# Az Európai Unió C 42/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.042.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 42 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. február 19. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.042.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 42

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. február 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 042/01 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 042/01

Euro-átváltási árfolyamok

1

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 042/02 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  ) | 2 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 042/03 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 3 |
| 2010/C 042/04 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 7 |
| 2010/C 042/05 | Bejegyzési kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 12 |
| 2010/C 042/06 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 16 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 042/02

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  )

1

2

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2010/C 042/03

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

3

2010/C 042/04

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

7

2010/C 042/05

Bejegyzési kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

12

2010/C 042/06

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 19.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. február 18.

2010/C 42/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3567 |
| JPY | Japán yen | 123,30 |
| DKK | Dán korona | 7,4432 |
| GBP | Angol font | 0,87040 |
| SEK | Svéd korona | 9,7913 |
| CHF | Svájci frank | 1,4651 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,0680 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,720 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 271,18 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7090 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0008 |
| RON | Román lej | 4,1351 |
| TRY | Török líra | 2,0633 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5115 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4177 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,5364 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9358 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9102 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 560,70 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,3581 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,2703 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2890 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 638,17 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6138 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,641 |
| RUB | Orosz rubel | 40,8190 |
| THB | Thaiföldi baht | 45,009 |
| BRL | Brazil real | 2,4886 |
| MXN | Mexikói peso | 17,4548 |
| INR | Indiai rúpia | 62,7810 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3567

JPY

Japán yen

123,30

DKK

Dán korona

7,4432

GBP

Angol font

0,87040

SEK

Svéd korona

9,7913

CHF

Svájci frank

1,4651

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,0680

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,720

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

271,18

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7090

PLN

Lengyel zloty

4,0008

RON

Román lej

4,1351

TRY

Török líra

2,0633

AUD

Ausztrál dollár

1,5115

CAD

Kanadai dollár

1,4177

HKD

Hongkongi dollár

10,5364

NZD

Új-zélandi dollár

1,9358

SGD

Szingapúri dollár

1,9102

KRW

Dél-Koreai won

1 560,70

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,3581

CNY

Kínai renminbi

9,2703

HRK

Horvát kuna

7,2890

IDR

Indonéz rúpia

12 638,17

MYR

Maláj ringgit

4,6138

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,641

RUB

Orosz rubel

40,8190

THB

Thaiföldi baht

45,009

BRL

Brazil real

2,4886

MXN

Mexikói peso

17,4548

INR

Indiai rúpia

62,7810

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 19.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/2

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 42/02

| 1. | 2010. február 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a (Lotte Group, Korea részét képező) KP Chemical Corporation tulajdonában lévő Lotte Chemical UK Limited különleges célú gazdasági egység által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás eszközvásárlás útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a felszámolás alatt álló és felszámolóbiztosain keresztül eljáró Artenius UK Limited felett. |
| --- | --- |

1.

2010. február 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a (Lotte Group, Korea részét képező) KP Chemical Corporation tulajdonában lévő Lotte Chemical UK Limited különleges célú gazdasági egység által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás eszközvásárlás útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a felszámolás alatt álló és felszámolóbiztosain keresztül eljáró Artenius UK Limited felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Artenius UK Limited esetében: tisztított tereftálsav-gyanta és polietilén-tereftalát- (PET-)gyanta gyártása és értékesítése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Artenius UK Limited esetében: tisztított tereftálsav-gyanta és polietilén-tereftalát- (PET-)gyanta gyártása és értékesítése,

| — | a KP Chemical Corporation esetében: petrolkémiai termékek gyártása és értékesítése. |
| --- | --- |

—

a KP Chemical Corporation esetében: petrolkémiai termékek gyártása és értékesítése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 19.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/3

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 42/03

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK (1) tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„ŚLIWKA SZYDŁOWSKA”

EK-szám: PL-PGI-0005-0634-23.07.2007.

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

„Śliwka szydłowska”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Lengyelország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

| Kategória | : | 1.6. osztály – | Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva |
| --- | --- | --- | --- |

Kategória

:

1.6. osztály –

Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A „śliwka szydłowska” kimagozatlan vagy kimagozott aszalt szilva, amely szárítási és füstölési eljáráson ment keresztül.

Az aszalt szilva alakja a fajtától függ és a lapítottól a hosszúkásig változhat. A gyümölcs jellemzően egyenletes, rugalmas húsú, és rendkívül tiszta, nagyon intenzív ízzel és füstölt aromával rendelkezik. Az aszalt szilvára jellemző még a rendkívül ráncos, ugyanakkor fénylő sötétkék árnyalatú héj.

A „śliwka szydłowska” mérete a felhasznált szilva fajtájától függ, és a tömegét tekintve egy kilogramm gyümölcs 50–160 szilvát tartalmaz. A késztermék víztartalma 35–45 %.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

Kizárólag a kékszilva (Prunus domestica L. ssp domestica) kultivárokat és származékait használják fel a „śliwka szydłowska” előállítására: Stanley, Amers, Węgierka Dąbrowicka, Empress, Oneida, Jojo, Top, Valjevka, President és Damacha. Ezeknek a fajtáknak a gyümölcse rendelkezik az aszaláshoz és füstöléshez kívánatos jellemzőkkel, ideértve a magas cukortartalmat és a viszonylag alacsony víztartalmat.

Kizárólag az érett és fogyasztásra kész gyümölcsöt szüretelik le és használják fel a „śliwka szydłowska” készítésére. A gyümölcsnek egészségesnek kell lennie, amelyen nem látszanak rothadás vagy mechanikai sérülés jelei, és nem lehetnek rajta rovarok, atkák és más kártevők által okozott látható károsodások. A felhasznált gyümölcsnek mentesnek kell lennie minden olyan egyéb károsodástól, szenyeződéstől vagy más nem meghatározott organizmustól, amely alkalmatlanná tenné a fogyasztásra.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

Az aszalóknak, ahol az aszalás és füstölés teljes folyamata zajlik, a 4. pontban megjelölt földrajzi területen kell elhelyezkedniük. A termelés kizárólag speciális, hagyományos Szydłów aszalókban engedélyezett. A termelési folyamat során használt faanyag tölgy-, gyertyán-, bükk- vagy gyümölcsfából származik. Más fafajták használata megengedett, de a gyantatartalmú fák (fenyőfélék) használata szigorúan tilos.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra, stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A „śliwka szydłowska” termelési területe a Szydłów-i körzet (108 km2), amely a Staszów-i kerületben, a Świętokrzyskie vajdaságban található.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A „śliwka szydłowska” termelési területe a Szydłów-i körzet területére korlátozódik. Ezt a területet rossz minőségű talaj jellemzi, amely azonban mészben igen gazdag (miocén mészkő). Az évi átlagos csapadékmennyiség általában 500-700 mm. Ugyanakkor a nyári hónapokban a területre alacsony csapadékmennyiség és viszonylag nagy mennyiségű napsütés jellemző. A vegetációs időszak hossza 200–215 nap között változik. Az ezen a területen gyümölcstermesztésre használt összes földterület mintegy 80 %-án termesztenek szilvát. A szilvaültetvények körülbelül 900 hektárnyi területet foglalnak el.

A helyi termelők könnyen hozzájutnak a nyersanyaghoz, és speciális aszaló létesítményekben történő feldolgozási módszert fejlesztettek ki. A helyiek által megtervezett és épített, az egyedi szakértelmükhöz igazodó, jellegzetes aszalók hozzátartoznak a Szydłów-i körzet tájképéhez. A 4. pontban meghatározott területen körülbelül 400 speciális aszaló található. Figyelembe véve, hogy a szóban forgó terület 108 km2, és a lakosság száma 2004-ben 5 118 fő volt, abban az évben átlagosan 13 lakosra jutott egy aszaló, és négyzetkilométerenként 3,7 aszaló volt. Ez vitathatatlan bizonyítéka a termék és a szóban forgó terület szoros összekapcsolódásának, és a helyi termelők szakértelmét is igazolja.

Kizárólag azokban az aszalókban készül a „śliwka szydłowska”, ahol a szilvát füst és forró levegő, és nem kizárólag forró levegő alkalmazásával lehet füstölni és aszalni. Az aszaló méretét a termelő egyéni szükségletei határozzák meg (a tálcák számát és méretét illetően). Az ajtók kinyitása után láthatóvá válnak a függőleges elrendezésű tárolóállványokon elhelyezett, „laski” néven ismert lyukacsos tálcák, amelyeket fiókként kihúzhatók. Ezek a tálcák fából készülnek. A legalacsonyabban elhelyezett tálca körülbelül 50 cm-re van a kemence aljától, amely a talajszint alatt fekszik. Az aszaló magassága nem haladhatja meg a 3 métert. A szilvaszemek átválogatása az épületen belül egy speciális asztalon történik.

A gyümölcsöt kézzel terítik szét a tálcákon. A gyümölcsöt úgy kell elhelyezni, hogy minden egyes szilvaszemet könnyen elérhessen a levegő és a füst. A gyümölcs méretétől függően eltérő számú rétegek kerülnek az egyes tálcákra, amelyek vastagsága nem haladhatja meg a 12 cm-t.

A szilvaszemeket a tálcák alatt található kemencében égetett keményfából származó forró levegő és füst segítségével szárítják és füstölik. A forró levegő és a füst keveréke keresztüláramlik a tálcákon és a rajtuk elhelyezett gyümölcsökön. A levegő és a füst gravitációs keringését használják ki a cél elérése érdekében. Az aszalóban a hőmérséklet 45 °C és 90 °C között változhat, a kemencébe helyezett fa mennyiségétől és fűtőértékétől függően. A gravitációs levegőáramlásnak köszönhetően a hőmérséklet az aszaló alsó szintjén a legmagasabb és a középső részén a legalacsonyabb. A teljes aszalási és füstölési folyamat átlagosan körülbelül 48 órát vesz igénybe, azonban az időtartam változhat a gyümölcs méretétől, az aszalóban fenntartott hőmérséklettől és a külső légköri tényezőktől, főként a hőmérséklettől és a nedvességtartalomtól függően.

Az egyenletesen megaszalódott és füstölt gyümölcsöt összegyűjtik a tálcákról. A gyümölcsöt kézzel gyűjtik össze és válogatják át. Minden termelő ellenőrzi (érzékszervi elemzéssel), hogy az aszalt szilvaszemek megfelelnek-e a termékleírásban szereplő követelményeknek, és hogy kellőképpen megaszalódtak és füstölődtek. Az aszalt szilvaszemeket egyenként ellenőrzik. Ezek után összegyűjtik azokat a gyümölcsöket, amelyek megfelelnek a követelményeknek, a maradékot pedig visszahelyezik az aszalóba.

A helyi termelők szakértelme többek között az aszalásra alkalmas megfelelő minőségű nyers szilvaszemek kiválasztásának képességét és a füstölési-aszalási folyamat ismeretét is jelenti. A füstölési-aszalási folyamat során az alábbiak tartoznak a végtermék minőségét befolyásoló alapvető helyi szaktudáshoz: a szilvaszemeknek a tálcákon történő elrendezése oly módon, hogy a forró levegő és a füst minden egyes szilvaszemet elérjen; a szilvaszemek kézzel történő átválogatása és átforgatása a tálcákon legalább naponta kétszer, biztosítva, hogy a tálcák a kemencétől megfelelő távolságban helyezkedjenek el; a füstölés és az aszalás idejének, valamint az aszalókban lévő levegő hőmérsékletének naponta történő meghatározása a gyümölcs méretétől és a füstölés és aszalás szükséges mértékétől függően; valamint minden egyes szilvaszem egyéni érzékszervi ellenőrzése a kiváló minőség, a termékjellemzők és a megfelelő füstölési és aszalási szint elérése érdekében.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „śliwka szydłowska” húsa jellemzően egyenletesen rugalmas állagú, amelyet mindvégig egyenletesen aszaltak és füstöltek, valamint nagyon intenzív és könnyen felismerhető füstös ízzel és aromával rendelkezik. Az aszalt szilvára jellemző még a rendkívül ráncos, de ugyanakkor fénylő sötétkék árnyalatú héj. Az értékesítés idején a „śliwka szydłowska” víztartalma magas (35–45 %). Az a tény, hogy a szilvaszemeket 12 cm-nél nem vastagabb rétegekben rendezik el az egyes tálcákon, és hogy a szemeket mindennap többször kézzel átforgatják, azt eredményezi, hogy a meleg levegő és a füst minden egyes szilvaszemet egyformán elér, így biztosítva a füstölődést és az aszalódást, és a „śliwka szydłowska” különleges tulajdonságainak kialakulását.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői, vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A „śliwka szydłowska” kapcsolata a régióval a helyi termelők egyéni szakértelmének köszönhető kimagasló minőségen és a régi termelési hagyománynak köszönhető hírnéven alapul.

A helyi termelők egyedi szakértelme és az általuk használt hagyományos termelési módszerek biztosítják a „śliwka szydłowska” kiváló minőségét. Az aszalók kialakítása és az alkalmazott aszalási módszer a helyi termelők szaktudásából fakad. A helyi termelők szaktudása és know-how-ja jelentősen eltér a Lengyelország más területein és a szomszédos régiókban alkalmazott módszerektől.

Az aszalók kialakítása biztosítja, hogy a levegő és a füst egyidejűleg keringjen, így aszalva és füstölve a szilvaszemeket. Az aszalókban a tálcák helyzetének a megváltoztatása és a „śliwka szydłowska” számára szükséges megfelelő hőmérséklet és aszalási idő meghatározása garantálja a termék kiváló minőségét, jellegzetességét, valamint füstölési és aszalási szintjét. Ez az egyedi helyi szakértelem nem található meg más régiókban.

A „śliwka szydłowska” hírneve az aszalt szilva készítésének régi hagyományaihoz kapcsolódik. Szydłów-ban a szilvaaszalás és -füstölés már a második világháború előtti időszakban is jellemző volt, amelyet a Szydłów-i körzetben végzett néprajzi kutatás is bizonyított. Ezen kutatás eredményei szerint a területen a szilvaaszalás mintegy 80 éves múltra nyúlik vissza. A Słowo Ludu-ban 1988. november 25-én megjelent „Szansa dla miasteczka” című újságcikk újranyomásában olvashatunk a „śliwka szydłowska” készítéséről és a hozzá kapcsolódó beszerzési problémákról. A korábbi évek termelési mennyiségéről a különböző felvásárló központok által 1964-ben és 1967-ben kibocsátott számlák alapján tájékozódhatunk. Jelenleg évente körülbelül 800 tonna „śliwka szydłowska” készül.

A 2006. augusztus 25-én az Echo Dnia – Echo Powiśla című újságban, a 2007. július 26-án a Gazeta Wyborcza – Kielce című lapban és a 2005-ben a Hasło Ogrodnicze 10. számában megjelent cikkek tanúsítják a termék jó hírét. A „śliwka szydłowska”-t a http://www.potrawyregionalne.pl („Sezon na śliwki”) weboldalon is ajánlják.

A termék jó hírnevét tükrözi az a tény is, hogy 2005-ben elnyerte a „Perła”-díjat.

Az elmúlt 10 évben egy többnapos, a terméket népszerűsítő különleges esemény – „Święto Śliwki” (Szilvafesztivál) – megrendezésére is sor került Szydłów-ban. A fesztivál egyik fő attrakciója a Szydłów-ban alkalmazott különleges, hagyományos tálcák segítségével történő szilvaaszalás bemutatása. Ezt a bemutatót külön feltüntetik a fesztivált népszerűsítő plakátokon.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(Az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 19.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/7

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 42/04

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK (1) tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„JABŁKA ŁĄCKIE”

EK-sz.: PL-PGI-0005-0617-05.07.2007

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

„Jabłka łąckie”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Lengyelország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa (mint a II. Mellékletben)

| 1.6. osztály: | Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva |
| --- | --- |

1.6. osztály:

Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

| 1. | A „jabłka łąckie” oltalom alatt álló elnevezés alatt kizárólag az alábbi almafajták gyümölcse értékesíthető:
  A „jabłka łąckie” sajátos jellemzői | Fajta | A gyümölcshéj színe | Pír (szín és a felület százaléka) | Átlagos savtartalom (g/kg) | Cukortartalom (brix) | Minimum keménység (kg/cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Extra osztály | I. osztály |
| 1 | IDARED és mutációi | sárga-zöld | piros > 55 % | piros > 35 % | 6,3 | > 10,5 | 5 |
| 2 | JONAGOLD és mutációi | sárga-zöld | élénkpirostól a mélypirosig > 40 % | élénkpirostól a mélypirosig > 18 % | 4,8 | > 10,5 | 5 |
| 3 | CHAMPION és mutációi | sárga-zöld | halvány rózsaszín csíkozat > 54 % | halvány rózsaszín csíkozat > 33,3 % | 5,1 | > 9,5 | 4,5 |
| 4 | LIGOL és mutációi | sárga-zöld | halványpiros csíkozat > 56 % | halványpiros csíkozat > 38 % | 6,0 | > 9,5 | 5 |
| 5 | GOLDEN DELICIOUS és mutációi | zöld-sárga | rózsaszín > 25 % | rózsaszín > 10 % | 5,2 | > 10,5 | 5 |
| 6 | GALA és mutációi | élénkzöld-sárga | piros > 40 % | piros > 20 % | 3,7 | > 10,5 | 5 |
| 7 | BOSKOOP | zöld-szürke–sárga | szürke-piros > 25 % | szürke-piros > 10 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 8 | RED BOSKOOP | zöld-szürke-sárga | piros > 55 % | piros > 37 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 9 | ELISE | zöld-sárga | piros > 75 % | piros > 53 % | 7,5 | > 10,5 | 5,5 |
| 10 | EARLY GENEVA | zöld-sárga | piros > 40 % | piros > 10 % | 9,2 | > 9,5 | 4,5 |
| 11 | TOPAZ | zöld-sárga | piros > 56 % | piros > 34 % | 9,0 | > 10,5 | 5 |
| 12 | LOBO | zöld-sárga | piros > 53 % | piros > 36 % | 5,2 | > 10,5 | 4,5 |
| 13 | RUBIN és mutációi | zöld-sárga | élénkpiros csíkozat > 40 % | élénkpiros csíkozat > 17 % | 6,9 | > 11 | 5 |
| 14 | GLOSTER | zöld-sárga | sötétpiros > 59 % | sötétpiros > 38 % | 5,9 | > 10,5 | 5,5 |
| 15 | JONAGORED és mutációi | sárga-zöld | sötétpiros > 75 % | sötétpiros > 54 % | 4,9 | > 10,5 | 5 |

1.

A „jabłka łąckie” oltalom alatt álló elnevezés alatt kizárólag az alábbi almafajták gyümölcse értékesíthető:

A „jabłka łąckie” sajátos jellemzői

Fajta

A gyümölcshéj színe

Pír (szín és a felület százaléka)

Átlagos savtartalom (g/kg)

Cukortartalom (brix)

Minimum keménység (kg/cm2)

Extra osztály

I. osztály

1

IDARED és mutációi

sárga-zöld

piros > 55 %

piros > 35 %

6,3

> 10,5

5

2

JONAGOLD és mutációi

sárga-zöld

élénkpirostól a mélypirosig > 40 %

élénkpirostól a mélypirosig > 18 %

4,8

> 10,5

5

3

CHAMPION és mutációi

sárga-zöld

halvány rózsaszín csíkozat > 54 %

halvány rózsaszín csíkozat > 33,3 %

5,1

> 9,5

4,5

4

LIGOL és mutációi

sárga-zöld

halványpiros csíkozat > 56 %

halványpiros csíkozat > 38 %

6,0

> 9,5

5

5

GOLDEN DELICIOUS és mutációi

zöld-sárga

rózsaszín > 25 %

rózsaszín > 10 %

5,2

> 10,5

5

6

GALA és mutációi

élénkzöld-sárga

piros > 40 %

piros > 20 %

3,7

> 10,5

5

7

BOSKOOP

zöld-szürke–sárga

szürke-piros > 25 %

szürke-piros > 10 %

12,0

> 11

5

8

RED BOSKOOP

zöld-szürke-sárga

piros > 55 %

piros > 37 %

12,0

> 11

5

9

ELISE

zöld-sárga

piros > 75 %

piros > 53 %

7,5

> 10,5

5,5

10

EARLY GENEVA

zöld-sárga

piros > 40 %

piros > 10 %

9,2

> 9,5

4,5

11

TOPAZ

zöld-sárga

piros > 56 %

piros > 34 %

9,0

> 10,5

5

12

LOBO

zöld-sárga

piros > 53 %

piros > 36 %

5,2

> 10,5

4,5

13

RUBIN és mutációi

zöld-sárga

élénkpiros csíkozat > 40 %

élénkpiros csíkozat > 17 %

6,9

> 11

5

14

GLOSTER

zöld-sárga

sötétpiros > 59 %

sötétpiros > 38 %

5,9

> 10,5

5,5

15

JONAGORED és mutációi

sárga-zöld

sötétpiros > 75 %

sötétpiros > 54 %

4,9

> 10,5

5

| 2. | A gyümölcs külső megjelenése a szóban forgó fajta sajátosságaitól függ. Az alapszín a szóban forgó fajta jellegzetessége, a pír az átlagnál egyértelműen intenzívebb. Egyes fajták viaszosan hamvasak. Előfordul, hogy a gyümölcs helyenként megbarnul. |
| --- | --- |

2.

A gyümölcs külső megjelenése a szóban forgó fajta sajátosságaitól függ. Az alapszín a szóban forgó fajta jellegzetessége, a pír az átlagnál egyértelműen intenzívebb. Egyes fajták viaszosan hamvasak. Előfordul, hogy a gyümölcs helyenként megbarnul.

| 3. | A „jabłka łąckie” terméknek az extra vagy az I. minőségi osztályba kell tartoznia. |
| --- | --- |

3.

A „jabłka łąckie” terméknek az extra vagy az I. minőségi osztályba kell tartoznia.

| 4. | A gyümölcshús keménysége szedéskor legalább 6,5 kg/cm2, a tárolási időszak végén pedig legalább 4,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

4.

A gyümölcshús keménysége szedéskor legalább 6,5 kg/cm2, a tárolási időszak végén pedig legalább 4,5 kg/cm2.

| 5. | A „jabłka łąckie” egyik jellegzetessége, hogy savtartalma viszonylag magas (3,7–12,0 g/kg), ezért a „jabłka łąckie”-ről azt mondják, olyan ízű, mint a friss hegyi levegő, más szóval jól megkülönböztethető, fanyar és aromás íze van. |
| --- | --- |

5.

A „jabłka łąckie” egyik jellegzetessége, hogy savtartalma viszonylag magas (3,7–12,0 g/kg), ezért a „jabłka łąckie”-ről azt mondják, olyan ízű, mint a friss hegyi levegő, más szóval jól megkülönböztethető, fanyar és aromás íze van.

| 6. | A cukortartalma 9 és 16 Brix-fok között változik. |
| --- | --- |

6.

A cukortartalma 9 és 16 Brix-fok között változik.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A termékleírás szerint a „jabłka łąckie”-t termesztő gyümölcsösöknek a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell elhelyezkedniük. A következő termesztési műveleteket szintén ezen területen kell elvégezni:

| — | metszés |
| --- | --- |

—

metszés

| — | trágyázás |
| --- | --- |

—

trágyázás

| — | öntözés |
| --- | --- |

—

öntözés

| — | gondozás |
| --- | --- |

—

gondozás

| — | raktározás (a csomagolás időpontjáig) |
| --- | --- |

—

raktározás (a csomagolás időpontjáig)

A termesztés valamennyi műveletét az integrált termesztési (Integrated Production, IP) rendszer elveit meghatározó jogszabályokkal összhangban végzik.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A „jabłka łąckie” csomagolásakor valamennyi termelő és vállalkozás szabványcímkét köteles használni. A címkét a Stowarzyszenie Łącka Droga Owocowa fogja terjeszteni. Ez a szövetség továbbítja a felügyeleti szerv felé a címkék terjesztésére vonatkozó részletes szabályokat. A szabályozás semmilyen módon nem részesítheti hátrányos megkülönböztetésben a szövetségen kívüli termelőket.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A „jabłka łąckie”-t a Nowy Sącz járásbeli Łącko, Podegrodzie és Stary Sącz városokban, valamint a Kis-Lengyelország (Małopolskie) vajdaságban található Limanowa járásbeli Łukowicában termesztik.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A „jabłka łąckie”-t a Kotlina Łąckában (a Łącko-medencében) fekvő területen termesztik. A területet keletről a Jazowski-hegység határolja, amelyen keresztül a Dunajec folyó a széles hegyközi Sącz-medencébe ömlik. Hegyvidéki elhelyezkedésből fakadóan a meghatározott földrajzi terület éghajlata enyhe, kedvez a növénytermesztésnek, a gyümölcstermesztéshez pedig különösen optimális körülményeket kínál.

A térség talaja tömör, vázmaradványtól mentes (vázmaradvány-tartalma kevesebb mint 10 %) vagy kis mértékben vázmaradványos (10–25 %). Ez lehetővé teszi, hogy a fák jobban gyökeret tudjanak ereszteni, anélkül, hogy az oxigén-, illetve vízháztartást jelentősebben megzavarnák. Mivel a talaj általában igen tömör, a lejtős vidék kedvező körülményeket teremt a gyümölcsfák ültetéséhez. A föld lejtője (a legtöbb gyümölcsös 5–15°-os dőlésszögű lejtőn helyezkedik el) azt jelenti, hogy a felesleges víz rendszeres időközönként el tud folyni. A tömör talajban jelentkező vízfelesleg végzetes hatással lenne a vízháztartásra, és gombás megbetegedések kialakulásához vezetne. Az évi átlag csapadékmennyiség 700 és 1 000 mm között változik. A łąckói térség egyik legfontosabb sajátossága a nappali és az éjszakai hőmérséklet között mért nagy eltérés. A gyümölcs érésének és szüretelésének időszakában a napi hőmérséklet-ingadozás gyakran a 10 °C-ot is meghaladja. Éjszakai fagy is nagyon gyakran előfordul.

A területen lakók évszázadok során tökélyre fejlesztett jártassága és jellegzetes temperamentumuk fontos szerepet játszott a területen folytatott gyümölcstermesztés fejlődésében. A történelem különböző időszakaiban ide utazó és az ezt a vidéket megfigyelő emberek kiemelték az itt lakók (akiket „fehér felföldiekként” is emlegetnek) precizitását, fogékonyságát, makacsságát és türelmét, amelyek a szóban forgó gazdasági ágazat fejlődését illetően fontos jellemvonások. Azt is hangsúlyozni kell, hogy a jobb minőség elérése és a természeti környezetben tett lehető legkisebb mértékű beavatkozás érdekében a helyi gyümölcstermesztők bevezették az integrált termesztési (IP) rendszert. A rendszer lényege, hogy a helyi gyümölcstermesztők kötelesek a termesztési módszereket a 4. pontban meghatározott területen jellemző éghajlati és talajviszonyokhoz igazítani. Ennek az a célja, hogy a „jabłka łąckie” sajátos minőségi jegyeit megőrizzék.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „jabłka łąckie” jellemzői:

| — | az adott fajtára jellemző átlagos pírnál intenzívebb pír (lásd. 3.2. pont), |
| --- | --- |

—

az adott fajtára jellemző átlagos pírnál intenzívebb pír (lásd. 3.2. pont),

| — | a gyümölcshús keménysége, amely szedéskor nem kevesebb, mint 6,5 kg/cm2, az alma tárolási periódusának végén pedig nem kevesebb, mint 4,5 kg/cm2, |
| --- | --- |

—

a gyümölcshús keménysége, amely szedéskor nem kevesebb, mint 6,5 kg/cm2, az alma tárolási periódusának végén pedig nem kevesebb, mint 4,5 kg/cm2,

| — | 9–16 Brix-fok között változó cukortartalom, |
| --- | --- |

—

9–16 Brix-fok között változó cukortartalom,

| — | magas teljes savtartalom (fanyar „jabłka łąckie” [több mint 7 g/kg]: Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneva; közepes savtartalmú „jabłka łąckie” [3,7–7,0 g/kg]: Idared és mutációi, Jonagold és mutációi, Champion és mutációi, Ligol és mutációi, Golden Delicious és mutációi, Gala és mutációi, Lobo, Rubin és mutációi, Gloster, Jonagored és mutációi), ezért mondják a „jabłka łąckie”-ra, hogy olyan, mint a „friss hegyi levegő”, vagyis más szóval jól megkülönböztethetően fanyar és aromás. |
| --- | --- |

—

magas teljes savtartalom (fanyar „jabłka łąckie” [több mint 7 g/kg]: Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneva; közepes savtartalmú „jabłka łąckie” [3,7–7,0 g/kg]: Idared és mutációi, Jonagold és mutációi, Champion és mutációi, Ligol és mutációi, Golden Delicious és mutációi, Gala és mutációi, Lobo, Rubin és mutációi, Gloster, Jonagored és mutációi), ezért mondják a „jabłka łąckie”-ra, hogy olyan, mint a „friss hegyi levegő”, vagyis más szóval jól megkülönböztethetően fanyar és aromás.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A „jabłka łąckie” és a 4. pontban meghatározott földrajzi terület közötti összefüggés egyrészt az 5.2. pontban ismertetett sajátos minőségi jellemzőkre vezethető vissza, amelyek az 5.1. pontban vázolt természeti tényezőkből fakadnak, másrészt pedig az alma hírnevére.

A nappali és az éjszakai hőmérséklet közötti nagy különbség jótékonyan hat a gyümölcs érzékszervi és fizikai-kémiai tulajdonságaira, különösen a pír mértékére, illetve az alma savtartalmára. A „jabłka łąckie” kivételes jellemzőit érzékszervi elemzések is alátámasztják. Ezek az elemzések igazolják, hogy a gyümölcs más földrajzi területekről vett almafajtákhoz képest a fenti tulajdonságokat, ideértve a keménységet is, jóval intenzívebben hordozza. A gyümölcs keménysége a szüreteléskor és a helyes tárolás után garantálja a „jabłka łąckie” roppanósságát.

A „jabłka łąckie” a termesztés hosszú időkre visszanyúló hagyományai miatt tett szert hírnevére, amit az is bizonyít, hogy már a 13. században is szállítottak friss szilvát és almát a łąckói vidékről Gdanskba (W. Bazelich, Historie starosądeckie, Kraków 1965, 173. o.). A łąckói vidék gyümölcsöseit 16. századi írásokban „majorsági kertek”-ként vagy „egyházközségi kertek”-ként említik. A 17. és a 18. században ezeken a területeken már nagy kiterjedésű gyümölcsösök helyezkedtek el. Egy 1698-ban végzett ellenőrzés során készített majorsági feljegyzések egyebek mellett arról tanúskodnak, hogy egyes parasztoknak napszámban gyümölcsöt kellett szedniük, és azt a majorhoz szállítaniuk.

1947 óta rendezik meg a „Dni Kwitnącej Jabłoni” (almavirágünnep) nevű rendezvényt. Az almavirágünnep a Dunajec folyón egy gát megépítését és a város elárasztását célzó tervek ellenzéséből és a łąckói gyümölcstermesztési hagyomány megvédelmezésének vágyából fakadt. A töretlen népszerűségnek örvendő ünnepet azóta minden év májusában megtartják. A rendezvényen helyi együttesek, rezesbandák és jól ismert lengyel előadók lépnek fel. A (gyümölcsöket, gasztronómiai különlegességeket, népművészeti tárgyakat stb. felvonultató) standok és a kiállítások egyaránt lenyűgözőek. Az almavirágünnepről a sajtó is hírt ad. Az ünnep során nemcsak az egész Lengyelországból érkező turisták, hanem mezőgazdasági intézetek és egyetemek tudósai és szakemberei is Łąckóba látogatnak. Ebből is látszik, hogy a helyi lakosság számára mennyire fontos gazdasági ágazatról van szó.

A „jabłka łąckie” hírnevét a médiajelenlét is alátámasztja, például a Telewizja Polska „Tyden” műsorában közvetített tudósítások (2007), valamint a Telewizja Trwam és a Telewizja Polonia egyes műsorai. Beszámoltak róla a Radio Kraków adón is, például a következő műsorokban: „Forum Ekonomiczne w Krynicy” (2006), „Owocobranie” (2006, 2007) és „Święto Kwitnącej Jabłoni” (2008). A sajtóban is megjelentek a termékkel kapcsolatos cikkek: „Jabłka łąckie produktem regionalnym” (Hasło Ogrodnicze, 2005), „Trzy pytania do ...” („Dziennik Polski”, 2007. július 6.), „Małopolski festiwal smaku” (az „Extra” című hetilap, 2008. július 17.), „Krapik tygrysem Europy” („Dziennik Polski”, 2007. július 30.), „Łącka Droga Owocowa” („Nasz Dziennik”, 2007. augusztus 2.), „Owoc pod ochroną” („Tarnowski Gość Niedzielny”).

Ahogyan az évek során egyre terjedt a „jabłka łąckie” hírneve, úgy nőtt az almatermelés volumene is. Hogy mekkora az alma jelentősége a 4. pontban meghatározott területen, azt az is mutatja, hogy az összes művelhető terület 80 %-án almát termesztenek. A szóban forgó területen az almafákból álló gyümölcsösök összesen 3 000 hektárnyi földterületet foglalnak el, ebből 50 % tartozik Łącko városához, 15 % Stary Sącz városához, 18,3 % Podegrodzie városához és 16,7 % Łukowica városához.

A „Konyhaművészeti Örökségünk” elnevezésű – a legjobb élelmiszer-ipari termék címéért zajló – hetedik országos verseny friss és elkészített növényi termékek kategóriájában a kis-lengyelországi „jabłka łąckie” nyerte az első díjat.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 19.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/12

---

Bejegyzési kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 42/05

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK (1) tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„LAPIN PORON KUIVALIHA”

EK-sz.: FI-PDO-0005-0384-19.10.2004

OEM ( X ) OFJ ( )

Ezen összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Maa- ja metsätalousministeriö (Mezőgazdasági és Erdészeti Minisztérium) |
| --- | --- |
| Cím: | PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Név:

Maa- ja metsätalousministeriö (Mezőgazdasági és Erdészeti Minisztérium)

Cím:

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 916054278

Fax

+358 916053400

E-mail:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Csoportosulás:

| Név: | Paliskuntain yhdistys (Rénszarvastartók Szövetsége) |
| --- | --- |
| Cím: | Koskikatu 33 A |
| FI-96100 Rovaniemi |
| SUOMI/FINLAND |

Név:

Paliskuntain yhdistys (Rénszarvastartók Szövetsége)

Cím:

Koskikatu 33 A

FI-96100 Rovaniemi

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 163316000

Fax

+358 163316060

E-mail:

Matti.Sarkela@paliskunnat.fi

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) Egyéb ( )

3.   A termék típusa:

| 1.2. osztály: | Húsok és húskészítmények (főzött, sózott, füstölt) |
| --- | --- |

1.2. osztály:

Húsok és húskészítmények (főzött, sózott, füstölt)

4.   Termékleírás:

(követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Elnevezés:

„Lapin Poron kuivaliha”

4.2.   Leírás:

A „Lapin Poron kuivaliha” (szárított lappföldi rénszarvashús) egész izomból (izomcsoportból) és izomdarabokból készül. Az izmok közötti kötőszövetek láthatóak, zsír azonban szabad szemmel alig észlelhető bennük. A hús nagyon finom erezetű és sűrű, rostok külön-külön a vágott felszínen nem látszanak. Erezete más szárított húsokénál finomabb. A vágott felszín struktúrája a termék szárazságától függően matt és sima. A vágott felszín más típusú húsokhoz képest sötétebb, a hús további megkülönböztető jegye a barnás árnyalat.

A kész termék különböző alakú, 1–5 cm vastag és 10–20 cm hosszú, különböző alakú darabokat vagy szeleteket jelent. A termék tömege száz, illetve néhány száz gramm között változik.

A szárítás következtében a „Lapin Poron kuivaliha” víztartalma alacsony, fehérjetartalma ennek megfelelően nagyon magas. A szárítás tényét figyelembe véve a termék zsírtartalma alacsony. A termék a húsok átlagos pH-értékét mutatja. A kötőszövetek fehérjetartalma viszonylag alacsony. A sótartalomnak a tartósság és az élelmiszer-egészségügyi biztonság érdekében elég magasnak kell lennie. Az alábbiakban bemutatunk öt tipikus mintára vonatkozó átlagértéket és szórást:

| | Víztartalom (%) 40,6 (2,8) |
| --- | --- |

Víztartalom (%) 40,6 (2,8)

| | Fehérjetartalom (%) 43,6 (2,3) |
| --- | --- |

Fehérjetartalom (%) 43,6 (2,3)

| | amelyből a kötőszövetben (%) 3,1 (0,9) |
| --- | --- |

amelyből a kötőszövetben (%) 3,1 (0,9)

| | Zsírtartalom (%) 4,7 (1,6) |
| --- | --- |

Zsírtartalom (%) 4,7 (1,6)

| | Sótartalom (%) 5,4 (2,0) |
| --- | --- |

Sótartalom (%) 5,4 (2,0)

| | pH-érték 5,69 (0,19) |
| --- | --- |

pH-érték 5,69 (0,19)

A szárított hús íze viszonylag erőteljes. Mind ízre, mind szagra a rénszarvashús tipikus erős aromáját hordozza. Ez az aroma nem kifejezetten vadhússzerű, inkább a rénszarvashúsra jellemző. A sós íz a különösen magas fehérjetartalomnak köszönhetően enyhe. A szín lehet sötétvörös, barna vagy akár majdnem fekete is. A szárítás következtében a szélek sötétebbek.

A termék struktúrája a felszínen kemény, belül lágyabb. A termék izmok közötti kötőszöveteket is tartalmaz, és ezek – a belső kötőszövettel ellentétben – jól érzékelhetők ízleléskor. A termék, bár belül lágy, ha hajlítják, nem könnyen válik szét, rágáskor azonban szétválik, és omlós, nem rágós. Az omlósság a hús jellegzetes tulajdonsága, az izmok közötti kötőszövetek szintén könnyedén szétválnak, így a húst könnyű lenyelni.

4.3.   Földrajzi terület:

A „Lapin Poron kuivalihát” a 65. és a 70. északi szélességi fok között elterülő finnországi rénszarvastartási területeken állítják elő, dolgozzák fel, és csomagolják. A terület a finn rénszarvastartási törvény (848/1990) értelmében magában foglalja Kemi és Tornio város, valamint Keminmaa önkormányzat kivételével Lappi megye területét, továbbá Oulu megyén belül Hyrynsalmi, Kuivaniemi, Kuusamo, Pudasjärvi, Suomussalmi, Taivalkoski és Yli-Ii önkormányzat területét, illetve Puolanka, Utajärvi és Ylikiiminki önkormányzatoknak a Kiiminkijoki folyó és a Puolanka–Hyrynsalmi országúttól északra fekvő területeit.

4.4.   A származás igazolása:

A finnországi rénszarvastartási jogszabályok értelmében a rénszarvas fülébe közvetlenül a születést követően, illetve legkésőbb a vágás előtt a tulajdonosának a jele kerül. Amikor a vágóállatok kiválasztása megtörténik, és azokat elkülönítik az életben maradó rénszarvasoktól, a legelőterületen történő kiválasztás során a fülükön vágási jelzéssel – számmal – látják el őket. Ez a szám a feldarabolásig az állat testén marad. A felvágott húst a darabolás után vágási és feldolgozási tételszámmal látják el, amely a terméket egészen a fogyasztóig elkíséri. A vágóüzem és a húsfeldolgozó köteles számon tartani a beérkező hasított testeket és egyéb húsokat, valamint az onnan kikerülő húsokat. A vágóüzemeket és a húsfeldolgozókat az önkormányzati felügyeleti hatóságok felügyelik. Emellett a 2006. április 21-i európai bizottsági eltérés értelmében a szárított rénszarvashúst az elsődleges előállítás helyéről közvetlenül a fogyasztónak is értékesíteni lehet.

A teljes előállítási lánc ellenőrzését a finn Élelmiszer-biztonsági Hivatal (Evira), illetve a Mezőgazdasági és Erdészeti Minisztérium fennhatósága alatt álló megyei kormányzatok végzik. Az ellenőrzést a helyi élelmiszer-felügyeleti hatóság látja el.

4.5.   Az előállítás módja:

A „Lapin Poron kuivaliha” a finn rénszarvastartási területen született, nevelt és levágott rénszarvasból készül. A rénszarvasok a természetes legelőkön tavasszal, nyáron, ősszel és tél elején, a vágás előtt szabadon legelnek. Ez idő alatt gyűjtik össze szinte az összes táplálékukat a meghatározott földrajzi területen található természetes élelemforrásokból. A rénszarvasok fő táplálékául fűfélék, gombák és zuzmófélék szolgálnak. A vágórénszarvasok 70–75 %-a 5–8 hónapos borjú, melyek vágási tömege mintegy 22 kg. Egy kifejlett nőstény rénszarvas átlagos tömege körülbelül 35 kg, míg a legnagyobb kifejlett hímek vágási tömege a 70–80 kg-ot is elérheti.

A „Lapin Poron kuivaliha” alapanyaga a színhús, a rostélyos, a lapocka, a hátszín, illetve az oldal- és hasi darabok, amelyek főként P0 típusú húsból, a szárított hús előállításához használt alaptípusból származnak (a betű a „rénszarvas” jelentésű finn „poro” szó rövidítése, a szám az osztályt jelöli). PE típusú – „extra” – hús (pl. a rostélyos és a színhús) is, illetve bizonyos mértékig P1 típusú hús (pl. nyak, oldal- és hasi darabok) is használható. A típusok közötti különbségeket és az értékesítésre szánt húsfajták felhasználási módját a Rénszarvastartók Szövetsége által készített, a rénszarvastartásban alkalmazott rénszarvashús-osztályozás (2005) ismerteti. A típusok egymástól a húsok zsír-, illetve hártyatartalmában térnek el.

A „Lapin Poron kuivaliha” előállításához használandó rénszarvashúsról eltávolítják a felszínen, illetve az üregekben található zsírt, a vastag kötőszöveti hártyákat, az esetleges véraláfutásokat és foltokat. A termék elkészítése a keményebb húsok, a rostélyos, a csontos lapocka, a színhús és a csigolyaizom felszeletelésével és rendszerint csontozásával kezdődik. A kicsontozott húst ezután körülbelül 5 cm vastag, különböző méretű, meghatározott formájú darabokra vágják. A hasított test többi részében benne hagyják a csontot, majd azt szintén megfelelő méretű, meghatározott formájú darabokra vágják.

A húst a lehető legrövidebb idő alatt, kis tételekben dolgozzák fel, nehogy túlságosan felmelegedjék. Az engedéllyel rendelkező vágási üzemekben a hús hőmérséklete a vágás során nem emelkedhet +7 °C fölé.

A húst hússózó kádban vagy sózókereten sózzák. A sózás történhet bedörzsöléssel, és ekkor a só mennyisége a friss hús tömegének körülbelül 3 %-a. Amennyiben a húst sós vízben sózzák, a víz sótartalma körülbelül 6 vagy 7 %. A sózás és az előérlelés 3–14 napig tart.

A húst sózás után kiteszik a szabadba szárítás céljából. A szárítás a föld felett megfelelő magasságban, olyan fedett helyen történik, amelyet a hús szárítására építettek vagy jelöltek ki, és amely az élősködők távol tartása érdekében kellően masszív padlózattal és hálóval van ellátva. A húst fémből vagy más nem porózus anyagból (műanyag kötél) készült, tiszta kampókkal felakasztják a szárítórúdra.

A szárítás, melyre február és április között kerül sor, az időjárási viszonyok függvényében 3–6 hétig tart. Ahogyan a hús puhul és érik, a friss hús tömegének 40–60 %-a elpárolog, és a termék így nyeri el erőteljes aromáját. A hús állapotát a szárazság mértékének rendszeres ellenőrzésével és a hús kóstolásával ellenőrzik. Ha a húst túl hosszú ideig szárítják, beszürkül, és ízetlenné válik.

A „Lapin Poron kuivaliha” termékeket legalább száz és legfeljebb néhány száz grammos kiszerelésben, engedélyezett élelmiszer-csomagolóanyagba csomagolják.

Az olyan rénszarvashúst, amelynek esetében a „Lapin Poron kuivaliha” eredetmegjelölést fogják alkalmazni, a termék minőségének biztosítása és a minőségromlás, illetve különösen az érzékszervi jegyek minőségromlásának megakadályozása érdekében a meghatározott földrajzi területen, azaz a finnországi rénszarvastartó területen kell csomagolni. A száradás a szabadban, az időjárási körülményeknek (szél, fagy, a nap melege) köszönhetően következik be. A szárítási folyamatot gondosan ellenőrzik, hogy a termék megfelelő mértékben megérjen, és hogy a hús érzékszervi jellegzetességei megmaradjanak. A „Lapin Poron kuivaliha” előállítása során döntő tényező annak megállapítása, hogy a hús szabadban történő szárítását mikor kell befejezni. Ehhez a területen élő szakértők speciális jártassága szükséges. Noha a „Lapin Poron kuivaliha” sovány hús, a zsír megváltoztathatja a hús ízét és más érzékszervi jellemzőit, ha rosszul dolgozzák fel, vagy ha túl sokáig érintkezik a levegővel. Emellett az a cél, hogy biztosítsák a termék eredetének a teljes nyomon követhetőségét, hogy ne tévesszék meg a fogyasztókat, hogy a számukra kínált termék valóban a származási helyről származzon és ott készüljön, illetve hogy az egész előállítási lánc során lehetségessé tegyék az ellenőrzést.

4.6.   Kapcsolat:

A rénszarvashús előállítói a finnországi rénszarvastartási területen élő, hivatásos rénszarvastartók, akiknek majdnem 20 %-a az Európai Unióban őslakos számi (lapp) népcsoport tagja. A rénszarvastartó munkája a rénszarvasokkal és a húsukkal kapcsolatosan évszázadokon keresztül felhalmozott tudásra épül. A szárított hús első írásos említése 16. századi könyvelési feljegyzésekben és Olaus Magnus Az északi népek története című, 1555-ben keletkezett munkájának Finnországot ismertető részében szerepel. Ezt követően a szárított rénszarvashúst legkorábban főleg a 17. és 18. századi felfedezők írásaiban említik.

A rénszarvashúst hagyományos módszerekkel szárítják, például a legtöbb rénszarvashús-feldolgozó üzem rénszarvas-tulajdonos családok birtokában van. A rénszarvastartási területen a fenti rénszarvashús-feldolgozók mindegyikének részvételével egyedülálló szakértői hálózat épül fel. A feldolgozók birtokában vannak mindannak a módszernek és kapacitásnak, amellyel a rénszarvastartási területen előállított rénszarvashús egy részéből hagyományos módszerekkel „Lapin Poron kuivalihát” készítenek.

A „Lapin Poron kuivalihát” évszázados múltra visszatekintő módszereket alkalmazva a szabadban, levegőn szárítják. A szárítás február és április között, a föld felett megfelelő magasságban, olyan fedett térben történik, amelyet a hús szárítására építettek vagy jelöltek ki, és amely az élősködők távol tartása érdekében kellőképpen masszív padlózattal és hálóval van ellátva. A szárított rénszarvashúst sikeresen csak az északi vidékeken lehet elkészíteni, ahol a késő téli hőmérséklet-ingadozás kellőképpen nagy. Az északi éghajlaton a jelentős, – 30 °C-tól + 7 °C-ig terjedő késő téli hőmérséklet-ingadozások teszik porhanyóssá a húst, és adnak neki természetes ízt. A szárított rénszarvashúst a régió egyéb természeti jellemzői, többek között az egymástól jól elkülönülő évszakok, a rénszarvas étrendje, valamint a rénszarvashús alapanyagának kiválasztása és feldolgozása során használt hagyományos módszerek teszik azzá, ami: jellegzetes ízű rénszarvashús-termékké.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név: | Finn Élelmiszer-biztonsági Hivatal (Evira) |
| --- | --- |
| Cím: | Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Név:

Finn Élelmiszer-biztonsági Hivatal (Evira)

Cím:

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 20772003

Fax

+358 207724350

E-mail:

kirjaamo@evira.fi

4.8.   Címkézés:

A „Lapin Poron kuivaliha” termékeket különböző méretű, engedélyezett élelmiszer-csomagolásban kiszerelve tárolják és forgalmazzák. A csomagolás külsején (pl. bélyeg vagy matrica formájában) feltüntetik a „Lapin Poron kuivaliha” jelzést, valamint a „suojattu alkuperänimitys” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) feliratot vagy az annak megfelelő hivatalos közösségi jelzést. Ezenkívül meg kell jelölni, hogy kifejlett állat vagy borjú húsáról van-e szó. Hasonló jelzések a közvetlenül értékesített hús esetében is kötelezőek.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 19.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/16

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 42/06

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. (1) A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„VASTEDDA DELLA VALLE DEL BELÌCE”

EK-szám: IT-PDO-0005-0661-26.11.2007

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés:

„Vastedda della valle del Belìce”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa (III. melléklet):

| 1.3. osztály: | Sajtok |
| --- | --- |

1.3. osztály:

Sajtok

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A „Vastedda della valle del Belìce” OEM olyan „pasta filata” típusú (azaz gyúrt) juhsajt, amely frissen fogyasztandó és forgalomba hozatalakor az alábbi jellemzőkkel rendelkezik: jellegzetes, lángos formájú, felszíne enyhén domború; átmérője 15 és 17 cm közötti, magassága 3–4 cm; tömege mérettől függően 500–700 g; felülete nem kérges, elefántcsont színű, sima, tömör, foltoktól és ráncoktól mentes; világos szalmasárga színű bevonat megengedett; a sajttészta egységesen fehér színű, sima, nem szemcsés, a kézi nyújtásból eredő esetleges csíkokkal; nem lyukacsos, vagy csak elvétve tartalmaz lyukat, nem nedves; a friss juhtej jellegzetes aromájával rendelkezik, édes, friss és kellemes ízzel, enyhén savanykás jegyekkel; szárazanyaghoz viszonyított zsírtartalma legalább 35 %, míg a friss termék zsírtartalma legalább 18 %, szárazanyaghoz viszonyított nátrium-klorid (só) tartalma nem haladhatja meg az 5 %-ot, friss terméknél pedig a 2,7 %-ot.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

A „Vastedda della valle del Belìce” OEM sajt természetes erjedésből származó savtartalommal rendelkező nyers, teljes juhtejből – a Valle del Belìce fajtához tartozó, a 4. pontban meghatározott területen található tenyészetekből származó juh tejéből – készül.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

A juhok takarmányozási rendszere természetes és/vagy telepített legelőről származó friss takarmányból, a 4. pontban meghatározott termesztési területről származó szénából és szalmából, búzából és vegetatív melléktermékekből áll (a szőlősorok mentén növő fű, a téli metszésből származó olajfaágak, fügekaktusz húsos levele, és szőlőlevél a szüret után). A takarmány kiegészíthető szemes gabonával, hüvelyes növényekkel és egyszerű vagy összetett, NEM GMO-koncentrátumokkal, a takarmányadag szárazanyag-tartalmának legfeljebb 50 %-áig. A takarmányozásban tilos az állati eredetű termékek, továbbá a görögszéna (Trigonella), a tápióka és a manióka növény vagy részeinek (magvainak) használata.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni:

A tejtermelés és a sajtkészítés műveleteit a meghatározott területen kell végezni.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A terméket, amelynek átmérője 15–17 cm közötti, magassága pedig 3–4 cm közötti kell, hogy legyen, hermetikusan zárt polietilén csomagolásban kell forgalomba hozni. Mivel friss termékről van szó, a csomagolást ugyanabban az üzemben kell végezni, ahol a sajtot készítik, a minőség biztosítása és különösen a sajt őshonos tejbaktériumokban gazdag mikrobiológiai jellegének megőrzése érdekében, amely a terméket „élővé” és folyamatosan változóvá teszi.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A Vastedda della valle del Belìce sajt polietilén csomagolásának külső oldalán elhelyezett címkén az elnevezés logóján kívül fel kell tüntetni a „Vastedda della valle del Belìce” feliratot is. A logó kiadványokban és promóciós anyagokban is felhasználható.

Megengedett a névre, cégnévre vagy védjegyekre utaló megjelölések használata azzal a kikötéssel, hogy ez utóbbiaknak ne legyen dicsérő jelentése, és ne legyenek alkalmasak a fogyasztó megtévesztésére, továbbá a megjelöléseket az OEM jelzésnél lényegesen kisebb betűmérettel kell feltüntetni.

Image

A logó kör alakú, amelynek kerületén balról jobbra, egy sorban, sötétzöld színnel a „Vastedda della valle del Belìce” felirat, míg belül, az alsó részen balról jobbra, egy sorban, fehér színnel a „Denominazione d’Origine Protetta” felirat olvasható.

A logó belső részében, a kör felső részén egy stilizált nap látható, határozott kontúrokkal, világos sárga színben, amelynek csúcsából kiválik egy „V” betűt formázó, szeletre emlékeztető rész; a napból 11, cikkely alakú, sárga színű sugár indul ki, világoskék eget ábrázoló háttér előtt.

Lejjebb, a logó középső részén két zöld domb metszi egymást „V” betűt formázva, amelyet még jobban láthatóvá tesznek a dombok felső részén látható világoszöld csíkok.

Jobb oldalon, sárga vonalakkal, két lépcsőfokon álló, négy oszlopos dór templom részletének stilizált ábrázolása látható, mindegyik oszlop tetején oszlopfővel; az oszlopfőkön nyugszik az áthidaló gerenda és a ferde tető. A logó átmérőjének a „Vastedda della valle del Belìce” felirattal együtt 4 cm-nek kell lennie.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A juhtenyésztés, a tejtermelés, a tejfeldolgozás és a Vastedda della valle del Belìce OEM sajt érlelésének földrajzi területe az alábbi települések közigazgatási területét foglalja magában:

| | Agrigento megyében: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce és Sciacca; |
| --- | --- |

Agrigento megyében: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce és Sciacca;

| | Trapani megyében: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa és Vita; |
| --- | --- |

Trapani megyében: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa és Vita;

| | Palermo megyében: Contessa Entellina, valamint Bisacquino település San Biagio kerülete. |
| --- | --- |

Palermo megyében: Contessa Entellina, valamint Bisacquino település San Biagio kerülete.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A Vastedda della valle del Belìce sajt előállítási területét a mészköves barnaföld, kőzettalaj, regosol és vertisol talajok, valamint természetes és telepített – természetes növényekben és helyi ökotípusokban gazdag, a botanikai összetétel szempontjából hüvelyesekből, pázsitfűfélékből és keresztesvirágúakból álló – legelők jellemzik. Az állatok takarmányozásának alapját ezek a növények képezik, amelyekről számos tudományos tanulmány kimutatta, hogy a sajt kémiai összetételének és aromájának módosítása révén befolyásolják a sajtkészítést.

A Vastedda della valle del Belìce sajt előállítási területének éghajlati tényezői különböznek Szicília más területeinek jellemzőitől. A Valle del Belìce völgyben mért legmagasabb (35 °C) és legalacsonyabb (9 °C) hőmérsékletnek és az előállítási terület speciális hegyrajzának köszönhetően a területen nincsenek olyan hirtelen éghajlatváltozások, amelyek befolyásolhatnák a Vastedda della valle del Belìce sajtra jellemző őshonos sajtkészítési mikroflórát.

Ezenkívül a Valle del Belìce völgyben mindig is a ma „Valle del Belìce” fajtaként ismert, kiváló tejtermelési jellemzőkkel bíró őshonos juhok tejét használták a Vastedda előállítására.

A Vastedda della valle del Belìce elválaszthatatlanul kötődik a terület sajátos talajához, az őshonos növényzethez, a mesterek által a tejfeldolgozási technológia terén szerzett szakértelemhez, valamint a hagyományos, fából és nádból készített sajtkészítő felszerelésekhez, amelyekbe befészkelik magukat az őshonos mikroflóra törzsek, amelyek a maga nemében egyedülállóvá teszik a Vastedda della valle del Belìce sajtot.

5.2.   A termék sajátosságai:

Bár a Vastedda valle del Belìce nem az egyetlen, de mindenképpen a kevés „pasta filata” jellegű juhsajt egyike. Íze jellegzetes, a friss juhsajtra jellemző íz, enyhén savanykás, de sohasem csípős. A sajttészta tömör, fehér színű, a kézi nyújtásból eredő néhány csíkkal. Formája jellegzetes, lángos alakú, enyhén domború felszínnel.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A Vastedda della valle del Belìce sajt előállítási területén a juhtenyésztés és a sajtkészítés ősi hagyományokra tekint vissza. A tenyésztés ma is hagyományos módon, a juhok szükségleteinek és jólétének teljes mértékben megfelelő akolban zajlik, ami pozitív hatással van a Vastedda della valle del Belìce sajt készítéséhez használt tej minőségére. A természetes és telepített legelők botanikai összetétele befolyásolja a tej kémiai és aromatikus összetételét, ami különleges ízt és aromát ad a sajtnak. A termék végső ízének és aromájának meghatározásában alapvető szerepet játszik az oltó kézi előkészítése, amely sajátos enzimállományt biztosít a sajtnak, valamint a sajttészta nádból készült formákban történő savanyítása, amelyet kizárólag a területre jellemző természetes mikroflóra okoz.

Ezenkívül a valódi kézi nyújtás különleges szakértelmet igényel, figyelembe véve, hogy a juhtej kevéssé alkalmas „pasta filata” jellegű sajtok készítésére.

A Vastedda név a sajt nyújtás után felvett formájából származik, ugyanis a sajtot a „vastedda” nevű mély kerámiatányérban tömörítik, és így kapja cipó formáját.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(Az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése alapján)

Ez a közigazgatási szerv, azzal, hogy a „Vastedda della Valle del Belìce” OEM elismerésére irányuló javaslatát a Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönye) 2007. október 13-i, 239. számában közzétette, elindította a belföldi kifogásolási eljárást.

A termékleírás konszolidált szövege megtekinthető az alábbi hivatkozásra való kattintással:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

vagy

közvetlenül a minisztérium honlapján (http://www.politicheagricole.it) a „Prodotti di Qualità” címszóra (a képernyő bal oldalán), majd a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” (az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálat tárgyát képező termékleírások) hivatkozásra kattintva.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---