiji, da je mnenje dobro uravnoteženo in objektivno. |
| --- | --- |

(3)

Posvetovanje s skupino tehničnih strokovnjakov Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) potrjuje, da spremembe MRS 39 izpolnjujejo tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. Svetovalna skupina za presojo mnenj o računovodskih standardih je v skladu s Sklepom Komisije št. 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (3), preučila mnenje EFRAG o potrditvi in svetovala Komisiji, da je mnenje dobro uravnoteženo in objektivno.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se mednarodni računovodski standard (MRS) 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje spremeni, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Posamezna družba začne uporabljati spremembe MRS 39, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi, najpozneje z datumom začetka svojega prvega finančnega leta, ki se začne po 30. juniju 2009.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2009

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 320, 29.11.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 199, 21.7.2006, str. 33.

3

---

PRILOGA

MEDNARODNI RAČUNOVODSKI STANDARDI

| MRS 39 | Postavke, ki izpolnjujejo pogoje za varovanje pred tveganjem, sprememba MRS 39, Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje |
| --- | --- |

MRS 39

Postavke, ki izpolnjujejo pogoje za varovanje pred tveganjem, sprememba MRS 39, Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje

Razmnoževanje je dovoljeno znotraj Evropskega gospodarskega prostora. Vse obstoječe pravice so pridržane zunaj EGP, z izjemo pravice do razmnoževanja za osebno ali drugo pošteno uporabo. Dodatne informacije so na voljo na spletni strani UOMRS: www.iasb.org.

Postavke, ki izpolnjujejo pogoje za varovanje pred tveganjem
  (sprememba MRS 39
  Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje
  )

Standard se dopolni s 103.G členom.

DATUM UVELJAVITVE IN PREHOD

| 103G | Podjetje za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. julija 2009 ali pozneje, v skladu z MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake za nazaj uporabi AG99.BA, AG99.E, AG99.F, AG110.A in AG110.B člen. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje Postavke, ki izpolnjujejo pogoje za varovanje pred tveganjem (sprememba MRS 39) uporabi za obdobja, ki se začnejo pred 1. julijem 2009, mora to razkriti. |
| --- | --- |

103G

Podjetje za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. julija 2009 ali pozneje, v skladu z MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake za nazaj uporabi AG99.BA, AG99.E, AG99.F, AG110.A in AG110.B člen. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje Postavke, ki izpolnjujejo pogoje za varovanje pred tveganjem (sprememba MRS 39) uporabi za obdobja, ki se začnejo pred 1. julijem 2009, mora to razkriti.

Priloga A Napotki za uporabo se dopolni z AG99.BA, AG99.E, AG99.F, AG110.A in AG110.B členom.

Pred tveganjem varovane postavke (78.–84. člen)

Primernost postavk (78.–80. člen)

| AG99BA | Podjetje lahko opredeli vse spremembe denarnih tokov ali poštene vrednosti pred tveganjem varovane postavke v razmerju varovanja pred tveganjem. Podjetje lahko opredeli tudi samo spremembe denarnih tokov ali poštene vrednosti pred tveganjem varovane postavke nad ali pod določeno ceno ali drugo spremenljivko (enostransko tveganje). Notranja vrednost instrumenta nakupne opcije kot instrumenta varovanja pred tveganjem (ob predpostavki, da zanj veljajo enake glavne določbe kot za označeno tveganje) odraža enostransko tveganje pred tveganjem varovane postavke, vendar pa to ne velja tudi za njegovo časovno vrednost. Podjetje lahko tako na primer opredeli spremenljivost prihodnjih gibanj denarnih tokov, ki so posledica povišanja cene napovedanega nakupa blaga. V tem primeru se označijo samo izgube denarnih tokov, ki so posledica povišanja cene nad določeno mejo. Tveganje, pred katerim je postavka varovana, ne vključuje časovne vrednosti kupljene opcije, saj časovna vrednost ni sestavni del napovedane transakcije, ki vpliva na poslovni izid (86.b člen). |
| --- | --- |

AG99BA

Podjetje lahko opredeli vse spremembe denarnih tokov ali poštene vrednosti pred tveganjem varovane postavke v razmerju varovanja pred tveganjem. Podjetje lahko opredeli tudi samo spremembe denarnih tokov ali poštene vrednosti pred tveganjem varovane postavke nad ali pod določeno ceno ali drugo spremenljivko (enostransko tveganje). Notranja vrednost instrumenta nakupne opcije kot instrumenta varovanja pred tveganjem (ob predpostavki, da zanj veljajo enake glavne določbe kot za označeno tveganje) odraža enostransko tveganje pred tveganjem varovane postavke, vendar pa to ne velja tudi za njegovo časovno vrednost. Podjetje lahko tako na primer opredeli spremenljivost prihodnjih gibanj denarnih tokov, ki so posledica povišanja cene napovedanega nakupa blaga. V tem primeru se označijo samo izgube denarnih tokov, ki so posledica povišanja cene nad določeno mejo. Tveganje, pred katerim je postavka varovana, ne vključuje časovne vrednosti kupljene opcije, saj časovna vrednost ni sestavni del napovedane transakcije, ki vpliva na poslovni izid (86.b člen).

Opredelitev finančnih postavk kot pred tveganjem varovanih postavk (81. in 81.A člen)

| AG99E | 81 člen podjetju dovoljuje, da ne opredeli celotne spremembe poštene vrednosti ali spremenljivosti denarnih tokov finančnega instrumenta. Primer:






  (a) | denarne tokove finančnega instrumenta je mogoče v celoti opredeliti za spremembe denarnega toka ali poštene vrednosti, pripisljive nekaterim (vendar ne vsem) tveganjem; ali |
| --- | --- | --- |

AG99E

81 člen podjetju dovoljuje, da ne opredeli celotne spremembe poštene vrednosti ali spremenljivosti denarnih tokov finančnega instrumenta. Primer:

(a)

denarne tokove finančnega instrumenta je mogoče v celoti opredeliti za spremembe denarnega toka ali poštene vrednosti, pripisljive nekaterim (vendar ne vsem) tveganjem; ali

| (b) | nekatere (vendar ne vse) denarne tokove finančnega instrumenta je mogoče opredeliti za spremembe denarnega toka ali poštene vrednosti, pripisljive vsem ali samo nekaterim tveganjem (tj. „del“ denarnih tokov finančnega instrumenta je mogoče opredeliti za spremembe, pripisljive vsem ali samo nekaterim tveganjem). |
| --- | --- |

(b)

nekatere (vendar ne vse) denarne tokove finančnega instrumenta je mogoče opredeliti za spremembe denarnega toka ali poštene vrednosti, pripisljive vsem ali samo nekaterim tveganjem (tj. „del“ denarnih tokov finančnega instrumenta je mogoče opredeliti za spremembe, pripisljive vsem ali samo nekaterim tveganjem).

| AG99F | Za obračunavanje varovanja pred tveganjem morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: opredeljena tveganja in deli tveganj morajo biti ločeno opredeljive sestavine finančnega instrumenta, medtem ko morajo biti spremembe denarnega toka ali poštene vrednosti celotnega finančnega instrumenta, ki so posledica sprememb označenih tveganj in delov tveganj, zanesljivo izmerljive. Primer:






  (a) | pri finančnem instrumentu s stalno obrestno mero, ki se varuje pred tveganjem spremembe poštene vrednosti, pripisljive spremembam obrestne mere brez tveganja ali normne obrestne mere, obrestna mera brez tveganja ali normna obrestna mera navadno veljata tako za ločeno opredeljivo sestavino finančnega instrumenta kot tudi za zanesljivo izmerljivi; |
| --- | --- | --- |

AG99F

Za obračunavanje varovanja pred tveganjem morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: opredeljena tveganja in deli tveganj morajo biti ločeno opredeljive sestavine finančnega instrumenta, medtem ko morajo biti spremembe denarnega toka ali poštene vrednosti celotnega finančnega instrumenta, ki so posledica sprememb označenih tveganj in delov tveganj, zanesljivo izmerljive. Primer:

(a)

pri finančnem instrumentu s stalno obrestno mero, ki se varuje pred tveganjem spremembe poštene vrednosti, pripisljive spremembam obrestne mere brez tveganja ali normne obrestne mere, obrestna mera brez tveganja ali normna obrestna mera navadno veljata tako za ločeno opredeljivo sestavino finančnega instrumenta kot tudi za zanesljivo izmerljivi;

| (b) | inflacija ni ločeno opredeljiva in zanesljivo izmerljiva in je zato ni mogoče označiti kot tveganje ali del finančnega instrumenta, razen če so izpolnjene zahteve iz točke (c); |
| --- | --- |

(b)

inflacija ni ločeno opredeljiva in zanesljivo izmerljiva in je zato ni mogoče označiti kot tveganje ali del finančnega instrumenta, razen če so izpolnjene zahteve iz točke (c);

| (c) | pogodbeno določeni del inflacije v denarnih tokovih pripoznane obveznice, vezane na inflacijo (ob predpostavki, da ni zahtev, po katerih bi bilo treba ločeno obračunati vstavljeni izpeljani finančni instrument), je ločeno opredeljiv in zanesljivo izmerljiv, dokler na inflacijo vezani del nima vpliva na druge denarne tokove instrumenta. |
| --- | --- |

(c)

pogodbeno določeni del inflacije v denarnih tokovih pripoznane obveznice, vezane na inflacijo (ob predpostavki, da ni zahtev, po katerih bi bilo treba ločeno obračunati vstavljeni izpeljani finančni instrument), je ločeno opredeljiv in zanesljivo izmerljiv, dokler na inflacijo vezani del nima vpliva na druge denarne tokove instrumenta.

Obračunavanje varovanja pred tveganjem (85.–102. člen)

Ocenjevanje uspešnosti varovanja pred tveganjem

| AG110A | 74.a člen podjetju dovoljuje, da loči med notranjo in časovno vrednostjo opcijske pogodbe in kot instrument za varovanje pred tveganjem označi samo spremembo notranje vrednosti opcijske pogodbe. Taka oznaka lahko ima za posledico razmerje varovanja pred tveganjem, ki je v celoti uspešno pri doseganju pobotnih sprememb denarnih tokov, pripisljivih varovanemu enostranskemu tveganju napovedane transakcije, če so glavne določbe napovedane transakcije in instrument za varovanje pred tveganjem enaki. |
| --- | --- |

AG110A

74.a člen podjetju dovoljuje, da loči med notranjo in časovno vrednostjo opcijske pogodbe in kot instrument za varovanje pred tveganjem označi samo spremembo notranje vrednosti opcijske pogodbe. Taka oznaka lahko ima za posledico razmerje varovanja pred tveganjem, ki je v celoti uspešno pri doseganju pobotnih sprememb denarnih tokov, pripisljivih varovanemu enostranskemu tveganju napovedane transakcije, če so glavne določbe napovedane transakcije in instrument za varovanje pred tveganjem enaki.

| AG110B | Če podjetje kupljeno opcijo v celoti označi kot instrument za varovanje pred enostranskim tveganjem, ki izhaja iz napovedane transakcije, razmerje varovanja pred tveganjem ne bo v celoti uspešno. Razlog za to je, da premija, plačana za opcijo, vključuje časovno vrednost, medtem ko označeno enostransko tveganje v skladu z AG99.BA členom ne vključuje časovne vrednosti opcije. V takem primeru torej ne pride do pobotanja med denarnim tokom, povezanim s časovno vrednostjo plačane opcijske premije, in označenim tveganjem, pred katerih se postavka varuje. |
| --- | --- |

AG110B

Če podjetje kupljeno opcijo v celoti označi kot instrument za varovanje pred enostranskim tveganjem, ki izhaja iz napovedane transakcije, razmerje varovanja pred tveganjem ne bo v celoti uspešno. Razlog za to je, da premija, plačana za opcijo, vključuje časovno vrednost, medtem ko označeno enostransko tveganje v skladu z AG99.BA členom ne vključuje časovne vrednosti opcije. V takem primeru torej ne pride do pobotanja med denarnim tokom, povezanim s časovno vrednostjo plačane opcijske premije, in označenim tveganjem, pred katerih se postavka varuje.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/10

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. julija 2008

o državni pomoči C 29/04 (ex N 328/03), ki jo Italija namerava odobriti sladkorni rafineriji iz Villasorja v lasti družbe Sadam ISZ

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 3531)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/704/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedeno določbo, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Italija je z dopisom z dne 22. julija 2003 Komisiji priglasila pomoč v korist sladkorne rafinerije iz Villasorja v lasti družbe Sadam ISZ. Italija je z dopisoma z dne 19. septembra 2003 in 30. marca 2004 Komisiji poslala dodatne informacije. |
| --- | --- |

(1)

Italija je z dopisom z dne 22. julija 2003 Komisiji priglasila pomoč v korist sladkorne rafinerije iz Villasorja v lasti družbe Sadam ISZ. Italija je z dopisoma z dne 19. septembra 2003 in 30. marca 2004 Komisiji poslala dodatne informacije.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 8. septembra 2004 obvestila Italijo o odločitvi, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe proti zadevni pomoči. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 8. septembra 2004 obvestila Italijo o odločitvi, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe proti zadevni pomoči.

| (3) | Italija je z dopisoma z dne 13. oktobra 2004 in 7. aprila 2005 Komisiji poslala pripombe italijanskih organov glede odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(3)

Italija je z dopisoma z dne 13. oktobra 2004 in 7. aprila 2005 Komisiji poslala pripombe italijanskih organov glede odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo pripombe glede zadevne pomoči. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo pripombe glede zadevne pomoči.

| (5) | Komisija je od zainteresiranih strank prejela zadevne pripombe. Posredovala jih je Italiji in ji dala možnost odgovora nanje, Italija pa je odgovorila z dopisom z dne 18. maja 2005. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je od zainteresiranih strank prejela zadevne pripombe. Posredovala jih je Italiji in ji dala možnost odgovora nanje, Italija pa je odgovorila z dopisom z dne 18. maja 2005.

| (6) | Italijanski organi so z dopisoma z dne 31. januarja 2008 in 14. aprila 2008 Komisiji poslali informacije, ki jih je zahtevala z dopisom z dne 29. marca 2007. |
| --- | --- |

(6)

Italijanski organi so z dopisoma z dne 31. januarja 2008 in 14. aprila 2008 Komisiji poslali informacije, ki jih je zahtevala z dopisom z dne 29. marca 2007.

II.   OPIS

| (7) | Upravičeno podjetje, sladkorna rafinerija iz Villasorja, ki je v lasti družbe Sadam ISZ, je edini obrat za predelavo sladkorne pese na ozemlju Sardinije (eden od največjih otokov v Sredozemlju). |
| --- | --- |

(7)

Upravičeno podjetje, sladkorna rafinerija iz Villasorja, ki je v lasti družbe Sadam ISZ, je edini obrat za predelavo sladkorne pese na ozemlju Sardinije (eden od največjih otokov v Sredozemlju).

| (8) | Italijanski organi tej rafineriji dajejo na razpolago 3,5 milijona EUR za delno nadomestilo izgub, utrpelih zaradi padca proizvodnje sladkorja, ki ga je povzročilo zmanjšanje dobave pese zaradi suše v letih 2001 in 2002. |
| --- | --- |

(8)

Italijanski organi tej rafineriji dajejo na razpolago 3,5 milijona EUR za delno nadomestilo izgub, utrpelih zaradi padca proizvodnje sladkorja, ki ga je povzročilo zmanjšanje dobave pese zaradi suše v letih 2001 in 2002.

| (9) | Kar zadeva pridelavo pese, so pristojni organi predložili podatke, ki kažejo zmanjšanje regionalne pridelave in posledično dobav rafineriji. Pridelava se je v primerjavi z referenčnim obdobjem 1998–2000 leta 2001 zmanjšala za 39 %, leta 2002 pa za 68 % (2). |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva pridelavo pese, so pristojni organi predložili podatke, ki kažejo zmanjšanje regionalne pridelave in posledično dobav rafineriji. Pridelava se je v primerjavi z referenčnim obdobjem 1998–2000 leta 2001 zmanjšala za 39 %, leta 2002 pa za 68 % (2).

| (10) | Pristojni organi so škodo, ki jo je utrpela rafinerija iz Villasorja, izračunali na podlagi izvlečkov iz bilanc družbe za poslovna leta od 1998 do 2002 in jo ocenili na 6 858 448 EUR (3). Metoda izračuna škode je naslednja: organi so izračunali delež fiksnih stroškov na tono sladkorja v referenčnem obdobju (1998–2000) in to številko primerjali z razmerjem fiksnih stroškov na tono sladkorja v letih 2001 in 2002. Za fiksne stroške so šteli: redno zaposlene, ravnanja z blagom (storitve tretjih oseb in odvzemi iz skladišča), splošne stroške, amortizacijo in finančne stroške (4). V referenčnem obdobju so fiksni stroški na proizvod znašali 166,61 EUR/t (5). Isti postopek izračuna za leti 2001 in 2002 privede do naslednjih rezultatov: fiksni stroški na proizvod so leta 2001 znašali 287,95 EUR/t (6), leta 2002 pa 569,18 EUR/t (7). Večji vpliv fiksnih stroškov v primerjavi z referenčnim obdobjem je bil izračunan tako, da se je vpliv fiksnih stroškov za referenčno obdobje odštel od vpliva fiksnih stroškov za leti 2001 in 2002. Rezultat je 121,34 EUR/t za leto 2001 in 402,58 EUR/t za leto 2002 (8). Za izračun skupne utrpele škode je bila skupna proizvodnja sladkorja v letih 2001 in 2002 pomnožena z zgoraj opredeljenim indeksom. Leta 2001 je bila škoda ocenjena na 2 427 278 EUR, leta 2002 pa na 4 431 170 EUR (9), kar je skupaj 6 858 448 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Pristojni organi so škodo, ki jo je utrpela rafinerija iz Villasorja, izračunali na podlagi izvlečkov iz bilanc družbe za poslovna leta od 1998 do 2002 in jo ocenili na 6 858 448 EUR (3). Metoda izračuna škode je naslednja: organi so izračunali delež fiksnih stroškov na tono sladkorja v referenčnem obdobju (1998–2000) in to številko primerjali z razmerjem fiksnih stroškov na tono sladkorja v letih 2001 in 2002. Za fiksne stroške so šteli: redno zaposlene, ravnanja z blagom (storitve tretjih oseb in odvzemi iz skladišča), splošne stroške, amortizacijo in finančne stroške (4). V referenčnem obdobju so fiksni stroški na proizvod znašali 166,61 EUR/t (5). Isti postopek izračuna za leti 2001 in 2002 privede do naslednjih rezultatov: fiksni stroški na proizvod so leta 2001 znašali 287,95 EUR/t (6), leta 2002 pa 569,18 EUR/t (7). Večji vpliv fiksnih stroškov v primerjavi z referenčnim obdobjem je bil izračunan tako, da se je vpliv fiksnih stroškov za referenčno obdobje odštel od vpliva fiksnih stroškov za leti 2001 in 2002. Rezultat je 121,34 EUR/t za leto 2001 in 402,58 EUR/t za leto 2002 (8). Za izračun skupne utrpele škode je bila skupna proizvodnja sladkorja v letih 2001 in 2002 pomnožena z zgoraj opredeljenim indeksom. Leta 2001 je bila škoda ocenjena na 2 427 278 EUR, leta 2002 pa na 4 431 170 EUR (9), kar je skupaj 6 858 448 EUR.

| (11) | Znesek 3,5 milijona, ki so ga dodelili italijanski organi, naj bi torej ustrezal 51 % utrpele škode. Italijanski organi so pojasnili, da znesek pomoči opredeljujejo proračunske omejitve. |
| --- | --- |

(11)

Znesek 3,5 milijona, ki so ga dodelili italijanski organi, naj bi torej ustrezal 51 % utrpele škode. Italijanski organi so pojasnili, da znesek pomoči opredeljujejo proračunske omejitve.

| (12) | Te pomoči ni mogoče kumulirati z drugimi pomočmi. |
| --- | --- |

(12)

Te pomoči ni mogoče kumulirati z drugimi pomočmi.

| (13) | Italijanski organi so predložili dokument s povzetimi vremenskimi podatki za zadnjih 10 let, ki ga je za Sardinijo pripravila Service Agrométéorologique Régional (SAR) (10), da bi dokazali izjemno naravo suše, ki je prizadela otok v letih 2001 in 2002. Iz teh podatkov med drugim izhajajo trajanje suše, raven vodnih rezerv in podatki o agro-podnebnih razmerah na Sardiniji v letih 2001 in 2002. |
| --- | --- |

(13)

Italijanski organi so predložili dokument s povzetimi vremenskimi podatki za zadnjih 10 let, ki ga je za Sardinijo pripravila Service Agrométéorologique Régional (SAR) (10), da bi dokazali izjemno naravo suše, ki je prizadela otok v letih 2001 in 2002. Iz teh podatkov med drugim izhajajo trajanje suše, raven vodnih rezerv in podatki o agro-podnebnih razmerah na Sardiniji v letih 2001 in 2002.

| (14) | Italijanski organi so poleg tega navedli, da je bila pomoč za gojenje pese že večkrat odobrena. V obdobju 1990–2002 je bila pomoč dodeljena v letih 1995, 2000, 2001 in 2002. |
| --- | --- |

(14)

Italijanski organi so poleg tega navedli, da je bila pomoč za gojenje pese že večkrat odobrena. V obdobju 1990–2002 je bila pomoč dodeljena v letih 1995, 2000, 2001 in 2002.

| (15) | Italijanski organi so menili, da je pomoč združljiva s skupnim trgom v skladu s točko 11.3.1 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju za obdobje 2000–2006 (v nadaljnjem besedilu: Smernice) (11), ker je po njihovem mnenju namenjena povrnitvi škode, ki jo je sladkorna rafinerija utrpela zaradi zmanjšanja pridelave pese, ki ga je povzročil vremenski pojav, enak naravni nesreči. |
| --- | --- |

(15)

Italijanski organi so menili, da je pomoč združljiva s skupnim trgom v skladu s točko 11.3.1 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju za obdobje 2000–2006 (v nadaljnjem besedilu: Smernice) (11), ker je po njihovem mnenju namenjena povrnitvi škode, ki jo je sladkorna rafinerija utrpela zaradi zmanjšanja pridelave pese, ki ga je povzročil vremenski pojav, enak naravni nesreči.

| (16) | Italijanski organi so menili, da je ta razlaga v skladu s prakso Komisije na tem področju (12), kadar obstaja tesna medsebojna odvisnost med osnovno kmetijsko pridelavo in postopkom agro-industrijske predelave in zlasti če zadevno agro-industrijsko podjetje nima alternativnih virov za oskrbo. |
| --- | --- |

(16)

Italijanski organi so menili, da je ta razlaga v skladu s prakso Komisije na tem področju (12), kadar obstaja tesna medsebojna odvisnost med osnovno kmetijsko pridelavo in postopkom agro-industrijske predelave in zlasti če zadevno agro-industrijsko podjetje nima alternativnih virov za oskrbo.

| (17) | Italijanski organi so v ta namen trdili, da so v sektorju sladkorja, ki temelji na pesi, kmetijske in industrijske komponente tesno povezane in medsebojno odvisne. Obstoj obrata za predelavo pese je odvisen od obstoja ustreznega bazena za oskrbo, dejavnost rafinerije iz Villasorja pa je izključno predelava pese, pridelane v „bazenu za oskrbo“, ki se nahaja na otoku, v sladkor. Italijanski organi trdijo, da je treba peso, ki se prideluje v Sredozemlju, zaradi njenih fizioloških lastnosti pobrati v kratkem razdobju, ko je vsebnost sladkorja najvišja, in jo je treba hitro (v 36 urah po spravilu) prepeljati v predelovalni obrat, sicer lahko izgubi vsebnost sladkorja in jo napadejo glive, zaradi česar postane neuporabna. Bazeni za oskrbo so zato običajno v radiju 80/100 km od predelovalnih obratov, čas za spravilo in predelavo pa je zelo kratek. Najbližji vir za oskrbo rafinerije iz Villasorja je v celinski Italiji, oddaljen več kot 250 km (od tega 180 km po morju). |
| --- | --- |

(17)

Italijanski organi so v ta namen trdili, da so v sektorju sladkorja, ki temelji na pesi, kmetijske in industrijske komponente tesno povezane in medsebojno odvisne. Obstoj obrata za predelavo pese je odvisen od obstoja ustreznega bazena za oskrbo, dejavnost rafinerije iz Villasorja pa je izključno predelava pese, pridelane v „bazenu za oskrbo“, ki se nahaja na otoku, v sladkor. Italijanski organi trdijo, da je treba peso, ki se prideluje v Sredozemlju, zaradi njenih fizioloških lastnosti pobrati v kratkem razdobju, ko je vsebnost sladkorja najvišja, in jo je treba hitro (v 36 urah po spravilu) prepeljati v predelovalni obrat, sicer lahko izgubi vsebnost sladkorja in jo napadejo glive, zaradi česar postane neuporabna. Bazeni za oskrbo so zato običajno v radiju 80/100 km od predelovalnih obratov, čas za spravilo in predelavo pa je zelo kratek. Najbližji vir za oskrbo rafinerije iz Villasorja je v celinski Italiji, oddaljen več kot 250 km (od tega 180 km po morju).

| (18) | Italijanski organi so opozorili, da je proizvodnja sladkorja na ravni Skupnosti urejena s skupno ureditvijo trgov za sladkor (Uredba o skupni ureditvi trgov (SUT) za sladkor) (13), s katero je določeno, da morajo rafinerije skleniti pogodbe s pridelovalci pese iz svojega bazena za oskrbo za proizvodne kvote sladkorja „A + B“, ki jim jih dodeli država, da bi lahko izkoriščali cene in prihodke, ki jih zagotavlja SUT. Sladkor, proizveden prek kvot „A + B“, ne more biti upravičen do notranjih ukrepov pomoči niti se ne more prosto tržiti na skupnem trgu. Iz tega sledi, da rafinerija in kmetijska gospodarstva, ki jo običajno oskrbujejo, v pogodbi o pridelovanju predvidijo površine za obdelavo, katerih pridelava ne presega kvot „A + B“, ki jih je rafineriji dodelila država. V teh okoliščinah je težko, da bi se rafinerija lahko oskrbovala iz drugega bazena za pridelavo pese kot iz svojega, in sicer zaradi omejenih razpoložljivosti pridelka za predelavo zunaj pogodb o pridelovanju, potrebe po dogovorih v tem smislu med družbami za predelavo sladkorja in nazadnje, ker morajo biti alternativni bazeni za pridelavo pese, kar zadeva Sredozemlje, dovolj blizu, da se zagotovi oskrba z uporabnim pridelkom. |
| --- | --- |

(18)

Italijanski organi so opozorili, da je proizvodnja sladkorja na ravni Skupnosti urejena s skupno ureditvijo trgov za sladkor (Uredba o skupni ureditvi trgov (SUT) za sladkor) (13), s katero je določeno, da morajo rafinerije skleniti pogodbe s pridelovalci pese iz svojega bazena za oskrbo za proizvodne kvote sladkorja „A + B“, ki jim jih dodeli država, da bi lahko izkoriščali cene in prihodke, ki jih zagotavlja SUT. Sladkor, proizveden prek kvot „A + B“, ne more biti upravičen do notranjih ukrepov pomoči niti se ne more prosto tržiti na skupnem trgu. Iz tega sledi, da rafinerija in kmetijska gospodarstva, ki jo običajno oskrbujejo, v pogodbi o pridelovanju predvidijo površine za obdelavo, katerih pridelava ne presega kvot „A + B“, ki jih je rafineriji dodelila država. V teh okoliščinah je težko, da bi se rafinerija lahko oskrbovala iz drugega bazena za pridelavo pese kot iz svojega, in sicer zaradi omejenih razpoložljivosti pridelka za predelavo zunaj pogodb o pridelovanju, potrebe po dogovorih v tem smislu med družbami za predelavo sladkorja in nazadnje, ker morajo biti alternativni bazeni za pridelavo pese, kar zadeva Sredozemlje, dovolj blizu, da se zagotovi oskrba z uporabnim pridelkom.

| (19) | Italijanski organi so želeli predvideti tudi možnost, da bi obrat iz Villasorja surovino za predelavo našel drugje, vendar pa so območja pridelave v celinski Italiji tako oddaljena, da prevoz pese postane negospodaren, poleg tega pa bi surovina na cilj prispela neuporabna. |
| --- | --- |

(19)

Italijanski organi so želeli predvideti tudi možnost, da bi obrat iz Villasorja surovino za predelavo našel drugje, vendar pa so območja pridelave v celinski Italiji tako oddaljena, da prevoz pese postane negospodaren, poleg tega pa bi surovina na cilj prispela neuporabna.

| (20) | Italijanski organi so Komisiji predložili simulacijo rokov in stroškov prevoza pese iz „alternativnega“ bazena v celinski Italiji. Prevoz pese na Sardinijo bi trajal 2,5 dneva od natovarjanja. Glede na to, da je treba predelavo pese nujno opraviti v šestintridesetih urah po spravilu (1,5 dneva), bi ta na cilj prispela v neuporabnem stanju. Stroški tega postopka, kot so jih izračunali pristojni organi, bi bili približno 10 188 000 EUR za obe obdobji. |
| --- | --- |

(20)

Italijanski organi so Komisiji predložili simulacijo rokov in stroškov prevoza pese iz „alternativnega“ bazena v celinski Italiji. Prevoz pese na Sardinijo bi trajal 2,5 dneva od natovarjanja. Glede na to, da je treba predelavo pese nujno opraviti v šestintridesetih urah po spravilu (1,5 dneva), bi ta na cilj prispela v neuporabnem stanju. Stroški tega postopka, kot so jih izračunali pristojni organi, bi bili približno 10 188 000 EUR za obe obdobji.

| (21) | Kar zadeva poseben vidik suše in politike gospodarjenja z vodo (povezane z zadnjo), ki se izvaja na Sardiniji, so italijanski organi navedli, da je bilo leta 1995 razglašeno stanje varčevanja z vodo in da je bil imenovan poseben komisar (Commissario Governativo per l'Emergenza Idrica), ki ima posebna pooblastila v zvezi z upravljanjem vodnih virov in izvajanjem najpomembnejših infrastrukturnih del. |
| --- | --- |

(21)

Kar zadeva poseben vidik suše in politike gospodarjenja z vodo (povezane z zadnjo), ki se izvaja na Sardiniji, so italijanski organi navedli, da je bilo leta 1995 razglašeno stanje varčevanja z vodo in da je bil imenovan poseben komisar (Commissario Governativo per l'Emergenza Idrica), ki ima posebna pooblastila v zvezi z upravljanjem vodnih virov in izvajanjem najpomembnejših infrastrukturnih del.

| (22) | Italijanski organi so tudi navedli, da so bili v načrtu za regionalni razvoj Sardinije za obdobje 2000–2006 predvideni posebni ukrepi za gojenje pese. Med temi ukrepi so bili vodno-kmetijska ureditev zemljišč, nabava namakalne opreme in naprav na kmetijskih gospodarstvih, uvedba sodobnejših naprav ter uvedba naprav za gnojenje in zaščito rastlin. |
| --- | --- |

(22)

Italijanski organi so tudi navedli, da so bili v načrtu za regionalni razvoj Sardinije za obdobje 2000–2006 predvideni posebni ukrepi za gojenje pese. Med temi ukrepi so bili vodno-kmetijska ureditev zemljišč, nabava namakalne opreme in naprav na kmetijskih gospodarstvih, uvedba sodobnejših naprav ter uvedba naprav za gnojenje in zaščito rastlin.

III.   OPIS RAZLOGOV ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (23) | Komisija je sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES, ker je dvomila o združljivosti ukrepa s členom 87(2)(b) Pogodbe, v katerem se za združljive s skupnim trgom štejejo pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni dogodki. Kar zadeva odstopanja od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči s skupnim trgom, določenega v členu 87(1) Pogodbe, Komisija omejevalno razlaga pojem „naravna nesreča“ iz člena 87(2)(b). Doslej je Komisija kot naravne nesreče priznala potrese, snežne in zemeljske plazove ter poplave. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES, ker je dvomila o združljivosti ukrepa s členom 87(2)(b) Pogodbe, v katerem se za združljive s skupnim trgom štejejo pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni dogodki. Kar zadeva odstopanja od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči s skupnim trgom, določenega v členu 87(1) Pogodbe, Komisija omejevalno razlaga pojem „naravna nesreča“ iz člena 87(2)(b). Doslej je Komisija kot naravne nesreče priznala potrese, snežne in zemeljske plazove ter poplave.

| (24) | Komisija je vedno menila, da vremenskih pojavov, kot so slana, toča, zmrzal, deževje ali suša, kot takih ni mogoče šteti za naravne nesreče v smislu člena 87(2)(b). Vendar pa je Komisija glede na škodo, ki jo ti pojavi lahko povzročijo za kmetijsko pridelavo ali za sredstva za kmetijsko pridelavo, priznala, da so ti dogodki enaki naravnim nesrečam, kadar višina škode doseže določen prag (ki je bil določen na 20 % običajne pridelave v regijah z omejenimi možnostmi in na 30 % v drugih regijah). V točki 11.3 Smernic (14) je določeno, da se lahko pomoč za nadomestilo izgub, ki so posledica slabih vremenskih razmer, izplača samo kmetovalcem ali združenjem pridelovalcem, v katera so kmetovalci včlanjeni. Komisija šteje pomoči, ki spadajo pod točko 11.3, za združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, če so izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je vedno menila, da vremenskih pojavov, kot so slana, toča, zmrzal, deževje ali suša, kot takih ni mogoče šteti za naravne nesreče v smislu člena 87(2)(b). Vendar pa je Komisija glede na škodo, ki jo ti pojavi lahko povzročijo za kmetijsko pridelavo ali za sredstva za kmetijsko pridelavo, priznala, da so ti dogodki enaki naravnim nesrečam, kadar višina škode doseže določen prag (ki je bil določen na 20 % običajne pridelave v regijah z omejenimi možnostmi in na 30 % v drugih regijah). V točki 11.3 Smernic (14) je določeno, da se lahko pomoč za nadomestilo izgub, ki so posledica slabih vremenskih razmer, izplača samo kmetovalcem ali združenjem pridelovalcem, v katera so kmetovalci včlanjeni. Komisija šteje pomoči, ki spadajo pod točko 11.3, za združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

| (25) | Komisija je vedno menila, da se določbe točke 11.3 Smernic ne uporabljajo za agro-industrijske predelovalne obrate, ki imajo po njenem mnenju potrebno prožnost za upravljanje svoje oskrbe. To lahko seveda vključuje dodatne stroške za surovine in/ali nižjo donosnost, vendar pa ne more upravičiti neposredne uporabe pravil, ki se uporabljajo za kmetijsko pridelavo. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je vedno menila, da se določbe točke 11.3 Smernic ne uporabljajo za agro-industrijske predelovalne obrate, ki imajo po njenem mnenju potrebno prožnost za upravljanje svoje oskrbe. To lahko seveda vključuje dodatne stroške za surovine in/ali nižjo donosnost, vendar pa ne more upravičiti neposredne uporabe pravil, ki se uporabljajo za kmetijsko pridelavo.

| (26) | Ker italijanski organi niso predlagali drugih pravnih podlag za preučitev in morebitno odobritev pomoči, Komisija na tej stopnji postopka ni mogla izključiti, da predvidena pomoč pomeni pomoč za tekoče poslovanje ali z drugimi besedami pomoč, ki naj bi podjetje razbremenila stroškov, ki bi jih navadno moralo nositi samo v okviru tekočega upravljanja ali običajnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(26)

Ker italijanski organi niso predlagali drugih pravnih podlag za preučitev in morebitno odobritev pomoči, Komisija na tej stopnji postopka ni mogla izključiti, da predvidena pomoč pomeni pomoč za tekoče poslovanje ali z drugimi besedami pomoč, ki naj bi podjetje razbremenila stroškov, ki bi jih navadno moralo nositi samo v okviru tekočega upravljanja ali običajnih dejavnosti.

| (27) | Poleg tega naj bi podatki, ki so jih poslali italijanski organi, in podatki, ki jih je imela Komisija, kazali, da bi bile družba Sadam ISZ in družbe, ki jim je ta neposredno ali posredno pripadala – zlasti SAM (15) in FINBIETICOLA Spa (16) –, sposobne kriti zmanjšanje donosnosti tega obrata. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega naj bi podatki, ki so jih poslali italijanski organi, in podatki, ki jih je imela Komisija, kazali, da bi bile družba Sadam ISZ in družbe, ki jim je ta neposredno ali posredno pripadala – zlasti SAM (15) in FINBIETICOLA Spa (16) –, sposobne kriti zmanjšanje donosnosti tega obrata.

| (28) | Nazadnje, podredno, tudi če bi bilo uporabo načela nadomestila iz točke 11.3 Smernic za družbo Sadam ISZ mogoče šteti za sprejemljivo (quod non, na tej stopnji postopka), naj bi bilo referenčno obdobje, ki so ga italijanski organi izbrali za izračun pomoči, napačno. |
| --- | --- |

(28)

Nazadnje, podredno, tudi če bi bilo uporabo načela nadomestila iz točke 11.3 Smernic za družbo Sadam ISZ mogoče šteti za sprejemljivo (quod non, na tej stopnji postopka), naj bi bilo referenčno obdobje, ki so ga italijanski organi izbrali za izračun pomoči, napačno.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (29) | Komisija je ob sprožitvi postopka prejela pripombe družbe Sadam ISZ (17), predsednika regije Sardinije (18) in družbe Brumar Srl (19). |
| --- | --- |

(29)

Komisija je ob sprožitvi postopka prejela pripombe družbe Sadam ISZ (17), predsednika regije Sardinije (18) in družbe Brumar Srl (19).

| (30) | Družba Sadam ISZ v svojih pripombah povzema razloge, navedene v točkah od 12 do 36 dopisa o sprožitvi formalnega postopka preiskave, na podlagi katerih so italijanski organi nameravali dodeliti pomoč: izjemna narava suše, nezmožnost oskrbe iz drugih bazenov zaradi posebne strukture ureditve trga s sladkorjem, nezmožnost prevoza, povezana z otoškim položajem rafinerije, pomen agro-industrijskega sektorja sladkorja za gospodarstvo otoka. Daje tudi informacije o razvoju lastništva družbe, ki je trenutno v izključni lasti skupine Eridania Sadam. Od umika družbe Sviluppo Italia SpA decembra 2003 je namreč delež družbe Finbieticola oktobra 2004 prav tako prešel na skupino Eridania Sadam. Družba Sadam ISZ je predložila kopijo sporazuma, sklenjenega med različnimi zasebnimi in javnimi organi za zagotovitev kontinuitete pridelave sladkorne pese na Sardiniji. V tem okviru se regija Sardinija zavezuje, da bo sprejela vse potrebne pobude za ponoven začetek naložb v sektorju pese, zlasti v zvezi z upravljanjem vodnih virov, in da bo čim prej dobila odobritev Komisije v zvezi s pomočjo v višini 3,5 milijona, priglašeno kot nadomestilo za izgube zaradi suše. |
| --- | --- |

(30)

Družba Sadam ISZ v svojih pripombah povzema razloge, navedene v točkah od 12 do 36 dopisa o sprožitvi formalnega postopka preiskave, na podlagi katerih so italijanski organi nameravali dodeliti pomoč: izjemna narava suše, nezmožnost oskrbe iz drugih bazenov zaradi posebne strukture ureditve trga s sladkorjem, nezmožnost prevoza, povezana z otoškim položajem rafinerije, pomen agro-industrijskega sektorja sladkorja za gospodarstvo otoka. Daje tudi informacije o razvoju lastništva družbe, ki je trenutno v izključni lasti skupine Eridania Sadam. Od umika družbe Sviluppo Italia SpA decembra 2003 je namreč delež družbe Finbieticola oktobra 2004 prav tako prešel na skupino Eridania Sadam. Družba Sadam ISZ je predložila kopijo sporazuma, sklenjenega med različnimi zasebnimi in javnimi organi za zagotovitev kontinuitete pridelave sladkorne pese na Sardiniji. V tem okviru se regija Sardinija zavezuje, da bo sprejela vse potrebne pobude za ponoven začetek naložb v sektorju pese, zlasti v zvezi z upravljanjem vodnih virov, in da bo čim prej dobila odobritev Komisije v zvezi s pomočjo v višini 3,5 milijona, priglašeno kot nadomestilo za izgube zaradi suše.

| (31) | Družba Sadam ISZ meni, da njena proizvodnja nima nobenega vpliva na razvoj evropskega trga, ne samo zato, ker pomeni le 0,2 % trga, ampak tudi, ker je 98 % te proizvodnje namenjene sardinskemu trgu, s čimer pokriva skoraj 50 % njegovih potreb, medtem ko skupina Eridania Sadam proizvede 35 % italijanskega sladkorja, kar je enako 1,7 % evropskega sladkorja, in ima 23 % nacionalnega trga, kar je enako 2,15 % evropskega trga. |
| --- | --- |

(31)

Družba Sadam ISZ meni, da njena proizvodnja nima nobenega vpliva na razvoj evropskega trga, ne samo zato, ker pomeni le 0,2 % trga, ampak tudi, ker je 98 % te proizvodnje namenjene sardinskemu trgu, s čimer pokriva skoraj 50 % njegovih potreb, medtem ko skupina Eridania Sadam proizvede 35 % italijanskega sladkorja, kar je enako 1,7 % evropskega sladkorja, in ima 23 % nacionalnega trga, kar je enako 2,15 % evropskega trga.

| (32) | Predsednik regije Sardinije poudarja popolnoma izjemno naravo razmer, ki so zaznamovale leti 2001 in 2002 ter ki ne morejo nikakor „pomeniti precedenčnega primera, ki bo v prihodnosti lahko uporabljen za druge okoliščine“. Predsednik regije poudarja negativne posledice, ki bi jih imelo zaprtje edine sardinske rafinerije na gospodarstvo otoka glede na pomen sektorja pese na Sardiniji, število zadevnih kmetijskih gospodarstev (1 300, na katerih je zaposlenih približno 5 000 ljudi), število stalno zaposlenih (83) in sezonskih delavcev v rafineriji (skoraj 200), brez upoštevanja delovnih mest, ki izhajajo iz te dejavnosti (tretje osebe, zadolžene za gojenje in pobiranje pese, prevozniki, podjetja za ravnanje z napravami), ter glede na racionalno upravljanje kmetijske pridelave v celoti, ker je pesa pomembna kultura kolobarjenja. Predsednik regije opozarja na pomen, ki ga je regionalna uprava pripisala sektorju pese, in svojo zavezanost ohranitvi tega sektorja. |
| --- | --- |

(32)

Predsednik regije Sardinije poudarja popolnoma izjemno naravo razmer, ki so zaznamovale leti 2001 in 2002 ter ki ne morejo nikakor „pomeniti precedenčnega primera, ki bo v prihodnosti lahko uporabljen za druge okoliščine“. Predsednik regije poudarja negativne posledice, ki bi jih imelo zaprtje edine sardinske rafinerije na gospodarstvo otoka glede na pomen sektorja pese na Sardiniji, število zadevnih kmetijskih gospodarstev (1 300, na katerih je zaposlenih približno 5 000 ljudi), število stalno zaposlenih (83) in sezonskih delavcev v rafineriji (skoraj 200), brez upoštevanja delovnih mest, ki izhajajo iz te dejavnosti (tretje osebe, zadolžene za gojenje in pobiranje pese, prevozniki, podjetja za ravnanje z napravami), ter glede na racionalno upravljanje kmetijske pridelave v celoti, ker je pesa pomembna kultura kolobarjenja. Predsednik regije opozarja na pomen, ki ga je regionalna uprava pripisala sektorju pese, in svojo zavezanost ohranitvi tega sektorja.

| (33) | Družba Brumar Srl trdi, da rafinerija Sadam ni utrpela škode, ker je imela možnost kupiti sladkor v Franciji, Nemčiji, Sloveniji in na Hrvaškem; da so vse italijanske rafinerije s 1. oktobrom 2003 zvišale ceno belega sladkorja za 50 EUR/t, pri čemer je imelo pet sladkornih rafinerij, navzočih na italijanskem ozemlju, neto dobiček 80 milijonov EUR. Po navedbah družbe Brumar Srl naj bi bila družba Sadam glavna koristnica tega dobička, ker ima večino italijanske proizvodnje. Brumar Srl v sklepu meni, da bi bilo treba pomoč dodeliti pridelovalcem pese za škodo, utrpelo zaradi neobstoja pridelka zaradi suše, in delavcem, ki jih predelovalni obrati niso najeli. |
| --- | --- |

(33)

Družba Brumar Srl trdi, da rafinerija Sadam ni utrpela škode, ker je imela možnost kupiti sladkor v Franciji, Nemčiji, Sloveniji in na Hrvaškem; da so vse italijanske rafinerije s 1. oktobrom 2003 zvišale ceno belega sladkorja za 50 EUR/t, pri čemer je imelo pet sladkornih rafinerij, navzočih na italijanskem ozemlju, neto dobiček 80 milijonov EUR. Po navedbah družbe Brumar Srl naj bi bila družba Sadam glavna koristnica tega dobička, ker ima večino italijanske proizvodnje. Brumar Srl v sklepu meni, da bi bilo treba pomoč dodeliti pridelovalcem pese za škodo, utrpelo zaradi neobstoja pridelka zaradi suše, in delavcem, ki jih predelovalni obrati niso najeli.

V.   PRIPOMBE ITALIJE

| (34) | Italijanski organi so pripombe poslali ob sprožitvi postopka z dopisoma z dne 13. oktobra 2004 in 7. aprila 2005, pripombe v odgovor na dopis družbe Brumar Srl pa so predložili z dopisom z dne 17. maja 2005. |
| --- | --- |

(34)

Italijanski organi so pripombe poslali ob sprožitvi postopka z dopisoma z dne 13. oktobra 2004 in 7. aprila 2005, pripombe v odgovor na dopis družbe Brumar Srl pa so predložili z dopisom z dne 17. maja 2005.

| (35) | Italijanski organi v celoti izpodbijajo pripombe družbe Brumar Srl in menijo, da so te v obravnavanem primeru neupoštevne, ker rafinerija iz Villasorja ni nikoli uvažala sladkorja iz držav, ki jih navaja družba Brumar Srl, ker povišanje cen belega sladkorja velja za celotno italijansko proizvodnjo in se nanaša na tržno leto 2003, ki je poznejše od let, za kateri bi pomoč morala biti odobrena, in nazadnje izpodbijajo izračune v zvezi z domnevnimi dobički, ki naj bi jih leta 2003 imela italijanska sladkorna podjetja na splošno in zlasti skupina Eridania Sadam: skupina Eridania Sadam, katere del je družba Sadam ISZ, je leta 2003 proizvedla 34 % italijanskega sladkorja. |
| --- | --- |

(35)

Italijanski organi v celoti izpodbijajo pripombe družbe Brumar Srl in menijo, da so te v obravnavanem primeru neupoštevne, ker rafinerija iz Villasorja ni nikoli uvažala sladkorja iz držav, ki jih navaja družba Brumar Srl, ker povišanje cen belega sladkorja velja za celotno italijansko proizvodnjo in se nanaša na tržno leto 2003, ki je poznejše od let, za kateri bi pomoč morala biti odobrena, in nazadnje izpodbijajo izračune v zvezi z domnevnimi dobički, ki naj bi jih leta 2003 imela italijanska sladkorna podjetja na splošno in zlasti skupina Eridania Sadam: skupina Eridania Sadam, katere del je družba Sadam ISZ, je leta 2003 proizvedla 34 % italijanskega sladkorja.

| (36) | Italijanski organi v dopisu z dne 13. oktobra 2004 priznavajo, da je Komisija izčrpno predstavila vse elemente iz spisa in vse podatke, predložene med fazo pred sprožitvijo formalnega postopka preiskave, zlasti pravno podlago, kompenzacijsko naravo predlaganega ukrepa, načine izračuna pomoči, pomembno pravno podlago za odobritev ukrepa, medsebojno odvisnost med kmetijsko in industrijsko komponento sektorja pese, nezmožnost oskrbe iz drugih bazenov za pridelavo za predelovalno dejavnost na Sardiniji in pomen navedenega sektorja za gospodarstvo otoka. |
| --- | --- |

(36)

Italijanski organi v dopisu z dne 13. oktobra 2004 priznavajo, da je Komisija izčrpno predstavila vse elemente iz spisa in vse podatke, predložene med fazo pred sprožitvijo formalnega postopka preiskave, zlasti pravno podlago, kompenzacijsko naravo predlaganega ukrepa, načine izračuna pomoči, pomembno pravno podlago za odobritev ukrepa, medsebojno odvisnost med kmetijsko in industrijsko komponento sektorja pese, nezmožnost oskrbe iz drugih bazenov za pridelavo za predelovalno dejavnost na Sardiniji in pomen navedenega sektorja za gospodarstvo otoka.

| (37) | Italijanski organi menijo, da ukrep pomoči ne vpliva na trgovino v Skupnosti, saj naj bi svoje učinke izčrpal na regionalni ravni: 98 % proizvodnje rafinerije iz Vallisorja absorbira lokalni trg, tako da ne pride v konkurenco z drugimi podjetji Skupnosti, naj bo to na trgu celinske Italije, ali na trgu Skupnosti, ali mednarodnem trgu. Italijanski organi menijo, da bi morala Komisija v skladu s svojim „Osnutkom Sporočila: Nove smernice za oceno državnih pomoči, ki imajo omejene učinke na trgovino v Skupnosti“ nameniti večji pomen gospodarskim učinkom zadevnega posredovanja, ob upoštevanju zlasti njegovega šibkega vpliva na trgovino. Po mnenju italijanskih organov bi bilo treba trditev Komisije (20), da ima „Italija pomemben položaj v proizvodnji sladkorja“, navezati vsaj na navedbo, da je Italija šele četrta evropska proizvajalka sladkorja in da ima v teh okoliščinah skupina Eridania Sadam tržni delež na evropskem trgu, ki je nekoliko večji od 1,5 %, medtem ko je proizvodnja družbe Sadam ISZ enaka 0,06 % (podatki iz tržnega leta 2002). |
| --- | --- |

(37)

Italijanski organi menijo, da ukrep pomoči ne vpliva na trgovino v Skupnosti, saj naj bi svoje učinke izčrpal na regionalni ravni: 98 % proizvodnje rafinerije iz Vallisorja absorbira lokalni trg, tako da ne pride v konkurenco z drugimi podjetji Skupnosti, naj bo to na trgu celinske Italije, ali na trgu Skupnosti, ali mednarodnem trgu. Italijanski organi menijo, da bi morala Komisija v skladu s svojim „Osnutkom Sporočila: Nove smernice za oceno državnih pomoči, ki imajo omejene učinke na trgovino v Skupnosti“ nameniti večji pomen gospodarskim učinkom zadevnega posredovanja, ob upoštevanju zlasti njegovega šibkega vpliva na trgovino. Po mnenju italijanskih organov bi bilo treba trditev Komisije (20), da ima „Italija pomemben položaj v proizvodnji sladkorja“, navezati vsaj na navedbo, da je Italija šele četrta evropska proizvajalka sladkorja in da ima v teh okoliščinah skupina Eridania Sadam tržni delež na evropskem trgu, ki je nekoliko večji od 1,5 %, medtem ko je proizvodnja družbe Sadam ISZ enaka 0,06 % (podatki iz tržnega leta 2002).

| (38) | Kar zadeva pravno podlago za odobritev ukrepa, italijanski organi navajajo niz predhodnih odločb Komisije, v katerih je ta odobrila pomoči v kmetijskem in agro-industrijskem sektorju na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe in meril za uporabo, določenih v točki 11.3 Smernic (ter zlasti državne pomoči N 83/2000, N 185/2000, N 657/02 in N 729/02), ter trdijo, da so v tem primeru pogoji za uporabo navedenih meril izpolnjeni. |
| --- | --- |

(38)

Kar zadeva pravno podlago za odobritev ukrepa, italijanski organi navajajo niz predhodnih odločb Komisije, v katerih je ta odobrila pomoči v kmetijskem in agro-industrijskem sektorju na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe in meril za uporabo, določenih v točki 11.3 Smernic (ter zlasti državne pomoči N 83/2000, N 185/2000, N 657/02 in N 729/02), ter trdijo, da so v tem primeru pogoji za uporabo navedenih meril izpolnjeni.

| (39) | Italijanski organi Komisijo tudi opozarjajo na točko 3.4 Smernic, v kateri je določeno, da dejstvo, da se ukrep pomoči ne ujema v vseh točkah s primeri, predvidenimi v samih Smernicah, Komisije ne oprošča preučitve za vsak primer posebej, pri čemer mora upoštevati načela iz členov 87, 88 in 89 Pogodbe, skupno kmetijsko politiko in politiko Skupnosti za razvoj podeželja. Zato italijanski organi menijo, da če bi Komisija menila, da se člen 87(2)(b) ne uporablja za predlagani ukrep, bi bilo tega treba odobriti na podlagi člena 87(3)(c). |
| --- | --- |

(39)

Italijanski organi Komisijo tudi opozarjajo na točko 3.4 Smernic, v kateri je določeno, da dejstvo, da se ukrep pomoči ne ujema v vseh točkah s primeri, predvidenimi v samih Smernicah, Komisije ne oprošča preučitve za vsak primer posebej, pri čemer mora upoštevati načela iz členov 87, 88 in 89 Pogodbe, skupno kmetijsko politiko in politiko Skupnosti za razvoj podeželja. Zato italijanski organi menijo, da če bi Komisija menila, da se člen 87(2)(b) ne uporablja za predlagani ukrep, bi bilo tega treba odobriti na podlagi člena 87(3)(c).

| (40) | Po mnenju italijanskih organov bi predlagano posredovanje rafineriji omogočilo delno nadomestitev velikih izgub, nastalih zaradi izpadle proizvodnje sladkorja kot posledice pomanjkanja surovin za predelavo, ki ga je povzročila huda suša v obdobju 2001–2002. Na Sardiniji bi običajno spravilo pese predelovalnemu obratu omogočilo doseči gospodarsko ravnotežje. Ponujena podpora, ki jo italijanski organi še enkrat opredelijo kot omejeno in izjemno, bi tudi omogočila, da bi bil celoten projekt prestrukturiranja, ki se je začel leta 1999 z velikimi naložbami na industrijski in kmetijski ravni (21) (glej ukrep 4.9 N regionalnega operativnega programa za Sardinijo, ki ga je odobrila Komisija), dokončan s koristmi za gospodarski razvoj celotne regije. |
| --- | --- |

(40)

Po mnenju italijanskih organov bi predlagano posredovanje rafineriji omogočilo delno nadomestitev velikih izgub, nastalih zaradi izpadle proizvodnje sladkorja kot posledice pomanjkanja surovin za predelavo, ki ga je povzročila huda suša v obdobju 2001–2002. Na Sardiniji bi običajno spravilo pese predelovalnemu obratu omogočilo doseči gospodarsko ravnotežje. Ponujena podpora, ki jo italijanski organi še enkrat opredelijo kot omejeno in izjemno, bi tudi omogočila, da bi bil celoten projekt prestrukturiranja, ki se je začel leta 1999 z velikimi naložbami na industrijski in kmetijski ravni (21) (glej ukrep 4.9 N regionalnega operativnega programa za Sardinijo, ki ga je odobrila Komisija), dokončan s koristmi za gospodarski razvoj celotne regije.

| (41) | Italijanski organi menijo, da je sklicevanje na notranja razmerja v skupini Sadam Eridania neupoštevno za oceno obravnavanega primera. Skupina Sadam Eridania in FINBIETICOLA Spa je decembra 2003 glede na veliko izgubo v letu 2003 podjetje dokapitalizirala z nakazilom v višini 5 039 393 EUR, s čimer je izpolnila svoje obveznosti do nadzorovane družbe iz običajnih poslovnih tveganj, ki jih je imela družba Sadam ISZ leta 2003 (leto upravljanja/običajna proizvodnja). Po tej dokapitalizaciji se je javni delničar Sviluppo Italia umaknil, ker ni sodeloval pri dokapitalizaciji. Italijanski organi menijo, da ne more biti obveznost družbe, ki ima nadzor, da s finančnimi tokovi v skupini nadomesti izgube, ki so nastale zaradi izjemnega in nepredvidljivega dogodka v okviru skrbnega načrtovanja podjetniških dejavnosti skupine. Italijanski organi trdijo, da mora biti odgovornost večinskih delničarjev omejena na zahteve, ki izhajajo iz rednih dejavnosti podjetja. |
| --- | --- |

(41)

Italijanski organi menijo, da je sklicevanje na notranja razmerja v skupini Sadam Eridania neupoštevno za oceno obravnavanega primera. Skupina Sadam Eridania in FINBIETICOLA Spa je decembra 2003 glede na veliko izgubo v letu 2003 podjetje dokapitalizirala z nakazilom v višini 5 039 393 EUR, s čimer je izpolnila svoje obveznosti do nadzorovane družbe iz običajnih poslovnih tveganj, ki jih je imela družba Sadam ISZ leta 2003 (leto upravljanja/običajna proizvodnja). Po tej dokapitalizaciji se je javni delničar Sviluppo Italia umaknil, ker ni sodeloval pri dokapitalizaciji. Italijanski organi menijo, da ne more biti obveznost družbe, ki ima nadzor, da s finančnimi tokovi v skupini nadomesti izgube, ki so nastale zaradi izjemnega in nepredvidljivega dogodka v okviru skrbnega načrtovanja podjetniških dejavnosti skupine. Italijanski organi trdijo, da mora biti odgovornost večinskih delničarjev omejena na zahteve, ki izhajajo iz rednih dejavnosti podjetja.

| (42) | Nazadnje, kar zadeva referenčno obdobje, določeno za izračun nadomestila, italijanski organi menijo, da so upoštevali načela, določena v točki 11.3.2 Smernic. Poleg tega znesek razlike med vrednostjo škode, ki jo je podjetje dejansko imelo (6 858 448 EUR), in zneskom predlagane pomoči (3,5 milijona EUR) izključuje čezmerno nadomestilo. Italijanski organi navajajo, da je Komisija že priznala načine izračuna škode, ki se razlikujejo od načinov, navedenih v Smernicah, če pri sprejeti metodi ni tveganja za čezmerno nadomestilo utrpele škode (22). |
| --- | --- |

(42)

Nazadnje, kar zadeva referenčno obdobje, določeno za izračun nadomestila, italijanski organi menijo, da so upoštevali načela, določena v točki 11.3.2 Smernic. Poleg tega znesek razlike med vrednostjo škode, ki jo je podjetje dejansko imelo (6 858 448 EUR), in zneskom predlagane pomoči (3,5 milijona EUR) izključuje čezmerno nadomestilo. Italijanski organi navajajo, da je Komisija že priznala načine izračuna škode, ki se razlikujejo od načinov, navedenih v Smernicah, če pri sprejeti metodi ni tveganja za čezmerno nadomestilo utrpele škode (22).

| (43) | Italijanski organi so v zadnjih dopisih iz leta 2008 na zahtevo Komisije zagotovili dodatna pojasnila. Zlasti so predložili podatke (izražene v tonah) v zvezi s proizvodnjo sladkorja, ki so povzeti v naslednji preglednici:









  Tržno leto | Proiz. Villasor | Proiz. skupine Sadam | Kvota „A + B“ skupine Sadam | Primanjkljaj/presežek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999/2000 | 34 310,13 | 334 851,41 | 308 119,70 | 26 731,71 |
| 2000/2001 | 26 608,50 | 290 403,52 | 298 910,30 | –8 506,78 |
| 2001/2002 | 20 004,60 | 242 879,84 | 305 996,50 | –63 116,66 |
| 2002/2003 | 11 007,06 | 283 729,55 | 290 072,50 | –6 342,95 |
| 2003/2004 | 9 143,18 | 284 895,25 | 533 961,70 | – 249 066,45 |
| 2004/2005 | 9 520,30 | 341 327,21 | 540 996,50 | – 199 669,29 |
| 2005/2006 | 8 193,55 | 623 281,50 | 484 356,20 | 138 925,30 |

(43)

Italijanski organi so v zadnjih dopisih iz leta 2008 na zahtevo Komisije zagotovili dodatna pojasnila. Zlasti so predložili podatke (izražene v tonah) v zvezi s proizvodnjo sladkorja, ki so povzeti v naslednji preglednici:

Tržno leto

Proiz. Villasor

Proiz. skupine Sadam

Kvota „A + B“ skupine Sadam

Primanjkljaj/presežek

1999/2000

34 310,13

334 851,41

308 119,70

26 731,71

2000/2001

26 608,50

290 403,52

298 910,30

–8 506,78

2001/2002

20 004,60

242 879,84

305 996,50

–63 116,66

2002/2003

11 007,06

283 729,55

290 072,50

–6 342,95

2003/2004

9 143,18

284 895,25

533 961,70

– 249 066,45

2004/2005

9 520,30

341 327,21

540 996,50

– 199 669,29

2005/2006

8 193,55

623 281,50

484 356,20

138 925,30

| (44) | Italijanski organi so tudi navedli, da je tovarna sladkorja iz Villasorja dokončno prenehala svoje dejavnosti v okviru postopka preoblikovanja sektorja zaradi reforme SUT za sladkor. V teh okoliščinah je skupina Eridania Sadam 30. aprila 2007 ministrstvu za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko predložila „načrt za preusmeritev tovarne sladkorja iz Villasorja“. |
| --- | --- |

(44)

Italijanski organi so tudi navedli, da je tovarna sladkorja iz Villasorja dokončno prenehala svoje dejavnosti v okviru postopka preoblikovanja sektorja zaradi reforme SUT za sladkor. V teh okoliščinah je skupina Eridania Sadam 30. aprila 2007 ministrstvu za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko predložila „načrt za preusmeritev tovarne sladkorja iz Villasorja“.

| (45) | Priglašena pomoč bo po mnenju italijanskih organov lahko vključena v postopek prestrukturiranja sektorja in podjetja, ki ostaja bistvenega pomena v smislu ohranitve delovnih mest in trgov za sardinski agro-energetski sektor. |
| --- | --- |

(45)

Priglašena pomoč bo po mnenju italijanskih organov lahko vključena v postopek prestrukturiranja sektorja in podjetja, ki ostaja bistvenega pomena v smislu ohranitve delovnih mest in trgov za sardinski agro-energetski sektor.

VI.   OCENA POMOČI

| (46) | Obravnavani ukrep je pomoč, ki naj bi se dodelila sladkorni rafineriji. V skladu s členom 36 Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (23) in pred njim členom 45 Uredbe (ES) št. 1260/2001 se členi 87, 88 in 89 Pogodbe ES uporabljajo za proizvode, na katere se nanaša ta uredba. Zato sektor, na katerega se nanaša ukrep pomoči, spada na področje uporabe določb Skupnosti o državnih pomočeh. |
| --- | --- |

(46)

Obravnavani ukrep je pomoč, ki naj bi se dodelila sladkorni rafineriji. V skladu s členom 36 Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (23) in pred njim členom 45 Uredbe (ES) št. 1260/2001 se členi 87, 88 in 89 Pogodbe ES uporabljajo za proizvode, na katere se nanaša ta uredba. Zato sektor, na katerega se nanaša ukrep pomoči, spada na področje uporabe določb Skupnosti o državnih pomočeh.

| (47) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe je pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe je pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami.

| (48) | Obravnavani ukrep ustreza opredelitvi pomoči iz člena 87(1) Pogodbe, ker daje gospodarsko prednost (v obliki finančne pomoči za izgubljena sredstva) določenemu podjetju (Sadam ISZ iz Villasorja), ker je to financiranje iz javnih (regionalnih) sredstev in ker lahko navedena pomoč prizadene trgovino. Poleg tega iz podatkov, ki jih je družba Sadam predložila po sprožitvi postopka, izhaja, da je dejavna ne samo na italijanskem trgu, ampak tudi na trgu v Skupnosti (glej uvodno izjavo 31 zgoraj). Čeprav je proizvodnja sladkorja, ki poteka v rafineriji iz Villasorja, skoraj izključno namenjena sardinskemu trgu, pa vseeno vsekakor ostaja dejstvo, da lahko obravnavana pomoč morebitnega konkurenta iz druge države članice na tem trgu postavi v manj ugoden položaj. |
| --- | --- |

(48)

Obravnavani ukrep ustreza opredelitvi pomoči iz člena 87(1) Pogodbe, ker daje gospodarsko prednost (v obliki finančne pomoči za izgubljena sredstva) določenemu podjetju (Sadam ISZ iz Villasorja), ker je to financiranje iz javnih (regionalnih) sredstev in ker lahko navedena pomoč prizadene trgovino. Poleg tega iz podatkov, ki jih je družba Sadam predložila po sprožitvi postopka, izhaja, da je dejavna ne samo na italijanskem trgu, ampak tudi na trgu v Skupnosti (glej uvodno izjavo 31 zgoraj). Čeprav je proizvodnja sladkorja, ki poteka v rafineriji iz Villasorja, skoraj izključno namenjena sardinskemu trgu, pa vseeno vsekakor ostaja dejstvo, da lahko obravnavana pomoč morebitnega konkurenta iz druge države članice na tem trgu postavi v manj ugoden položaj.

| (49) | V skladu s sodno prakso Sodišča okrepitev konkurenčnega položaja podjetja zaradi državne pomoči na splošno kaže na izkrivljanje konkurence v škodo konkurenčnim podjetjem, ki take podpore niso prejela (24). V sodni praksi je navedeno, da sorazmerno majhen znesek pomoči ali sorazmerna majhnost podjetja, ki jo prejme, sami po sebi ne izključujeta možnosti vpliva na trgovino med državami članicami (25). |
| --- | --- |

(49)

V skladu s sodno prakso Sodišča okrepitev konkurenčnega položaja podjetja zaradi državne pomoči na splošno kaže na izkrivljanje konkurence v škodo konkurenčnim podjetjem, ki take podpore niso prejela (24). V sodni praksi je navedeno, da sorazmerno majhen znesek pomoči ali sorazmerna majhnost podjetja, ki jo prejme, sami po sebi ne izključujeta možnosti vpliva na trgovino med državami članicami (25).

| (50) | Ukrep prizadene trgovino med državami članicami, kadar ovira uvoz iz drugih držav članic ali lajša izvoz v druge države članice. Odločilno je dejstvo, da se trgovina v Skupnosti zaradi zadevnega ukrepa razvija ali bi se lahko razvijala drugače. |
| --- | --- |

(50)

Ukrep prizadene trgovino med državami članicami, kadar ovira uvoz iz drugih držav članic ali lajša izvoz v druge države članice. Odločilno je dejstvo, da se trgovina v Skupnosti zaradi zadevnega ukrepa razvija ali bi se lahko razvijala drugače.

| (51) | Proizvod, ki je upravičen do sistema pomoči, je predmet trgovine med državami članicami (26) in je torej izpostavljen konkurenci. |
| --- | --- |

(51)

Proizvod, ki je upravičen do sistema pomoči, je predmet trgovine med državami članicami (26) in je torej izpostavljen konkurenci.

| (52) | Obstoj skupne ureditve trga v sektorju sladkorja, kot je navedeno v točki 46, dokazuje pomen trgovine s sladkorjem v Skupnosti in tudi željo, da se zagotovijo pošteni pogoji konkurence na skupnem trgu. |
| --- | --- |

(52)

Obstoj skupne ureditve trga v sektorju sladkorja, kot je navedeno v točki 46, dokazuje pomen trgovine s sladkorjem v Skupnosti in tudi željo, da se zagotovijo pošteni pogoji konkurence na skupnem trgu.

| (53) | Osnutek sporočila Komisije, ki se nanaša na „nove smernice za oceno državnih pomoči, ki imajo omejene učinke na trgovino v Skupnosti“, na katerega so se sklicevali italijanski organi (glej uvodno izjavo 37), ni bil sprejet in ne more vplivati na zgornje sklepanje. |
| --- | --- |

(53)

Osnutek sporočila Komisije, ki se nanaša na „nove smernice za oceno državnih pomoči, ki imajo omejene učinke na trgovino v Skupnosti“, na katerega so se sklicevali italijanski organi (glej uvodno izjavo 37), ni bil sprejet in ne more vplivati na zgornje sklepanje.

| (54) | Merili, ki se nanašata na vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence, sta torej v celoti izpolnjeni. |
| --- | --- |

(54)

Merili, ki se nanašata na vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence, sta torej v celoti izpolnjeni.

| (55) | Ta ukrep torej dejansko pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(55)

Ta ukrep torej dejansko pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (56) | Prepoved iz člena 87(1) Pogodbe ES ni brezpogojna. Da bi se predlagani ukrep štel za združljivega s skupnim trgom, mora biti upravičen do enega od odstopanj iz člena 87(2) in (3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(56)

Prepoved iz člena 87(1) Pogodbe ES ni brezpogojna. Da bi se predlagani ukrep štel za združljivega s skupnim trgom, mora biti upravičen do enega od odstopanj iz člena 87(2) in (3) Pogodbe.

| (57) | Določbe člena 87(2)(b) Pogodbe ES, na katere se sklicujejo italijanski organi in na podlagi katerih so s skupnim trgom združljive pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni dogodki, se ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(57)

Določbe člena 87(2)(b) Pogodbe ES, na katere se sklicujejo italijanski organi in na podlagi katerih so s skupnim trgom združljive pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni dogodki, se ne uporabljajo.

| (58) | Ker v Pogodbi izraza „izjemni dogodek“ in „naravne nesreče“ nista opredeljena, je treba preveriti, ali se lahko suša, ki je prizadela Sardinijo, šteje za naravno nesrečo v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe. Ustaljena praksa Komisije je namreč, da pojma „naravne nesreče“ in „izjemni dogodki“ iz člena 87(2)(b) razlaga omejevalno. |
| --- | --- |

(58)

Ker v Pogodbi izraza „izjemni dogodek“ in „naravne nesreče“ nista opredeljena, je treba preveriti, ali se lahko suša, ki je prizadela Sardinijo, šteje za naravno nesrečo v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe. Ustaljena praksa Komisije je namreč, da pojma „naravne nesreče“ in „izjemni dogodki“ iz člena 87(2)(b) razlaga omejevalno.

| (59) | Potrebo po taki omejevalni razlagi je dosledno potrjevalo Sodišče (27). |
| --- | --- |

(59)

Potrebo po taki omejevalni razlagi je dosledno potrjevalo Sodišče (27).

| (60) | Doslej je Komisija za naravne nesreče štela potrese, snežne in zemeljske plazove ter poplave. Med izjemne dogodke je priznavala vojne, notranje nemire in stavke ter pod nekaterimi pogoji in glede na obseg tudi hude jedrske ali industrijske nesreče ter požare z velikimi izgubami. |
| --- | --- |

(60)

Doslej je Komisija za naravne nesreče štela potrese, snežne in zemeljske plazove ter poplave. Med izjemne dogodke je priznavala vojne, notranje nemire in stavke ter pod nekaterimi pogoji in glede na obseg tudi hude jedrske ali industrijske nesreče ter požare z velikimi izgubami.

| (61) | Zaradi težav, ki jih prinaša predvidevanje takšnih dogodkov, bo Komisija še naprej posamezno ocenjevala predloge za dodelitev pomoči v skladu s členom 87(2)(b) Pogodbe in upoštevala preteklo prakso na tem področju. Ta analiza je še posebno potrebna pri pomoči v občutljivem sektorju, kot je sektor sladkorja, kjer bi lahko vsak ukrep posredovanja trčil ob ukrepe, predvidene s skupno ureditvijo trgov. |
| --- | --- |

(61)

Zaradi težav, ki jih prinaša predvidevanje takšnih dogodkov, bo Komisija še naprej posamezno ocenjevala predloge za dodelitev pomoči v skladu s členom 87(2)(b) Pogodbe in upoštevala preteklo prakso na tem področju. Ta analiza je še posebno potrebna pri pomoči v občutljivem sektorju, kot je sektor sladkorja, kjer bi lahko vsak ukrep posredovanja trčil ob ukrepe, predvidene s skupno ureditvijo trgov.

| (62) | Ustaljena praksa Komisije je, da šteje, da se slabe vremenske razmere, kot so slana, toča, zmrzal, deževje ali suša, same po sebi ne morejo šteti za naravne nesreče v smislu člena 87(2)(b) (glej točko 11.3.1 Smernic za obdobje 2000–2006). |
| --- | --- |

(62)

Ustaljena praksa Komisije je, da šteje, da se slabe vremenske razmere, kot so slana, toča, zmrzal, deževje ali suša, same po sebi ne morejo šteti za naravne nesreče v smislu člena 87(2)(b) (glej točko 11.3.1 Smernic za obdobje 2000–2006).

| (63) | Doslej suša, tudi huda, ni bila nikoli priznana kot naravna nesreča v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(63)

Doslej suša, tudi huda, ni bila nikoli priznana kot naravna nesreča v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe.

| (64) | Na splošno mora imeti izjemni dogodek vsaj značilnosti dogodka, ki se po svoji naravi in vplivu na zadevne gospodarske subjekte jasno razlikuje od običajnih okoliščin in izstopa iz okvira običajnih pogojev delovanja trga. |
| --- | --- |

(64)

Na splošno mora imeti izjemni dogodek vsaj značilnosti dogodka, ki se po svoji naravi in vplivu na zadevne gospodarske subjekte jasno razlikuje od običajnih okoliščin in izstopa iz okvira običajnih pogojev delovanja trga.

| (65) | Poleg tega iz podatkov, ki jih je predložila Italija, ni mogoče sklepati o izjemni naravi suše, ampak prej o kronični naravi: od jeseni 1999 (razen novembra 2001) je bilo dolgo sušno obdobje. Za leti 2001 in 2002 so značilne padavine, ki so bile nižje od povprečja, vendar niso bile izjemne. V obdobju 1990–2000 so bila namreč tri leta, ko je bila suša hujša (1994–1995, 1998–1999, 1999–2000). Od leta 1970 naj bi obstajal splošen trend zmanjševanja padavin (28). |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega iz podatkov, ki jih je predložila Italija, ni mogoče sklepati o izjemni naravi suše, ampak prej o kronični naravi: od jeseni 1999 (razen novembra 2001) je bilo dolgo sušno obdobje. Za leti 2001 in 2002 so značilne padavine, ki so bile nižje od povprečja, vendar niso bile izjemne. V obdobju 1990–2000 so bila namreč tri leta, ko je bila suša hujša (1994–1995, 1998–1999, 1999–2000). Od leta 1970 naj bi obstajal splošen trend zmanjševanja padavin (28).

| (66) | Še en element, na podlagi katerega je sušo mogoče šteti kot kroničen pojav, je dejstvo, da je bilo varčevanje z vodo na Sardiniji razglašeno leta 1995 (29) in se je končalo 31. decembra 2004 (30). |
| --- | --- |

(66)

Še en element, na podlagi katerega je sušo mogoče šteti kot kroničen pojav, je dejstvo, da je bilo varčevanje z vodo na Sardiniji razglašeno leta 1995 (29) in se je končalo 31. decembra 2004 (30).

| (67) | Tudi dejstvo, da so bile pomoči pridelovalcem pese za nadomestilo izgub zaradi suše v obdobju 1990–2002 dodeljene štirikrat, kaže, da suša ni bila izjemna. |
| --- | --- |

(67)

Tudi dejstvo, da so bile pomoči pridelovalcem pese za nadomestilo izgub zaradi suše v obdobju 1990–2002 dodeljene štirikrat, kaže, da suša ni bila izjemna.

| (68) | Poleg tega upoštevanje proizvodnje po obravnavanem obdobju 2001–2002 (glej preglednico v točki 43) kaže velik padec proizvodnje rafinerije iz Villasorja, čeprav suše v tem obdobju ni bilo. |
| --- | --- |

(68)

Poleg tega upoštevanje proizvodnje po obravnavanem obdobju 2001–2002 (glej preglednico v točki 43) kaže velik padec proizvodnje rafinerije iz Villasorja, čeprav suše v tem obdobju ni bilo.

| (69) | Zato pomoči, ki so jo predlagali italijanski organi, ni mogoče odobriti na tej pravni podlagi. |
| --- | --- |

(69)

Zato pomoči, ki so jo predlagali italijanski organi, ni mogoče odobriti na tej pravni podlagi.

| (70) | Preučiti je treba, ali je predlagani ukrep mogoče šteti za združljiv s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe. Predvsem so pomembne določbe točke (c), v skladu s katerimi se za združljivo s skupnim trgom lahko šteje pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bila v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(70)

Preučiti je treba, ali je predlagani ukrep mogoče šteti za združljiv s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe. Predvsem so pomembne določbe točke (c), v skladu s katerimi se za združljivo s skupnim trgom lahko šteje pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bila v nasprotju s skupnimi interesi.

| (71) | Komisija pri razlagi zgoraj navedenega odstopanja v zvezi s kmetijskim sektorjem najprej preveri, ali se uporablja Uredba Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov (31). Če se navedena uredba ne uporablja, se Komisija opre na Smernice. |
| --- | --- |

(71)

Komisija pri razlagi zgoraj navedenega odstopanja v zvezi s kmetijskim sektorjem najprej preveri, ali se uporablja Uredba Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov (31). Če se navedena uredba ne uporablja, se Komisija opre na Smernice.

| (72) | Uredba (ES) št. 1/2004 se v obravnavanem primeru ne uporablja, ker je pomoč namenjena predelovalnemu podjetju za izgube zaradi neugodnih vremenskih razmer, kar pa v navedeni uredbi ni predvideno. Zato bi Komisija morala ukrep oceniti na podlagi Smernic. |
| --- | --- |

(72)

Uredba (ES) št. 1/2004 se v obravnavanem primeru ne uporablja, ker je pomoč namenjena predelovalnemu podjetju za izgube zaradi neugodnih vremenskih razmer, kar pa v navedeni uredbi ni predvideno. Zato bi Komisija morala ukrep oceniti na podlagi Smernic.

| (73) | V točki 11.2 Smernic so urejene državne pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni dogodki. Ta točka v nadaljevanju ne bo obravnavana, ker spada na področje uporabe člena 87(2)(b) Pogodbe, ki je že bil preučen. |
| --- | --- |

(73)

V točki 11.2 Smernic so urejene državne pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni dogodki. Ta točka v nadaljevanju ne bo obravnavana, ker spada na področje uporabe člena 87(2)(b) Pogodbe, ki je že bil preučen.

| (74) | V točki 11.3 so urejene državne pomoči za nadomestila kmetovalcem, ki so imeli izgube zaradi slabih vremenskih razmer, kot so slana, deževje, zmrzal ali suša, dogodkov, ki jih samih po sebi ni mogoče šteti za naravne nesreče v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(74)

V točki 11.3 so urejene državne pomoči za nadomestila kmetovalcem, ki so imeli izgube zaradi slabih vremenskih razmer, kot so slana, deževje, zmrzal ali suša, dogodkov, ki jih samih po sebi ni mogoče šteti za naravne nesreče v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe.

| (75) | Kadar taki dogodki povzročijo škodo za kmetijsko pridelavo ali sredstva za kmetijsko pridelavo, večjo od 20 % običajne pridelave na območjih z omejenimi možnostmi in 30 % na drugih območjih, jih Komisija izenači z naravnimi nesrečami in odobri dodelitev pomoči kmetovalcem, namenjene nadomestilu teh izgub, na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(75)

Kadar taki dogodki povzročijo škodo za kmetijsko pridelavo ali sredstva za kmetijsko pridelavo, večjo od 20 % običajne pridelave na območjih z omejenimi možnostmi in 30 % na drugih območjih, jih Komisija izenači z naravnimi nesrečami in odobri dodelitev pomoči kmetovalcem, namenjene nadomestilu teh izgub, na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe.

| (76) | Na splošno se suša dejansko lahko izenači z naravno nesrečo, kot je bilo to storjeno v odločbi N 331/02 (32) zaradi praga škode, ki so jo utrpeli kmetovalci ali organizacije pridelovalcev. Vendar pa je Komisija, kot je navedeno v dopisu o sprožitvi postopka, vedno menila, da se določbe točke 11.3 Smernic ne uporabljajo za agro-industrijske predelovalne obrate, ki so po njenem mnenju lahko prožni pri upravljanju svoje oskrbe. To lahko seveda vključuje dodatne stroške za surovine in/ali manjšo donosnost, vendar pa ne more upravičevati neposredne uporabe pravil, ki se uporabljajo za kmetijsko pridelavo. Ta pristop, ki je povzet v točki 11.3.8 Smernic, je bil poleg tega potrjen v nedavni sodbi Sodišča prve stopnje (33). |
| --- | --- |

(76)

Na splošno se suša dejansko lahko izenači z naravno nesrečo, kot je bilo to storjeno v odločbi N 331/02 (32) zaradi praga škode, ki so jo utrpeli kmetovalci ali organizacije pridelovalcev. Vendar pa je Komisija, kot je navedeno v dopisu o sprožitvi postopka, vedno menila, da se določbe točke 11.3 Smernic ne uporabljajo za agro-industrijske predelovalne obrate, ki so po njenem mnenju lahko prožni pri upravljanju svoje oskrbe. To lahko seveda vključuje dodatne stroške za surovine in/ali manjšo donosnost, vendar pa ne more upravičevati neposredne uporabe pravil, ki se uporabljajo za kmetijsko pridelavo. Ta pristop, ki je povzet v točki 11.3.8 Smernic, je bil poleg tega potrjen v nedavni sodbi Sodišča prve stopnje (33).

| (77) | Iz tega sledi, da točka 11.3 kmetijskih smernic izključuje, da so pomoči za nadomestilo agro-industrijskim predelovalnim obratom za izgube, ki so nastale zaradi slabih vremenskih razmer, združljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(77)

Iz tega sledi, da točka 11.3 kmetijskih smernic izključuje, da so pomoči za nadomestilo agro-industrijskim predelovalnim obratom za izgube, ki so nastale zaradi slabih vremenskih razmer, združljive s skupnim trgom.

| (78) | Italijanski organi so del svojih utemeljitev oprli na dejstvo, da obravnavana tovarna sladkorja ni mogla prožno upravljati svoje oskrbe in da je bilo zato treba glede na tesno povezavo med pridelavo pese in tovarno sladkorja pomoč razširiti na tovarno sladkorja. Italijanski organi so v tem okviru več odločb Komisije navedli kot precedenčne primere: prvega navedenega niza odločb ni mogoče šteti za primerljivega, ker se odločbe nanašajo na dogodke, ki so sami po sebi opredeljeni kot naravne nesreče (pomoč N 729/02 (34) se nanaša na nadomestila po poplavah na jugovzhodu Francije) ali izjemni dogodki (pomoč N 83/2000 (35) se nanaša na kontaminacijo z dioksinom v Belgiji, primer N 185/2000 (36) se nanaša na nadomestilo za škodo, nastalo zaradi razmnoževanja alg v Jadranskem morju v Italiji, primer N 657/02 (37) pa na belgijski gozdarski sektor, oškodovan zaradi izjemnega razmnoževanja podlubnikov in gliv). Kot je bilo navedeno, suše kot take ni mogoče opredeliti kot naravno nesrečo ali izjemni dogodek, tako da navedenih odločb ni mogoče šteti za precedenčne primere, podobne obravnavanemu primeru. |
| --- | --- |

(78)

Italijanski organi so del svojih utemeljitev oprli na dejstvo, da obravnavana tovarna sladkorja ni mogla prožno upravljati svoje oskrbe in da je bilo zato treba glede na tesno povezavo med pridelavo pese in tovarno sladkorja pomoč razširiti na tovarno sladkorja. Italijanski organi so v tem okviru več odločb Komisije navedli kot precedenčne primere: prvega navedenega niza odločb ni mogoče šteti za primerljivega, ker se odločbe nanašajo na dogodke, ki so sami po sebi opredeljeni kot naravne nesreče (pomoč N 729/02 (34) se nanaša na nadomestila po poplavah na jugovzhodu Francije) ali izjemni dogodki (pomoč N 83/2000 (35) se nanaša na kontaminacijo z dioksinom v Belgiji, primer N 185/2000 (36) se nanaša na nadomestilo za škodo, nastalo zaradi razmnoževanja alg v Jadranskem morju v Italiji, primer N 657/02 (37) pa na belgijski gozdarski sektor, oškodovan zaradi izjemnega razmnoževanja podlubnikov in gliv). Kot je bilo navedeno, suše kot take ni mogoče opredeliti kot naravno nesrečo ali izjemni dogodek, tako da navedenih odločb ni mogoče šteti za precedenčne primere, podobne obravnavanemu primeru.

| (79) | Italijanski organi so navedli tudi odločbi N 745/2000–C 4/01 (38) in N 331/02 (39). Komisija je v teh dveh primerih ugotovila, da se suša lahko izenači z naravno nesrečo zaradi praga povzročene škode. V obeh primerih je pomoč dodeljena primarnim proizvajalcem in „consorzi di bonifica“. Komisija je v zvezi s temi „consorzi di bonifica“ ugotovila, da se kmetijske smernice ne uporabljajo, ker voda ni proizvod, ki spada na področje uporabe Priloge I k Pogodbi. |
| --- | --- |

(79)

Italijanski organi so navedli tudi odločbi N 745/2000–C 4/01 (38) in N 331/02 (39). Komisija je v teh dveh primerih ugotovila, da se suša lahko izenači z naravno nesrečo zaradi praga povzročene škode. V obeh primerih je pomoč dodeljena primarnim proizvajalcem in „consorzi di bonifica“. Komisija je v zvezi s temi „consorzi di bonifica“ ugotovila, da se kmetijske smernice ne uporabljajo, ker voda ni proizvod, ki spada na področje uporabe Priloge I k Pogodbi.

| (80) | Vendar pa teh „consorzi di bonifica“ ni mogoče izenačiti z običajnimi podjetji, kot je zadevna tovarna sladkorja. Consorzi di bonifica so avtonomna javna podjetja, ki upravljajo območja izsuševanja. V zameno prejemajo plačila kmetovalcev za dobavljeno vodo za namakanje. Ta razlika med „consorzi di bonifica“ in podjetji za predelavo ali trženje kmetijskih pridelkov je bila poleg tega potrjena z dejstvom, da se je Komisija v zgoraj navedenem primeru N 745/00–C 4/01 odločila sprožiti postopek v zvezi z delom pomoči, ki se je nanašal na podjetja in kooperative, dejavne pri predelavi in trženju kmetijskih pridelkov, pri čemer je navedla, da pomoči podjetjem za predelavo ni mogoče odobriti na podlagi kmetijskih smernic. Priglasitev je bila nato umaknjena, tako da dokončna odločba v tem primeru ni bila sprejeta. |
| --- | --- |

(80)

Vendar pa teh „consorzi di bonifica“ ni mogoče izenačiti z običajnimi podjetji, kot je zadevna tovarna sladkorja. Consorzi di bonifica so avtonomna javna podjetja, ki upravljajo območja izsuševanja. V zameno prejemajo plačila kmetovalcev za dobavljeno vodo za namakanje. Ta razlika med „consorzi di bonifica“ in podjetji za predelavo ali trženje kmetijskih pridelkov je bila poleg tega potrjena z dejstvom, da se je Komisija v zgoraj navedenem primeru N 745/00–C 4/01 odločila sprožiti postopek v zvezi z delom pomoči, ki se je nanašal na podjetja in kooperative, dejavne pri predelavi in trženju kmetijskih pridelkov, pri čemer je navedla, da pomoči podjetjem za predelavo ni mogoče odobriti na podlagi kmetijskih smernic. Priglasitev je bila nato umaknjena, tako da dokončna odločba v tem primeru ni bila sprejeta.

| (81) | Kar zadeva težave tovarne sladkorja, da se oskrbi drugje, so italijanski organi navedli trditve, ki naj bi dokazovale težave vsake rafinerije, da se oskrbi iz drugega bazena pridelave pese kot iz lastnega, zaradi sistema pogodb, ki zavezujejo pridelovalce pese in rafinerije, otoškega položaja zadevne rafinerije in kratkega časa shranjevanja pese. Vendar ta nezmožnost oskrbe drugje izhaja iz Uredbe (ES) št. 1260/2001, s katero se uvaja sistem pogodb med pridelovalci pese in rafinerijami. Italijanski organi so sami navedli, da se v običajnih okoliščinah ne morejo oskrbeti iz drugih bazenov pridelave pese, namenjenih drugim podjetjem, ne da bi s tem povzročili padec končne proizvodnje sladkorja teh drugih podjetij in jim torej preprečili, da bi dosegla svojo kvoto. Navedli so torej, da na splošno možnost, da se rafinerija oskrbi iz drugih bazenov pridelave, kot so običajni bazeni pridelave, ni pogosta. |
| --- | --- |

(81)

Kar zadeva težave tovarne sladkorja, da se oskrbi drugje, so italijanski organi navedli trditve, ki naj bi dokazovale težave vsake rafinerije, da se oskrbi iz drugega bazena pridelave pese kot iz lastnega, zaradi sistema pogodb, ki zavezujejo pridelovalce pese in rafinerije, otoškega položaja zadevne rafinerije in kratkega časa shranjevanja pese. Vendar ta nezmožnost oskrbe drugje izhaja iz Uredbe (ES) št. 1260/2001, s katero se uvaja sistem pogodb med pridelovalci pese in rafinerijami. Italijanski organi so sami navedli, da se v običajnih okoliščinah ne morejo oskrbeti iz drugih bazenov pridelave pese, namenjenih drugim podjetjem, ne da bi s tem povzročili padec končne proizvodnje sladkorja teh drugih podjetij in jim torej preprečili, da bi dosegla svojo kvoto. Navedli so torej, da na splošno možnost, da se rafinerija oskrbi iz drugih bazenov pridelave, kot so običajni bazeni pridelave, ni pogosta.

| (82) | Trditev v zvezi s pomanjkljivo prožnostjo podjetij, na katero se sklicuje Italija, zato velja za vse tovarne sladkorja zaradi zgoraj navedene Uredbe (ES) št. 1260/2001, ne glede na lokacijo podjetja. Taka trditev bi tako veljala za vsa predelovalna podjetja, katerih povezava s pridelovalci je del ureditve trga, na katerem so dejavna. Sprejetje te trditve bi bilo v nasprotju s strogo razlago kmetijskih smernic, ki jo je kljub temu treba uporabiti, kar zadeva izjemo od splošnega pravila nezdružljivosti pomoči. |
| --- | --- |

(82)

Trditev v zvezi s pomanjkljivo prožnostjo podjetij, na katero se sklicuje Italija, zato velja za vse tovarne sladkorja zaradi zgoraj navedene Uredbe (ES) št. 1260/2001, ne glede na lokacijo podjetja. Taka trditev bi tako veljala za vsa predelovalna podjetja, katerih povezava s pridelovalci je del ureditve trga, na katerem so dejavna. Sprejetje te trditve bi bilo v nasprotju s strogo razlago kmetijskih smernic, ki jo je kljub temu treba uporabiti, kar zadeva izjemo od splošnega pravila nezdružljivosti pomoči.

| (83) | Zato pomoči, ki so jo predlagali italijanski organi, ni mogoče odobriti na tej pravni podlagi. |
| --- | --- |

(83)

Zato pomoči, ki so jo predlagali italijanski organi, ni mogoče odobriti na tej pravni podlagi.

| (84) | Italijanski organi so kot pravno podlago za pomoč navedli tudi točko 3.4 kmetijskih smernic. Komisija na podlagi te točke oceni vse ukrepe pomoči, ki niso zajeti v kmetijskih smernicah, za vsak primer posebej, pri čemer upošteva načela iz členov 87, 88 in 89 Pogodbe, skupno kmetijsko politiko in politiko Skupnosti za razvoj podeželja. Kot je bilo navedeno v predhodnih točkah, zadevne ukrepe pomoči (pomoči predelovalnim podjetjem za nadomestilo škode, nastale zaradi slabih vremenskih razmer) posebej pokriva točka 11.3 Smernic, ki jih izključuje iz upravičenosti do pomoči, tako da se točka 3.4 ne uporablja. |
| --- | --- |

(84)

Italijanski organi so kot pravno podlago za pomoč navedli tudi točko 3.4 kmetijskih smernic. Komisija na podlagi te točke oceni vse ukrepe pomoči, ki niso zajeti v kmetijskih smernicah, za vsak primer posebej, pri čemer upošteva načela iz členov 87, 88 in 89 Pogodbe, skupno kmetijsko politiko in politiko Skupnosti za razvoj podeželja. Kot je bilo navedeno v predhodnih točkah, zadevne ukrepe pomoči (pomoči predelovalnim podjetjem za nadomestilo škode, nastale zaradi slabih vremenskih razmer) posebej pokriva točka 11.3 Smernic, ki jih izključuje iz upravičenosti do pomoči, tako da se točka 3.4 ne uporablja.

| (85) | Komisija bo zaradi izčrpnosti preučila, ali se za obravnavani primer ne uporabljajo smernice za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Prvi pogoj za izkoriščanje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje je, da se za zadevno podjetje šteje, da je v težavah v smislu smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (40). Iz informacij, ki jih ima Komisija, ne izhaja, da bi bilo podjetje ob priglasitvi pomoči v težavah v smislu zgoraj navedenih smernic. Edini poznani znak težav je dejstvo, da je bila zaradi velike izgube leta 2003 potrebna dokapitalizacija. Zasebni delničarji so posredovali za dokapitalizacijo podjetja decembra 2003, zaradi česar je kakršna koli javna pomoč za dokapitalizacijo postala odvečna. Poleg tega je podjetje že prejelo pomoč za prestrukturiranje, ki jo je Komisija odobrila leta 1999 (41). Ker je od konca obdobja prestrukturiranja minilo manj kot deset let, na podlagi načela enkratne pomoči iz točke 3.2.3 smernic za reševanje in prestrukturiranje ni mogoče odobriti nobene nove pomoči za prestrukturiranje. Vsekakor Komisija želi poudariti, da mora zadevna država članica, da bi izpolnila svojo nalogo sodelovanja s Komisijo, predložiti vse dokaze, ki lahko tej instituciji omogočijo preverjanje, ali so pogoji za odstopanje, ki ga želi uporabiti, izpolnjeni (42). Italijanski organi se v obravnavanem primeru niso nikjer sklicevali na uporabo smernic za reševanje in prestrukturiranje niti niso predložili nobenega dokumenta, na podlagi katerega bi Komisija lahko preučila podatke z vidika teh smernic, in to kljub navedbam Komisije v uvodni izjavi 44 odločitve o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(85)

Komisija bo zaradi izčrpnosti preučila, ali se za obravnavani primer ne uporabljajo smernice za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Prvi pogoj za izkoriščanje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje je, da se za zadevno podjetje šteje, da je v težavah v smislu smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (40). Iz informacij, ki jih ima Komisija, ne izhaja, da bi bilo podjetje ob priglasitvi pomoči v težavah v smislu zgoraj navedenih smernic. Edini poznani znak težav je dejstvo, da je bila zaradi velike izgube leta 2003 potrebna dokapitalizacija. Zasebni delničarji so posredovali za dokapitalizacijo podjetja decembra 2003, zaradi česar je kakršna koli javna pomoč za dokapitalizacijo postala odvečna. Poleg tega je podjetje že prejelo pomoč za prestrukturiranje, ki jo je Komisija odobrila leta 1999 (41). Ker je od konca obdobja prestrukturiranja minilo manj kot deset let, na podlagi načela enkratne pomoči iz točke 3.2.3 smernic za reševanje in prestrukturiranje ni mogoče odobriti nobene nove pomoči za prestrukturiranje. Vsekakor Komisija želi poudariti, da mora zadevna država članica, da bi izpolnila svojo nalogo sodelovanja s Komisijo, predložiti vse dokaze, ki lahko tej instituciji omogočijo preverjanje, ali so pogoji za odstopanje, ki ga želi uporabiti, izpolnjeni (42). Italijanski organi se v obravnavanem primeru niso nikjer sklicevali na uporabo smernic za reševanje in prestrukturiranje niti niso predložili nobenega dokumenta, na podlagi katerega bi Komisija lahko preučila podatke z vidika teh smernic, in to kljub navedbam Komisije v uvodni izjavi 44 odločitve o sprožitvi postopka.

| (86) | Informacije, ki jih je imela Komisija ob sprožitvi postopka, naj bi kazale, da bi bile družba Sadam ISZ in družbe – zlasti SAM in FINBIETICOLA Spa –, ki jim je ta neposredno ali posredno pripadala, sposobne kriti zmanjšanje donosnosti tega obrata. |
| --- | --- |

(86)

Informacije, ki jih je imela Komisija ob sprožitvi postopka, naj bi kazale, da bi bile družba Sadam ISZ in družbe – zlasti SAM in FINBIETICOLA Spa –, ki jim je ta neposredno ali posredno pripadala, sposobne kriti zmanjšanje donosnosti tega obrata.

| (87) | Ker je družba Sadam ISZ med postopkom v celoti prešla pod nadzor skupine Eridania Sadam, Komisija ugotavlja, da je bila glavna družba sposobna izpolniti svoje obveznosti do nadzorovane družbe, s čimer ji je omogočila nadaljevanje dejavnosti, pri čemer se upoštevajo tudi velike naložbe, odobrene na podlagi načrta za prestrukturiranje, uvedenega leta 1999–2000, in dokapitalizacija v letih 2003–2004. Zato se, kot je navedeno v uvodni izjavi 75, ne zdi, da bi bilo podjetje v težavah, kar izloči uporabo smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(87)

Ker je družba Sadam ISZ med postopkom v celoti prešla pod nadzor skupine Eridania Sadam, Komisija ugotavlja, da je bila glavna družba sposobna izpolniti svoje obveznosti do nadzorovane družbe, s čimer ji je omogočila nadaljevanje dejavnosti, pri čemer se upoštevajo tudi velike naložbe, odobrene na podlagi načrta za prestrukturiranje, uvedenega leta 1999–2000, in dokapitalizacija v letih 2003–2004. Zato se, kot je navedeno v uvodni izjavi 75, ne zdi, da bi bilo podjetje v težavah, kar izloči uporabo smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (88) | V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo podredno navedeno tudi, da tudi če bi bilo uporabo načela nadomestila iz točke 11.3 Smernic za družbo Sadam ISZ mogoče šteti za sprejemljivo (quod non, na tej stopnji postopka), naj bi bilo referenčno obdobje, ki so ga italijanski organi izbrali za izračun pomoči, napačno. Ker za točko 11.3 Smernic zaradi zgoraj navedenih razlogov ne velja, da se uporablja, ni treba preučiti tega zadnjega dvoma, navedenega ob odločitvi o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(88)

V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo podredno navedeno tudi, da tudi če bi bilo uporabo načela nadomestila iz točke 11.3 Smernic za družbo Sadam ISZ mogoče šteti za sprejemljivo (quod non, na tej stopnji postopka), naj bi bilo referenčno obdobje, ki so ga italijanski organi izbrali za izračun pomoči, napačno. Ker za točko 11.3 Smernic zaradi zgoraj navedenih razlogov ne velja, da se uporablja, ni treba preučiti tega zadnjega dvoma, navedenega ob odločitvi o sprožitvi postopka.

VII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (89) | Komisija glede na zgornje ugotovitve meni, da državna pomoč, ki jo Italija namerava odobriti sladkorni rafineriji iz Villasorja v lasti družbe Sadam ISZ v višini 3 500 000 EUR, ni združljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(89)

Komisija glede na zgornje ugotovitve meni, da državna pomoč, ki jo Italija namerava odobriti sladkorni rafineriji iz Villasorja v lasti družbe Sadam ISZ v višini 3 500 000 EUR, ni združljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo Italija namerava odobriti sladkorni rafineriji iz Villasorja v lasti družbe Sadam ISZ v višini 3 500 000 EUR, ni združljiva s skupnim trgom.

Odobritev navedene pomoči torej ni dovoljena.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 16. julija 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL C 51, 1.3.2005, str. 9.

1

(2)  Komisija je odobrila dodelitev pomoči sardinskim kmetijskim pridelovalcem na podlagi točke 11.3 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju (UL C 28, 1.2.2000, str. 2) za škodo, ki so jo utrpeli zaradi te suše, pomoči N 745/2000 in N 331/02.

2

(3)  Pristojni organi so bilanco in oceno stroškov škode Komisiji poslali z dopisom z dne 27. novembra 2003.

3

(4)  Pristojni organi so odšteli stopnjo 27,2 % od amortizacij za leta 2000–2002, ki je enaka stopnji pomoči, ki jo je družba Sadam Spa prejela kot državno pomoč za naložbe, opravljene iz naslova prestrukturiranja predelovalnega obrata v Villasorju. Državna pomoč N 157/99, Odločba (2000) D/103781 z dne 19. maja 2000 (UL C 175, 24.6.2000, str. 20).

4

(5)  V celotnem referenčnem obdobju je skupni znesek fiksnih stroškov znašal 15 762 413,37 EUR, skupna količina proizvodnje sladkorja pa je bila 94 609 ton (15 762 413,37/94 609 = 166,61 EUR/t).

5

(6)  Leta 2001 so fiksni stroški znašali 5 760 061,14 EUR, proizvodnja sladkorja pa 20 004 ton (5 760 061,14/20 004 = 287,95 EUR/t).

6

(7)  Leta 2002 so fiksni stroški znašali 6 265 000,70 EUR, proizvodnja sladkorja pa 11 007 ton (6 265 000,70/11 007 = 569,18 EUR/t).

7

(8)  Leta 2001 (287,95 – 166,61) = 121,34 EUR/t, leta 2002 (569,18 – 166,61) = 402,58 EUR/t.

8

(9)  Leta 2001 (121,34 × 20 004 t) = 2 427 278 EUR, leta 2002 (402,58 EUR × 11 007 t) = 4 434 170 EUR.

9

(10)  SAR je javna agrometeorološka služba Sardinije.

10

(11)  UL C 28, 1.2.2000, str. 1.

11

(12)  V zvezi s tem navajajo odločbo Komisije z dne 5. decembra 2000, sprejeto v okviru državne pomoči N 185/2000 (UL C 19, 20.1.2001, str. 6). V tem primeru je Komisija odločila, da so odškodnine za podjetja za čiščenje lupinarjev zaradi onesnaženja z rastlinsko sluzjo leta 1997 v skladu s členom 87(2)(b) Pogodbe.

12

(13)  Ob priglasitvi je bil trg urejen z Uredbo Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (UL L 178, 30.6.2001, str. 1).

13

(14)  Glej opombo 11.

14

(15)  SAM srl je družba pod nadzorom družbe Sadam Spa. Skupina Sadam ima 35 % nacionalne proizvodnje sladkorja.

15

(16)  Naloga FINBIETICOLA Spa je zlasti udeležba v italijanskih sladkornih podjetjih, v katerih ima deleže v kapitalu.

16

(17)  Dopis z dne 31. marca 2005.

17

(18)  Dopis z dne 10. decembra 2004.

18

(19)  Telefaks z dne 7. marca 2005.

19

(20)  Glej točko 38 v dopisu o sprožitvi postopka.

20

(21)  Glej opombo 4.

21

(22)  Glej državno pomoč N 661/01, Odločba C(2003) 130 z dne 13. februarja 2003 (UL C 68, 21.3.2003, str. 17).

22

(23)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1.

23

(24)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1980 (C-730/79, Recueil 1980, str. 2671, točki 11 in 12).

24

(25)  Sodba Sodišča z dne 21. marca 1990 (C-142/87, Recueil 1990, str. I-959, točka 43) in sodba z dne 14. septembra 1994 (C-278/92 in C-280/92, Recueil 1994, str. I-4103, točke 40 do 42).

25

(26)  Trgovina v sektorju sladkorja je v Skupnosti obsežna. Italija je leta 2002 iz drugih držav članic (EU-15) uvozila 366 539 ton sladkorja, medtem ko je izvoz dosegel 37 564 ton.

26

(27)  Sodbi Sodišča z dne 11. novembra 2004 v zadevi Španija proti Komisiji (C-73/03, točka 37) in z dne 23. februarja 2006 v zadevi Giuseppe Atzeni in drugi (C-346/03 in C-529/03, točka 79).

27

Španija

Komisiji

Giuseppe Atzeni

(28)  Viri podatkov: S.A.R., Le precipitazioni sulla Sardegna da Settembre 2001 ad Agosto 2002.

28

Le precipitazioni sulla Sardegna da Settembre 2001 ad Agosto 2002

(29)  Odlok predsednika Sveta ministrov z dne 20. junija 1995„Dichiarazione dello stato di emergenza“ na podlagi zakona 225/92.

29

(30)  http://www.regione.sardegna.it/j/v/138?s=1&v=9&va=3&c=1219

30

(31)  UL L 1, 3.1.2004, str. 1.

31

(32)  Dopis Komisije C(2002) 3211 z dne 2. septembra 2002,

32

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n331-02.pdf

(33)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 14. decembra 2005 (T-200/04, točka 46): „Iz besedila in splošne sheme teh določb izhaja, da točka 11 Smernic načeloma razlikuje med kmetovalci in dejavnostjo kmetijske pridelave na eni strani ter predelovalnimi podjetji in predelovalno dejavnostjo na drugi strani. Na podlagi te točke se lahko odobrijo samo pomoči za nadomestilo škode, ki so jo utrpeli kmetovalci pri opravljanju dejavnosti kmetijske pridelave.“

33

(34)  Dopis Komisije C(2003) 910 konč. z dne 2. aprila 2003,

34

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n729-02.pdf

(35)  Dopis Komisije SG(2000) D/103852 z dne 25. maja 2000,

35

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2000/n083-00.pdf

(36)  Dopis Komisije SG(2000) D/108955 z dne 5. decembra 2000,

36

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/peche-2000/n185-00.pdf

(37)  Dopis Komisije z dne 6. decembra 2002,

37

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n657-02_fr.pdf

(38)  Odločba Komisije z dne 2. februarja 2001 (UL C 263, 19.9.2001, str. 16).

38

(39)  Dopis Komisije C(2002) 3211 z dne 2. septembra 2002,

39

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n331-02.pdf

(40)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

40

(41)  Dopis Komisije SG(2000) D/103781 z dne 19. maja 2000,

41

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-1999/n157-99.pdf

(42)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2005 v zadevi Regione autonoma della Sardegna proti Komisiji, T-171/02, Recueil 2005, str. II-2123, točka 129.

42

Regione autonoma della Sardegna

Komisiji

---

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/21

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. septembra 2009

o ustanovitvi evropske posvetovalne skupine za potrošnike

(2009/705/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V okviru varstva potrošnikov, kakor ga opredeljuje člen 153 Pogodbe, je za Komisijo primerno, da se s potrošniki posvetuje o problemih, ki se nanašajo na varstvo njihovih interesov na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

V okviru varstva potrošnikov, kakor ga opredeljuje člen 153 Pogodbe, je za Komisijo primerno, da se s potrošniki posvetuje o problemih, ki se nanašajo na varstvo njihovih interesov na ravni Skupnosti.

| (2) | Komisiji od leta 1973 pomaga posvetovalna skupina, ustanovljena v ta namen z zaporednimi sklepi, med katerimi je zadnji Sklep Komisije 2003/709/ES z dne 9. oktobra 2003 o ustanovitvi Evropske posvetovalne skupine za potrošnike (1). |
| --- | --- |

(2)

Komisiji od leta 1973 pomaga posvetovalna skupina, ustanovljena v ta namen z zaporednimi sklepi, med katerimi je zadnji Sklep Komisije 2003/709/ES z dne 9. oktobra 2003 o ustanovitvi Evropske posvetovalne skupine za potrošnike (1).

| (3) | Delo skupine skozi daljše obdobje je pokazalo, da je treba izboljšati njeno učinkovitost, zastopanost in odprtost. Zato je treba pojasniti določbe o vzpostavitvi podskupin in sprejetju mnenj skupine, te določbe pa morajo vključevati najboljše prakse, ki so se razvile v zadnjih letih. |
| --- | --- |

(3)

Delo skupine skozi daljše obdobje je pokazalo, da je treba izboljšati njeno učinkovitost, zastopanost in odprtost. Zato je treba pojasniti določbe o vzpostavitvi podskupin in sprejetju mnenj skupine, te določbe pa morajo vključevati najboljše prakse, ki so se razvile v zadnjih letih.

| (4) | Poleg tega je primerno pregledati postopek imenovanja članov skupine, ki predstavljajo nacionalne potrošniške organizacije, in uvesti dodatne obveznosti za poročanje članov skupine, da se nacionalne potrošniške organizacije bolje vključijo v delo skupine. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je primerno pregledati postopek imenovanja članov skupine, ki predstavljajo nacionalne potrošniške organizacije, in uvesti dodatne obveznosti za poročanje članov skupine, da se nacionalne potrošniške organizacije bolje vključijo v delo skupine.

| (5) | Pomembno je zagotoviti, da skupina in njeni člani dejavno in učinkovito sodelujejo pri predstavljanju potrošniškega vidika v obsežnih posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, ki so danes reden dogodek v Evropi. |
| --- | --- |

(5)

Pomembno je zagotoviti, da skupina in njeni člani dejavno in učinkovito sodelujejo pri predstavljanju potrošniškega vidika v obsežnih posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, ki so danes reden dogodek v Evropi.

| (6) | Za namene varovanja podatkov je treba pri obdelavi osebnih podatkov članov skupine upoštevati zakonodajo Skupnosti o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti – |
| --- | --- |

(6)

Za namene varovanja podatkov je treba pri obdelavi osebnih podatkov članov skupine upoštevati zakonodajo Skupnosti o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti –

SKLENILA:

Člen 1

Evropska posvetovalna skupina za potrošnike

Ustanovi se evropska posvetovalna skupina za potrošnike, v nadaljnjem besedilu „skupina“.

Člen 2

Naloge

1.   Komisija se lahko s skupino posvetuje o vseh vprašanjih, povezanih z interesi potrošnikov na ravni Skupnosti.

2.   Skupina:

| (a) | razpravlja o vprašanjih v zvezi z interesi potrošnikov; |
| --- | --- |

(a)

razpravlja o vprašanjih v zvezi z interesi potrošnikov;

| (b) | pripravlja predloge potrošnikov za druge forume in na zahtevo sodeluje v skupinah, ki svetujejo Komisiji glede vprašanj, ki so pomembna za potrošniško politiko EU; |
| --- | --- |

(b)

pripravlja predloge potrošnikov za druge forume in na zahtevo sodeluje v skupinah, ki svetujejo Komisiji glede vprašanj, ki so pomembna za potrošniško politiko EU;

| (c) | svetuje Komisiji pri pripravi politik in dejavnosti, ki vplivajo na potrošnike; |
| --- | --- |

(c)

svetuje Komisiji pri pripravi politik in dejavnosti, ki vplivajo na potrošnike;

| (d) | lahko da mnenje o zadevah Skupnosti, ki zadevajo potrošnike; |
| --- | --- |

(d)

lahko da mnenje o zadevah Skupnosti, ki zadevajo potrošnike;

| (e) | obvešča Komisijo o razvoju potrošniške politike v državah članicah; |
| --- | --- |

(e)

obvešča Komisijo o razvoju potrošniške politike v državah članicah;

| (f) | je namenjena nacionalnim organizacijam za zagotavljanje informacij in posvetovanje o ukrepih Skupnosti. |
| --- | --- |

(f)

je namenjena nacionalnim organizacijam za zagotavljanje informacij in posvetovanje o ukrepih Skupnosti.

Člen 3

Članstvo

1.   Skupino sestavljajo:

| (a) | en član iz vsake države članice, ki predstavlja nacionalno potrošniško organizacijo; |
| --- | --- |

(a)

en član iz vsake države članice, ki predstavlja nacionalno potrošniško organizacijo;

| (b) | en član iz vsake evropske potrošniške organizacije. |
| --- | --- |

(b)

en član iz vsake evropske potrošniške organizacije.

2.   Nacionalne potrošniške organizacije iz odstavka 1(a) morajo v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso predstavljati potrošnike in biti dejavne na nacionalni ravni.

3.   Evropske potrošniške organizacije iz odstavka 1(b) morajo izpolnjevati enega od naslednjih dveh sklopov meril:

| (a) | nevladna in neprofitna organizacija, ki je neodvisna od industrije, trgovine in podjetij ali drugih navzkrižnih interesov, in






  (i) | katere osnovni cilji in dejavnosti so spodbujanje in varstvo zdravja, varnosti in gospodarskih interesov potrošnikov v Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

nevladna in neprofitna organizacija, ki je neodvisna od industrije, trgovine in podjetij ali drugih navzkrižnih interesov, in

(i)

katere osnovni cilji in dejavnosti so spodbujanje in varstvo zdravja, varnosti in gospodarskih interesov potrošnikov v Skupnosti;

| (ii) | so jo nacionalne potrošniške organizacije, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso predstavljajo potrošnike in so dejavne na regionalni ali nacionalni ravni, iz vsaj polovice držav članic pooblastile, da predstavlja interese potrošnikov na ravni Skupnosti, in |
| --- | --- |

(ii)

so jo nacionalne potrošniške organizacije, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso predstavljajo potrošnike in so dejavne na regionalni ali nacionalni ravni, iz vsaj polovice držav članic pooblastile, da predstavlja interese potrošnikov na ravni Skupnosti, in

| (iii) | je Komisiji predložila zadovoljiva dokazila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja, |
| --- | --- |

(iii)

je Komisiji predložila zadovoljiva dokazila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja,

ali

| (b) | nevladna in neprofitna organizacija, ki je neodvisna od industrije, trgovine in podjetij ali drugih navzkrižnih interesov, in






  (i) | katere osnovni cilji in dejavnosti so predstavljanje interesov potrošnikov pri postopku standardizacije na ravni Skupnosti in |
| --- | --- | --- |

(b)

nevladna in neprofitna organizacija, ki je neodvisna od industrije, trgovine in podjetij ali drugih navzkrižnih interesov, in

(i)

katere osnovni cilji in dejavnosti so predstavljanje interesov potrošnikov pri postopku standardizacije na ravni Skupnosti in

| (ii) | jo je najmanj dve tretjini držav članic pooblastilo, da predstavlja interese potrošnikov na ravni Skupnosti:






  — | z organi, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso predstavljajo nacionalne potrošniške organizacije v državah članicah, ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

jo je najmanj dve tretjini držav članic pooblastilo, da predstavlja interese potrošnikov na ravni Skupnosti:

—

z organi, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso predstavljajo nacionalne potrošniške organizacije v državah članicah, ali

| — | če takih organov ni, z nacionalnimi potrošniškimi organizacijami v državah članicah, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso predstavljajo potrošnike in so dejavne na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

—

če takih organov ni, z nacionalnimi potrošniškimi organizacijami v državah članicah, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso predstavljajo potrošnike in so dejavne na nacionalni ravni.

4.   V Prilogi je naveden okvirni seznam organizacij, ki trenutno izpolnjujejo merila iz odstavka 3.

Člen 4

Imenovanje

1.   Člani skupine, ki predstavljajo nacionalne potrošniške organizacije, se imenujejo v skladu z odstavkoma 2 in 3.

2.   Vsaka država članica predlaga tri kandidate prek nacionalnih organov, ki predstavljajo potrošniške organizacije, ustanovljene v navedeni državi članici, kadar obstajajo, ali prek pristojnih nacionalnih organov. Kandidati so v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso člani nacionalnih potrošniških organizacij z najštevilčnejšim članstvom.

3.   Komisija imenuje enega člana in enega namestnika za vsako državo članico v skladu z naslednjimi merili:

| (a) | kandidati imajo obširno znanje in izkušnje na področju varstva potrošnikov v EU; |
| --- | --- |

(a)

kandidati imajo obširno znanje in izkušnje na področju varstva potrošnikov v EU;

| (b) | prednost imajo kandidati, ki še niso bili člani te skupine; |
| --- | --- |

(b)

prednost imajo kandidati, ki še niso bili člani te skupine;

| (c) | uravnotežena zastopanost spolov. |
| --- | --- |

(c)

uravnotežena zastopanost spolov.

4.   Člane skupine, ki predstavljajo evropske potrošniške organizacije, in po enega namestnika za vsakega člana imenuje Komisija na podlagi predloga evropskih potrošniških organizacij.

5.   Namestniki vedno nadomeščajo člane, ki so odsotni.

6.   Komisija objavi seznam članov in namestnikov na spletišču Generalnega direktorata za zdravje in potrošnike ter v seriji C Uradnega lista Evropske unije. Imena članov in namestnikov se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Člen 5

Trajanje mandata

1.   Mandat članov in namestnikov je tri leta in je obnovljiv v skladu s postopkom iz člena 4.

2.   Ob izteku triletnega obdobja člani in namestniki ostanejo na položaju, dokler ne pride do zamenjave ali dokler niso ponovno imenovani.

3.   Mandat člana ali namestnika se izteče pred zaključkom triletnega obdobja:

| (a) | v primeru odpovedi, upokojitve ali smrti; |
| --- | --- |

(a)

v primeru odpovedi, upokojitve ali smrti;

| (b) | če nacionalni organi, ki so ga predlagali kot kandidata, zahtevajo zamenjavo; |
| --- | --- |

(b)

če nacionalni organi, ki so ga predlagali kot kandidata, zahtevajo zamenjavo;

| (c) | če Komisija zahteva zamenjavo člana ali namestnika, ki ni več zmožen učinkovito prispevati ali ne izpolnjuje obveznosti in člena 7(6). |
| --- | --- |

(c)

če Komisija zahteva zamenjavo člana ali namestnika, ki ni več zmožen učinkovito prispevati ali ne izpolnjuje obveznosti in člena 7(6).

4.   Člana ali namestnika se za preostanek triletnega obdobja zamenja v skladu s postopkom iz člena 4. Ne glede na člen 4(2) nacionalni organi predlagajo dva nova kandidata, če je treba zamenjati le enega člana ali namestnika, ki predstavlja nacionalne potrošniške organizacije, Komisija pa enega od njiju imenuje v skladu s členom 4(3).

Člen 6

Pomožni člani in strokovnjaki

1.   Na predlog Komisije lahko skupina povabi predstavnike drugih organizacij, katerih eden od glavnih ciljev je spodbujanje interesov potrošnikov in ki aktivno delujejo na tem področju na evropski ravni, da se vključijo v delo skupine.

2.   Skupina lahko povabi vsako osebo s posebnim strokovnim znanjem o točki na dnevnem redu, da sodeluje pri delu skupine kot strokovnjak.

Člen 7

Delovanje

1.   Komisija:

| (a) | določi obliko in urnik sej skupine; |
| --- | --- |

(a)

določi obliko in urnik sej skupine;

| (b) | predseduje sejam skupine; |
| --- | --- |

(b)

predseduje sejam skupine;

| (c) | opravlja tajniške storitve in organizira delo skupine. |
| --- | --- |

(c)

opravlja tajniške storitve in organizira delo skupine.

2.   Ustanovijo se lahko podskupine za proučitev posebnih vprašanj v okviru nalog, ki jih določi skupina. Take skupine se razpustijo takoj po tem, ko opravijo svojo nalogo.

3.   Skupina lahko izda mnenja na zahtevo Komisije ali na predlog člana s soglasjem Komisije. Če vloži prošnjo za mnenje, lahko Komisija določi skrajni rok za oddajo mnenja. Za vsako mnenje lahko skupina med svojimi člani imenuje enega ali več poročevalcev. Poročevalec ima glavno odgovornost za pripravo mnenja.

4.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi predloga Komisije.

5.   Komisija na spletišču Generalnega direktorata za zdravje in potrošnike v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta objavi vsako mnenje, povzetek, sklep, del sklepa ali delovni dokument skupine.

6.   Člani skupine, ki predstavljajo nacionalne potrošniške organizacije, obveščajo in se posvetujejo z združenji, ki jih v skupini predstavljajo. Vsak član vzpostavi učinkovit mehanizem poročanja, da vse potrošniške organizacije na nacionalni ravni sistematično obvešča o delu v skupini ter posreduje tudi njihova stališča.

7.   Vsak član do 1. marca pripravi poročilo Komisiji o delu v preteklem koledarskem letu v zvezi z obveznostmi iz odstavka 6. Vsebina tega poročila se nadalje opredeli v pravilniku.

Člen 8

Zaupnost

Brez poseganja v člen 287 Pogodbe člani skupine in namestniki ne smejo razkriti nobenih podatkov, pridobljenih z delom v skupini ali njenih podskupinah, če jih Komisija obvesti, da je zahtevano mnenje ali zastavljeno vprašanje zaupne narave.

Člen 9

Stroški zasedanj

1.   Komisija članom povrne potne stroške in, kadar je ustrezno, dnevnice v zvezi z dejavnostmi skupine v skladu s pravili Komisije o nadomestilu za zunanje strokovnjake.

2.   Člani za opravljanje storitev dejavnosti ne dobijo plačila.

3.   Stroški zasedanj se povrnejo v mejah letnega proračuna, ki ga pristojne službe Komisije dodelijo skupini.

Člen 10

Razveljavitev

Odločba 2003/709/ES se razveljavi.

V Bruslju, 14. septembra 2009

Za Komisijo

Meglena KUNEVA

Članica Komisije

---

(1)  UL L 258, 10.10.2003, str. 35.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

---

PRILOGA

Organizaciji, ki trenutno izpolnjujeta merila iz člena 3(3), sta:

| — | BEUC – Bureau Européen des Unions de Consommateurs (Evropsko združenje potrošniških organizacij), |
| --- | --- |

—

BEUC – Bureau Européen des Unions de Consommateurs (Evropsko združenje potrošniških organizacij),

| — | ANEC – European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (Evropsko združenje za sodelovanje predstavnikov potrošnikov v standardizaciji). |
| --- | --- |

—

ANEC – European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (Evropsko združenje za sodelovanje predstavnikov potrošnikov v standardizaciji).

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 16.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/25

---

SKUPNI UKREP SVETA 2009/706/SZVP

z dne 15. septembra 2009

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 14, 18(5) in 23(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. oktobra 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/724/SZVP (1) o imenovanju g. Erwana FOUÉRÉJA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. oktobra 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/724/SZVP (1) o imenovanju g. Erwana FOUÉRÉJA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM).

| (2) | Svet je 16. februarja 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/129/SZVP (2) o podaljšanju mandata PPEU do 30. septembra 2009. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 16. februarja 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/129/SZVP (2) o podaljšanju mandata PPEU do 30. septembra 2009.

| (3) | Na podlagi pregleda Skupnega ukrepa 2009/129/SZVP bi bilo treba mandat PPEU podaljšati za dodatnih šest mesecev, tj. do 31. marca 2010 – |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi pregleda Skupnega ukrepa 2009/129/SZVP bi bilo treba mandat PPEU podaljšati za dodatnih šest mesecev, tj. do 31. marca 2010 –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Skupni ukrep 2009/129/SZVP se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Posebni predstavnik Evropske unije
  G.Erwanu FOUÉRÉJU se mandat posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM) podaljša do 31. marca 2010.“; |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

G.Erwanu FOUÉRÉJU se mandat posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM) podaljša do 31. marca 2010.“;

| 2. | člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z nalogami PPEU, za obdobje od 1. marca 2009 do 31. marca 2010 znaša 568 000 EUR.“; |
| --- | --- |

2.

člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z nalogami PPEU, za obdobje od 1. marca 2009 do 31. marca 2010 znaša 568 000 EUR.“;

| 3. | člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Pregled
  Izvajanje tega skupnega ukrepa in njegova skladnost z drugimi prispevki EU se redno preverjata. PPEU pred koncem januarja 2010 GS/VP, Svetu in Komisiji predloži izčrpno poročilo o izvajanju mandata. To poročilo predstavlja osnovo za oceno tega skupnega ukrepa v ustreznih delovnih skupinah in v PVO. V okviru splošnih prednostnih nalog glede razporejanja virov GS/VP naslovi na PVO priporočila za sklep Sveta o podaljšanju, spremembi ali prenehanju mandata.“. |
| --- | --- |

3.

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Pregled

Izvajanje tega skupnega ukrepa in njegova skladnost z drugimi prispevki EU se redno preverjata. PPEU pred koncem januarja 2010 GS/VP, Svetu in Komisiji predloži izčrpno poročilo o izvajanju mandata. To poročilo predstavlja osnovo za oceno tega skupnega ukrepa v ustreznih delovnih skupinah in v PVO. V okviru splošnih prednostnih nalog glede razporejanja virov GS/VP naslovi na PVO priporočila za sklep Sveta o podaljšanju, spremembi ali prenehanju mandata.“.

Člen 2

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Člen 3

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. septembra 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 272, 18.10.2005, str. 26.

1

(2)  UL L 46, 17.2.2009, str. 40.

2

---