# Официален вестник C 321/2009

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2009.321.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 321 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5229 декември 2009 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2009.321.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 321

Издание на български език

Информация и известия

Година 5229 декември 2009 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Съвет |
| 2009/C 321/01 | Резолюция на Съвета от 18 декември 2009 година относно европейски подход на сътрудничество по отношение на мрежовата и информационната сигурност | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Съвет

2009/C 321/01

Резолюция на Съвета от 18 декември 2009 година относно европейски подход на сътрудничество по отношение на мрежовата и информационната сигурност

1

| | II   Известия |
| --- | --- |
| | ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2009/C 321/02 | Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО — Случаи, в които Комисията няма възражения (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2009/C 321/02

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО — Случаи, в които Комисията няма възражения (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2009/C 321/04 | Обменен курс на еврото | 10 |
| 2009/C 321/05 | Становище на Консултативния комитет по ограничителни споразумения и господстващо положение, дадено на неговото 432-ро заседание от 14 септември 2007 г., относно проекторешение, свързано с дело COMP/38710 — Битум Испания | 11 |
| 2009/C 321/06 | Становище на Консултативния комитет по ограничителни практики и господстващо положение, дадено на заседанието му от 28 септември 2007 г., относно проекторешението във връзка с дело COMP/38710 — Битум Испания (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Окончателен доклад на служителя по изслушването по дело COMP/38710 — Битум Испания (съгласно членове 15 и 16 от Решение 2001/462/ЕО, ЕОВС на Комисията от 23 май 2001 г. относно мандата на служителите по изслушването в някои производства по конкуренция — ОВ L 162, 19.6.2001 г., стр. 21) | 13 |
| 2009/C 321/08 | Резюме на решението на Комисията от 3 октомври 2007 година относно производство съгласно член 81 от Договора за ЕО (дело COMP/38710 — Битум Испания) (нотифицирано под номер C(2007) 4441 окончателен) | 15 |
| 2009/C 321/09 | Съобщение на Комисията във връзка с прилагането на Директива 2006/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно машините и за изменение на Директива 95/16/ЕО (преработена версия)(Публикуване заглавията и номерата на хармонизираните стандарти, попадащи в обсега на директивата)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2009/C 321/04

Обменен курс на еврото

10

2009/C 321/05

Становище на Консултативния комитет по ограничителни споразумения и господстващо положение, дадено на неговото 432-ро заседание от 14 септември 2007 г., относно проекторешение, свързано с дело COMP/38710 — Битум Испания

11

2009/C 321/06

Становище на Консултативния комитет по ограничителни практики и господстващо положение, дадено на заседанието му от 28 септември 2007 г., относно проекторешението във връзка с дело COMP/38710 — Битум Испания (2)

12

2009/C 321/07

Окончателен доклад на служителя по изслушването по дело COMP/38710 — Битум Испания (съгласно членове 15 и 16 от Решение 2001/462/ЕО, ЕОВС на Комисията от 23 май 2001 г. относно мандата на служителите по изслушването в някои производства по конкуренция — ОВ L 162, 19.6.2001 г., стр. 21)

(съгласно членове 15 и 16 от Решение 2001/462/ЕО, ЕОВС на Комисията от 23 май 2001 г. относно мандата на служителите по изслушването в някои производства по конкуренция — ОВ L 162, 19.6.2001 г., стр. 21)

13

2009/C 321/08

Резюме на решението на Комисията от 3 октомври 2007 година относно производство съгласно член 81 от Договора за ЕО (дело COMP/38710 — Битум Испания) (нотифицирано под номер C(2007) 4441 окончателен)

(нотифицирано под номер C(2007) 4441 окончателен)

15

2009/C 321/09

Съобщение на Комисията във връзка с прилагането на Директива 2006/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно машините и за изменение на Директива 95/16/ЕО (преработена версия)(Публикуване заглавията и номерата на хармонизираните стандарти, попадащи в обсега на директивата)
   (
  1
  )

(Публикуване заглавията и номерата на хармонизираните стандарти, попадащи в обсега на директивата)

1

18

| | V   Обявления |
| --- | --- |
| | АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Съвет |
| 2009/C 321/10 | Удължаване на срока на валидност на списъците на успешно преминалите конкурс кандидати | 19 |
| | ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ |
| | Комисия |
| 2009/C 321/11 | Държавна помощ — Румъния — Държавна помощ C 28/09 (ex N 433/09) (Мерки за подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Покана за представяне на мнения съгласно член 88, параграф 2 от Договора за ЕО) (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Комисия |
| 2009/C 321/14 | Публикуване на заявление за признаване на традиционно наименование съгласно предвиденото в член 33 от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията | 38 |
| 2009/C 321/15 | Публикуване на заявление за признаване на традиционно наименование съгласно предвиденото в член 33 от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията | 40 |

V   Обявления

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Съвет

2009/C 321/10

Удължаване на срока на валидност на списъците на успешно преминалите конкурс кандидати

19

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ

Комисия

2009/C 321/11

Държавна помощ — Румъния — Държавна помощ C 28/09 (ex N 433/09) (Мерки за подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Покана за представяне на мнения съгласно член 88, параграф 2 от Договора за ЕО) (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

ДРУГИ АКТОВЕ

Комисия

2009/C 321/14

Публикуване на заявление за признаване на традиционно наименование съгласно предвиденото в член 33 от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията

38

2009/C 321/15

Публикуване на заявление за признаване на традиционно наименование съгласно предвиденото в член 33 от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Съвет

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/1

---

РЕЗОЛЮЦИЯ НА СЪВЕТА

от 18 декември 2009 година

относно европейски подход на сътрудничество по отношение на мрежовата и информационната сигурност

2009/C 321/01

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

I.   КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД:

| 1. | Съобщението на Комисията от 31 май 2006 г. относно „Стратегия за сигурност на информационното общество“, което предлага процес на „диалог, партньорство и оправомощаване“ с участието на държави-членки и заинтересовани страни от частния сектор; |
| --- | --- |

1.

Съобщението на Комисията от 31 май 2006 г. относно „Стратегия за сигурност на информационното общество“, което предлага процес на „диалог, партньорство и оправомощаване“ с участието на държави-членки и заинтересовани страни от частния сектор;

| 2. | Съобщението на Комисията от 12 декември 2006 г. относно „Европейска програма за защита на критичната инфраструктура“, която има за цел да повиши защитата на критичните инфраструктури в ЕС и да създаде рамка на ЕС за защита на критичните инфраструктури; |
| --- | --- |

2.

Съобщението на Комисията от 12 декември 2006 г. относно „Европейска програма за защита на критичната инфраструктура“, която има за цел да повиши защитата на критичните инфраструктури в ЕС и да създаде рамка на ЕС за защита на критичните инфраструктури;

| 3. | Директивата на Съвета от 8 декември 2008 г. относно установяването и означаването на европейски критични инфраструктури и оценката на необходимостта от подобряване на тяхната защита; |
| --- | --- |

3.

Директивата на Съвета от 8 декември 2008 г. относно установяването и означаването на европейски критични инфраструктури и оценката на необходимостта от подобряване на тяхната защита;

| 4. | Резолюцията на Съвета от 22 март 2007 г. относно Стратегия за сигурност на информационното общество в Европа; |
| --- | --- |

4.

Резолюцията на Съвета от 22 март 2007 г. относно Стратегия за сигурност на информационното общество в Европа;

| 5. | Заключенията на Съвета от 19—20 април 2007 г. относно европейска програма за защита на критичната инфраструктура; |
| --- | --- |

5.

Заключенията на Съвета от 19—20 април 2007 г. относно европейска програма за защита на критичната инфраструктура;

| 6. | Съобщението на Комисията от 30 март 2009 г. относно защитата на критичната информационна инфраструктура; |
| --- | --- |

6.

Съобщението на Комисията от 30 март 2009 г. относно защитата на критичната информационна инфраструктура;

| 7. | Продължаващото обсъждане, в т.ч. съответната обществена консултация, на бъдещето на Европейската агенция за мрежова и информационна сигурност (ENISA) и нейната роля при защитата на критичните информационни инфраструктури; |
| --- | --- |

7.

Продължаващото обсъждане, в т.ч. съответната обществена консултация, на бъдещето на Европейската агенция за мрежова и информационна сигурност (ENISA) и нейната роля при защитата на критичните информационни инфраструктури;

| 8. | Заключенията на председателството относно защитата на критичните информационни инфраструктури след министерската конференция в Талин от 27—28 април 2009 г.; |
| --- | --- |

8.

Заключенията на председателството относно защитата на критичните информационни инфраструктури след министерската конференция в Талин от 27—28 април 2009 г.;

| 9. | Лисабонските цели за конкурентоспособност и растеж, както и извършваната понастоящем дейност за преглед на Лисабонската стратегия; |
| --- | --- |

9.

Лисабонските цели за конкурентоспособност и растеж, както и извършваната понастоящем дейност за преглед на Лисабонската стратегия;

| 10. | Мерките за сигурност, предложени при прегледа на регулаторната рамка за електронните съобщения, мрежи и услуги; |
| --- | --- |

10.

Мерките за сигурност, предложени при прегледа на регулаторната рамка за електронните съобщения, мрежи и услуги;

| 11. | За да се гарантира ефективна бъдеща политика за мрежова и информационна сигурност, настоящата резолюция приема, че все още няма заключение за някакви необходими изменения в регламента относно ENISA. Тъй като понастоящем Комисията извършва преглед на бъдещето на политиката за мрежова и информационна сигурност, резултатите от този преглед по отношение всякакви изменения на регламента относно ENISA не следва да се предопределят от настоящата резолюция, преди Комисията да публикува резултатите си. |
| --- | --- |

11.

За да се гарантира ефективна бъдеща политика за мрежова и информационна сигурност, настоящата резолюция приема, че все още няма заключение за някакви необходими изменения в регламента относно ENISA. Тъй като понастоящем Комисията извършва преглед на бъдещето на политиката за мрежова и информационна сигурност, резултатите от този преглед по отношение всякакви изменения на регламента относно ENISA не следва да се предопределят от настоящата резолюция, преди Комисията да публикува резултатите си.

II.   КАТО ОТБЕЛЯЗВА, ЧЕ:

| 1. | Предвид значението на електронните съобщения, инфраструктури и услуги като основа за икономическата и социалната дейност, мрежовата и информационната сигурност допринася за важни обществени ценности и цели като демокрацията, неприкосновеността на личния живот, икономическия растеж, свободното изразяване на идеи, както и икономическата и политическата стабилност; |
| --- | --- |

1.

Предвид значението на електронните съобщения, инфраструктури и услуги като основа за икономическата и социалната дейност, мрежовата и информационната сигурност допринася за важни обществени ценности и цели като демокрацията, неприкосновеността на личния живот, икономическия растеж, свободното изразяване на идеи, както и икономическата и политическата стабилност;

| 2. | Системите, инфраструктурите и услугите на информационните и комуникационните технологии, в т.ч. интернет, играят жизненоважна роля за обществото и смущенията в тяхното функциониране притежават потенциал да причинят огромни икономически щети, което подчертава значението на мерките за по-голяма защита и устойчивост, насочени към гарантиране на непрекъснатост на критичните услуги; |
| --- | --- |

2.

Системите, инфраструктурите и услугите на информационните и комуникационните технологии, в т.ч. интернет, играят жизненоважна роля за обществото и смущенията в тяхното функциониране притежават потенциал да причинят огромни икономически щети, което подчертава значението на мерките за по-голяма защита и устойчивост, насочени към гарантиране на непрекъснатост на критичните услуги;

| 3. | Инцидентите, свързани със сигурността, има опасност да подкопаят доверието на потребителите. Докато сериозните смущения във функционирането на мрежовите и информационните системи могат да окажат значително икономическо и социално въздействие, ежедневните проблеми и неприятности също има опасност да навредят на общественото доверие в технологиите, мрежите и услугите; |
| --- | --- |

3.

Инцидентите, свързани със сигурността, има опасност да подкопаят доверието на потребителите. Докато сериозните смущения във функционирането на мрежовите и информационните системи могат да окажат значително икономическо и социално въздействие, ежедневните проблеми и неприятности също има опасност да навредят на общественото доверие в технологиите, мрежите и услугите;

| 4. | Кръгът от заплахи се развива и разширява, което повишава необходимостта на крайните потребители, стопанските субекти и правителствата да се осигурят инфраструктури за електронни съобщения, които са стабилни и устойчиви по подразбиране, и да се установят правилните стимули за доставчиците, които своевременно да им ги предоставят; |
| --- | --- |

4.

Кръгът от заплахи се развива и разширява, което повишава необходимостта на крайните потребители, стопанските субекти и правителствата да се осигурят инфраструктури за електронни съобщения, които са стабилни и устойчиви по подразбиране, и да се установят правилните стимули за доставчиците, които своевременно да им ги предоставят;

| 5. | Необходимо е мрежовата и информационната сигурност да се повиши и включи във всички области на политиката и всички обществени сектори, както и да се разгледа предизвикателството да се осигурят достатъчно умения посредством национални и европейски действия и повишаване на осведомеността сред потребителите на информационни и комуникационни технологии (ИКТ); |
| --- | --- |

5.

Необходимо е мрежовата и информационната сигурност да се повиши и включи във всички области на политиката и всички обществени сектори, както и да се разгледа предизвикателството да се осигурят достатъчно умения посредством национални и европейски действия и повишаване на осведомеността сред потребителите на информационни и комуникационни технологии (ИКТ);

| 6. | Завършването и функционирането на вътрешния пазар налага трансгранично сътрудничество между собствениците на мрежи и доставчиците на услуги, тъй като евентуални събития, водещи до смущения в една държава-членка, могат също да засегнат други държави-членки и ЕС като цяло; |
| --- | --- |

6.

Завършването и функционирането на вътрешния пазар налага трансгранично сътрудничество между собствениците на мрежи и доставчиците на услуги, тъй като евентуални събития, водещи до смущения в една държава-членка, могат също да засегнат други държави-членки и ЕС като цяло;

| 7. | Новите модели на потребление като концепциите „изчислителен облак“ (cloud computing) и „софтуер като услуга“ (SaaS) поставят допълнителен акцент върху значението на мрежовата и информационната сигурност; |
| --- | --- |

7.

Новите модели на потребление като концепциите „изчислителен облак“ (cloud computing) и „софтуер като услуга“ (SaaS) поставят допълнителен акцент върху значението на мрежовата и информационната сигурност;

| 8. | Мрежовата и информационната сигурност обслужва целта на всички участници във всички обществени сектори да могат да имат доверие в информационните системи, поради което е необходим многосекторен и трансграничен подход; |
| --- | --- |

8.

Мрежовата и информационната сигурност обслужва целта на всички участници във всички обществени сектори да могат да имат доверие в информационните системи, поради което е необходим многосекторен и трансграничен подход;

| 9. | С нарастващото използване на информационни и комуникационни технологии в обществото, мрежовата и информационната сигурност е предпоставка за надеждно, сигурно и безопасно предоставяне на обществени услуги, като тези на електронното управление. |
| --- | --- |

9.

С нарастващото използване на информационни и комуникационни технологии в обществото, мрежовата и информационната сигурност е предпоставка за надеждно, сигурно и безопасно предоставяне на обществени услуги, като тези на електронното управление.

| 10. | ENISA има потенциал да разгърне важната си роля, която вече играе за мрежовата и информационната сигурност. |
| --- | --- |

10.

ENISA има потенциал да разгърне важната си роля, която вече играе за мрежовата и информационната сигурност.

III.   ПОДЧЕРТАВА, ЧЕ:

| 1. | Високото равнище на мрежова и информационна сигурност в ЕС е необходимо, за да се подпомогнат:






  а) | правата и свободите на гражданите, включително правото на неприкосновеност на личния живот; |
| --- | --- | --- |

1.

Високото равнище на мрежова и информационна сигурност в ЕС е необходимо, за да се подпомогнат:

а)

правата и свободите на гражданите, включително правото на неприкосновеност на личния живот;

| б) | ефективното общество по отношение качеството на обработване на информацията; |
| --- | --- |

б)

ефективното общество по отношение качеството на обработване на информацията;

| в) | рентабилността и растежа на търговията и промишлеността; |
| --- | --- |

в)

рентабилността и растежа на търговията и промишлеността;

| г) | доверието на гражданите и организациите в обработката на информация и ИКТ системи; |
| --- | --- |

г)

доверието на гражданите и организациите в обработката на информация и ИКТ системи;

| 2. | Секторът на информационните и комуникационните технологии е от жизненоважно значение за повечето обществени сектори, което превръща осигуряването на мрежова и информационна сигурност в обща отговорност за всички заинтересовани страни, в т.ч. оператори, доставчици на услуги, доставчици на хардуер и софтуер, крайни потребители, публични органи и национални правителства. |
| --- | --- |

2.

Секторът на информационните и комуникационните технологии е от жизненоважно значение за повечето обществени сектори, което превръща осигуряването на мрежова и информационна сигурност в обща отговорност за всички заинтересовани страни, в т.ч. оператори, доставчици на услуги, доставчици на хардуер и софтуер, крайни потребители, публични органи и национални правителства.

IV.   ОТЧИТА:

| 1. | Значението на една активна европейска общност за мрежова и информационна сигурност с широки познания, която да допринася за засиленото сътрудничество между държавите-членки и частния сектор; |
| --- | --- |

1.

Значението на една активна европейска общност за мрежова и информационна сигурност с широки познания, която да допринася за засиленото сътрудничество между държавите-членки и частния сектор;

| 2. | Предимствата от хармонизираното използване в ЕС на международните стандарти за сигурност за целите на мрежовата и информационната сигурност, когато е подходящо; |
| --- | --- |

2.

Предимствата от хармонизираното използване в ЕС на международните стандарти за сигурност за целите на мрежовата и информационната сигурност, когато е подходящо;

| 3. | Необходимостта от европейски подход на сътрудничество по отношение на мрежовата и информационната сигурност в международен мащаб, тъй като това е предизвикателство със световно значение; |
| --- | --- |

3.

Необходимостта от европейски подход на сътрудничество по отношение на мрежовата и информационната сигурност в международен мащаб, тъй като това е предизвикателство със световно значение;

| 4. | Значението, което има за държавите-членки и институциите на ЕС наличието на надеждни статистически данни за състоянието на мрежовата и информационната сигурност в Европа; |
| --- | --- |

4.

Значението, което има за държавите-членки и институциите на ЕС наличието на надеждни статистически данни за състоянието на мрежовата и информационната сигурност в Европа;

| 5. | Необходимостта от повишаване на осведомеността и от средства за управление на риска за всички заинтересовани страни; |
| --- | --- |

5.

Необходимостта от повишаване на осведомеността и от средства за управление на риска за всички заинтересовани страни;

| 6. | Значението на все по-големите усилия сред държавите-членки за повишаване на осведомеността, за обмен на добри практики и за разработване на насоки за държавите-членки; |
| --- | --- |

6.

Значението на все по-големите усилия сред държавите-членки за повишаване на осведомеността, за обмен на добри практики и за разработване на насоки за държавите-членки;

| 7. | Значението на модели с многостранно участие като публично-частните партньорства, изградени на основата на дългосрочен модел „отдолу нагоре“, за смекчаване на установените рискове, когато подобен подход придава добавена стойност на усилията за гарантиране на високо равнище на мрежова устойчивост; |
| --- | --- |

7.

Значението на модели с многостранно участие като публично-частните партньорства, изградени на основата на дългосрочен модел „отдолу нагоре“, за смекчаване на установените рискове, когато подобен подход придава добавена стойност на усилията за гарантиране на високо равнище на мрежова устойчивост;

| 8. | Жизненоважната роля на доставчиците при осигуряването на стабилни и устойчиви инфраструктури за електронни съобщения на обществото; |
| --- | --- |

8.

Жизненоважната роля на доставчиците при осигуряването на стабилни и устойчиви инфраструктури за електронни съобщения на обществото;

| 9. | Ползите от провеждането в Европа на учения в областта на мрежовата и информационната сигурност, които могат да предоставят ценни изводи за операторите на мрежи и доставчиците на услуги, както и за правителствата; |
| --- | --- |

9.

Ползите от провеждането в Европа на учения в областта на мрежовата и информационната сигурност, които могат да предоставят ценни изводи за операторите на мрежи и доставчиците на услуги, както и за правителствата;

| 10. | Че националните или правителствените екипи за действие при инциденти в информационната сигурност (CERT) или други механизми за действие, които реагират при заплахи и преодоляват уязвими аспекти, могат да допринесат за високо равнище на устойчивост и способност за устояване и възстановяване след смущения във функционирането на мрежовите и информационните системи; |
| --- | --- |

10.

Че националните или правителствените екипи за действие при инциденти в информационната сигурност (CERT) или други механизми за действие, които реагират при заплахи и преодоляват уязвими аспекти, могат да допринесат за високо равнище на устойчивост и способност за устояване и възстановяване след смущения във функционирането на мрежовите и информационните системи;

| 11. | Значението да се проучат стратегическите последствия, рискове и перспективи от създаването на CERT за институциите на ЕС и да се обмисли евентуална бъдеща роля на ENISA в тази област; |
| --- | --- |

11.

Значението да се проучат стратегическите последствия, рискове и перспективи от създаването на CERT за институциите на ЕС и да се обмисли евентуална бъдеща роля на ENISA в тази област;

| 12. | Извършената до момента дейност от ENISA в областта на мрежовата и информационната сигурност и необходимостта от допълнително развитие на ENISA в ефикасен орган с ясни ползи за европейската мрежова и информационна сигурност. |
| --- | --- |

12.

Извършената до момента дейност от ENISA в областта на мрежовата и информационната сигурност и необходимостта от допълнително развитие на ENISA в ефикасен орган с ясни ползи за европейската мрежова и информационна сигурност.

V.   ИЗТЪКВА, ЧЕ:

| 1. | За преодоляване на настоящите и бъдещите предизвикателства е от жизненоважно значение да се установи задълбочена и всеобхватна европейска стратегия за мрежова и информационна сигурност с ясно разграничени функции на Европейската комисия, държавите-членки и ENISA; |
| --- | --- |

1.

За преодоляване на настоящите и бъдещите предизвикателства е от жизненоважно значение да се установи задълбочена и всеобхватна европейска стратегия за мрежова и информационна сигурност с ясно разграничени функции на Европейската комисия, държавите-членки и ENISA;

| 2. | След подходяща консултация и анализ, в законодателния процес следва да се обмисли модернизирането и укрепването на ENISA с мандат, който гарантира гъвкавост и надзор от държавите-членки и Комисията, както и ефикасна роля на представителите на заинтересовани страни от частния сектор. Мандатът на агенцията следва да отчита регулаторната рамка за електронните съобщения, мрежи и услуги, да съответства на амбициозните стремежи, заложени в Лисабонската програма, и да включва цели, свързани с научните изследвания, иновациите, конкурентоспособността, икономическия растеж и осигуряването на доверие; |
| --- | --- |

2.

След подходяща консултация и анализ, в законодателния процес следва да се обмисли модернизирането и укрепването на ENISA с мандат, който гарантира гъвкавост и надзор от държавите-членки и Комисията, както и ефикасна роля на представителите на заинтересовани страни от частния сектор. Мандатът на агенцията следва да отчита регулаторната рамка за електронните съобщения, мрежи и услуги, да съответства на амбициозните стремежи, заложени в Лисабонската програма, и да включва цели, свързани с научните изследвания, иновациите, конкурентоспособността, икономическия растеж и осигуряването на доверие;

| 3. | ENISA би могла да подпомага функциите на Комисията и държавите-членки за определяне и изпълнение на политиката, по-специално при преодоляване на несъответствията между технологии и политика, и следва да работи в тясно сътрудничество с държавите-членки и други заинтересовани страни, за да се гарантира, че дейностите ѝ са тясно съгласувани с приоритетите на ЕС; |
| --- | --- |

3.

ENISA би могла да подпомага функциите на Комисията и държавите-членки за определяне и изпълнение на политиката, по-специално при преодоляване на несъответствията между технологии и политика, и следва да работи в тясно сътрудничество с държавите-членки и други заинтересовани страни, за да се гарантира, че дейностите ѝ са тясно съгласувани с приоритетите на ЕС;

| 4. | Съгласно един преработен мандат ENISA следва да бъде център на ЕС за експертен опит по въпроси, свързани с мрежовата и информационната сигурност в ЕС. Европейските институции следва да търсят становището на агенцията като такъв център и да го отчитат в максимална степен при разработване и изпълнение на политики с потенциално въздействие в тази област; |
| --- | --- |

4.

Съгласно един преработен мандат ENISA следва да бъде център на ЕС за експертен опит по въпроси, свързани с мрежовата и информационната сигурност в ЕС. Европейските институции следва да търсят становището на агенцията като такъв център и да го отчитат в максимална степен при разработване и изпълнение на политики с потенциално въздействие в тази област;

| 5. | ENISA би могла също при поискване да подпомага държавите-членки за усъвършенстване на техните собствени способности за мрежова и информационна сигурност и за преодоляване на инциденти, свързани със сигурността. |
| --- | --- |

5.

ENISA би могла също при поискване да подпомага държавите-членки за усъвършенстване на техните собствени способности за мрежова и информационна сигурност и за преодоляване на инциденти, свързани със сигурността.

VI.   ПРИКАНВА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ:

| 1. | Да продължат дейността по засилване на доверието на крайните потребители в информационните и комуникационните технологии чрез кампании за повишаване на осведомеността; |
| --- | --- |

1.

Да продължат дейността по засилване на доверието на крайните потребители в информационните и комуникационните технологии чрез кампании за повишаване на осведомеността;

| 2. | Да организират национални учения и/или да участват в редовни европейски учения в областта на мрежовата и информационната сигурност, като се отбелязва необходимостта от задълбочено планиране поради сложността на материята и участието на частния сектор. При поискване ENISA би могла да оказва съдействие на държавите-членки в това отношение. Обхватът и географското измерение на ученията следва да се развиват по естествен път с времето и да се основават на признати рискове; |
| --- | --- |

2.

Да организират национални учения и/или да участват в редовни европейски учения в областта на мрежовата и информационната сигурност, като се отбелязва необходимостта от задълбочено планиране поради сложността на материята и участието на частния сектор. При поискване ENISA би могла да оказва съдействие на държавите-членки в това отношение. Обхватът и географското измерение на ученията следва да се развиват по естествен път с времето и да се основават на признати рискове;

| 3. | Да създадат екипи за действие при инциденти в информационната сигурност (CERT) в държавите-членки, които все още не са разработили такива способности, и да засилят сътрудничеството на европейско равнище между националните CERT. ENISA би могла да окаже съдействие на държавите-членки в това отношение; |
| --- | --- |

3.

Да създадат екипи за действие при инциденти в информационната сигурност (CERT) в държавите-членки, които все още не са разработили такива способности, и да засилят сътрудничеството на европейско равнище между националните CERT. ENISA би могла да окаже съдействие на държавите-членки в това отношение;

| 4. | Да увеличат усилията по програми за образование, обучение и научни изследвания в областта на мрежовата и информационната сигурност, за да гарантират наличието в ЕС на необходимите технически умения и професионалисти, както и да повишат професионализма на работещите в тази сфера; |
| --- | --- |

4.

Да увеличат усилията по програми за образование, обучение и научни изследвания в областта на мрежовата и информационната сигурност, за да гарантират наличието в ЕС на необходимите технически умения и професионалисти, както и да повишат професионализма на работещите в тази сфера;

| 5. | Да действат съвместно при възникването на трансграничен инцидент и да повишат способностите си за предприемане на подходящи действия, което налага засилване на диалога между участниците, отговорни за вземането на решения, по-специално по свързаните с поверителността въпроси. |
| --- | --- |

5.

Да действат съвместно при възникването на трансграничен инцидент и да повишат способностите си за предприемане на подходящи действия, което налага засилване на диалога между участниците, отговорни за вземането на решения, по-специално по свързаните с поверителността въпроси.

VII.   ПРИКАНВА КОМИСИЯТА:

| 1. | Да подпомага държавите-членки при изпълнението на настоящата резолюция, когато е целесъобразно; |
| --- | --- |

1.

Да подпомага държавите-членки при изпълнението на настоящата резолюция, когато е целесъобразно;

| 2. | Редовно да информира Европейския парламент и Съвета за предприети на равнище ЕС инициативи, свързани с мрежовата и информационната сигурност; |
| --- | --- |

2.

Редовно да информира Европейския парламент и Съвета за предприети на равнище ЕС инициативи, свързани с мрежовата и информационната сигурност;

| 3. | В сътрудничество с ENISA да започне кампания за повишаване на осведомеността сред европейските участници от публичния и частния сектор относно значението на подходящото управление на риска във връзка с мрежовата и информационната сигурност; |
| --- | --- |

3.

В сътрудничество с ENISA да започне кампания за повишаване на осведомеността сред европейските участници от публичния и частния сектор относно значението на подходящото управление на риска във връзка с мрежовата и информационната сигурност;

| 4. | Съвместно с държавите-членки да продължи да установява стимули за доставчиците на инфраструктури за електронни съобщения, които да предоставят стабилни и устойчиви по подразбиране инфраструктури на крайните потребители, стопанските субекти и правителствата; |
| --- | --- |

4.

Съвместно с държавите-членки да продължи да установява стимули за доставчиците на инфраструктури за електронни съобщения, които да предоставят стабилни и устойчиви по подразбиране инфраструктури на крайните потребители, стопанските субекти и правителствата;

| 5. | Съвместно с държавите-членки да разработи методи, които ще позволят да се извърши сравнителна оценка на равнище ЕС на социално-икономическото въздействие от инцидентите и на ефикасността на превантивните мерки; |
| --- | --- |

5.

Съвместно с държавите-членки да разработи методи, които ще позволят да се извърши сравнителна оценка на равнище ЕС на социално-икономическото въздействие от инцидентите и на ефикасността на превантивните мерки;

| 6. | Да насърчава и усъвършенства моделите с многостранно участие, които трябва да имат ясна добавена стойност в полза на крайните потребители и промишлеността; |
| --- | --- |

6.

Да насърчава и усъвършенства моделите с многостранно участие, които трябва да имат ясна добавена стойност в полза на крайните потребители и промишлеността;

| 7. | Да представи всеобхватна стратегия за мрежова и информационна сигурност (1), включваща предложения за засилен и гъвкав мандат на ENISA, както и повишен надзор от държавите-членки и Комисията; |
| --- | --- |

7.

Да представи всеобхватна стратегия за мрежова и информационна сигурност (1), включваща предложения за засилен и гъвкав мандат на ENISA, както и повишен надзор от държавите-членки и Комисията;

| 8. | Съвместно с държавите-членки да извърши анализ на екипите за действие при инциденти в информационната сигурност (CERT), за да установи в кои области е необходимо допълнително сътрудничество; |
| --- | --- |

8.

Съвместно с държавите-членки да извърши анализ на екипите за действие при инциденти в информационната сигурност (CERT), за да установи в кои области е необходимо допълнително сътрудничество;

| 9. | Да продължи проучването на общ или оперативно съвместим подход за институциите на ЕС при обществени поръчки за сигурни ИКТ системи и услуги. |
| --- | --- |

9.

Да продължи проучването на общ или оперативно съвместим подход за институциите на ЕС при обществени поръчки за сигурни ИКТ системи и услуги.

VIII.   ПРИЗОВАВА ENISA:

| 1. | Да продължи активно да подпомага държавите-членки, Европейската комисия и други заинтересовани страни при изпълнението на европейските политики за мрежова и информационна сигурност и плана за действие относно защитата на критичните информационни инфраструктури; |
| --- | --- |

1.

Да продължи активно да подпомага държавите-членки, Европейската комисия и други заинтересовани страни при изпълнението на европейските политики за мрежова и информационна сигурност и плана за действие относно защитата на критичните информационни инфраструктури;

| 2. | Да работи съвместно с държавите-членки, Комисията и статистическите органи по разработването на рамка от статистически данни за състоянието на мрежовата и информационната сигурност в Европа. |
| --- | --- |

2.

Да работи съвместно с държавите-членки, Комисията и статистическите органи по разработването на рамка от статистически данни за състоянието на мрежовата и информационната сигурност в Европа.

IX.   ПРИКАНВА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ:

| 1. | Да активизират усилията за по-високо равнище на мрежова и информационна сигурност, по-специално по отношение предоставянето на продукти и услуги, които са надеждни, заслужаващи доверие и лесни за ползване; |
| --- | --- |

1.

Да активизират усилията за по-високо равнище на мрежова и информационна сигурност, по-специално по отношение предоставянето на продукти и услуги, които са надеждни, заслужаващи доверие и лесни за ползване;

| 2. | Да информират точно потребителите за рисковете по отношение на сигурността, произтичащи от продуктите и услугите, и по какъв начин могат да се предпазят; |
| --- | --- |

2.

Да информират точно потребителите за рисковете по отношение на сигурността, произтичащи от продуктите и услугите, и по какъв начин могат да се предпазят;

| 3. | Да предприемат всички подходящи технически и организационни мерки за гарантиране на непрекъснатост, цялост и поверителност на електронните съобщителни мрежи и услуги; |
| --- | --- |

3.

Да предприемат всички подходящи технически и организационни мерки за гарантиране на непрекъснатост, цялост и поверителност на електронните съобщителни мрежи и услуги;

| 4. | Да продължат работата по стандартизация на мрежовата и информационната сигурност, като се стремят да открият хармонизирани и оперативно съвместими решения; |
| --- | --- |

4.

Да продължат работата по стандартизация на мрежовата и информационната сигурност, като се стремят да открият хармонизирани и оперативно съвместими решения;

| 5. | Да участват с държавите-членки в ученията, за да се предприемат подходящи действия при извънредни обстоятелства. |
| --- | --- |

5.

Да участват с държавите-членки в ученията, за да се предприемат подходящи действия при извънредни обстоятелства.

---

(1)  Комисията предлага тук да се добави думата „евентуално“.

---

II Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/5

---

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО

Случаи, в които Комисията няма възражения

(текст от значение за ЕИП)

2009/C 321/02

| Дата на приемане на решението | 30.10.2009 г. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 370/09 |
| Държава-членка | Финландия |
| Регион | — |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Правно основание | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Вид мерки | Индивидуална помощ |
| Цел | Опазване на околната среда |
| Вид на помощта | Данъчни облекчения |
| Бюджет | Общ бюджет: 2,69 милиона EUR |
| Интензитет | — |
| Времетраене | 1.4.2009 г.—31.3.2011 г. |
| Икономически отрасли | Енергетика |
| Название и адрес на предоставящия орган | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Дата на приемане на решението

30.10.2009 г.

Референтен номер на държавна помощ

N 370/09

Държава-членка

Финландия

Регион

—

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Правно основание

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Вид мерки

Индивидуална помощ

Цел

Опазване на околната среда

Вид на помощта

Данъчни облекчения

Бюджет

Общ бюджет: 2,69 милиона EUR

Интензитет

—

Времетраене

1.4.2009 г.—31.3.2011 г.

Икономически отрасли

Енергетика

Название и адрес на предоставящия орган

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

| Дата на приемане на решението | 26.10.2009 г. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 522/09 |
| Държава-членка | Австрия |
| Регион | — |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Правно основание | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Вид мерки | Схема за предоставяне на помощ |
| Цел | Преструктуриране на фирми в затруднение |
| Вид на помощта | Гаранция |
| Бюджет | Годишен бюджет: 4 милиона EUR; Общ бюджет: 12 милиона EUR |
| Интензитет | Мярката не представлява помощ |
| Времетраене | 10.10.2009 г.—9.10.2012 г. |
| Икономически отрасли | Хотелиерство и ресторантьорство (туризъм), Услуги |
| Название и адрес на предоставящия орган | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Дата на приемане на решението

26.10.2009 г.

Референтен номер на държавна помощ

N 522/09

Държава-членка

Австрия

Регион

—

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Правно основание

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Вид мерки

Схема за предоставяне на помощ

Цел

Преструктуриране на фирми в затруднение

Вид на помощта

Гаранция

Бюджет

Годишен бюджет: 4 милиона EUR; Общ бюджет: 12 милиона EUR

Интензитет

Мярката не представлява помощ

Времетраене

10.10.2009 г.—9.10.2012 г.

Икономически отрасли

Хотелиерство и ресторантьорство (туризъм), Услуги

Название и адрес на предоставящия орган

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

| Дата на приемане на решението | 13.11.2009 г. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 523/09 |
| Държава-членка | Литва |
| Регион | — |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Правно основание | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Вид мерки | Схема за предоставяне на помощ |
| Цел | Помощи, отпуснати за преодоляване на сериозни сътресения в икономиката |
| Вид на помощта | Директен грант |
| Бюджет | Общ бюджет: 345 808 974 LTL |
| Интензитет | — |
| Времетраене | До 31.12.2010 г. |
| Икономически отрасли | Всички отрасли |
| Название и адрес на предоставящия орган | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Дата на приемане на решението

13.11.2009 г.

Референтен номер на държавна помощ

N 523/09

Държава-членка

Литва

Регион

—

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Правно основание

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Вид мерки

Схема за предоставяне на помощ

Цел

Помощи, отпуснати за преодоляване на сериозни сътресения в икономиката

Вид на помощта

Директен грант

Бюджет

Общ бюджет: 345 808 974 LTL

Интензитет

—

Времетраене

До 31.12.2010 г.

Икономически отрасли

Всички отрасли

Название и адрес на предоставящия орган

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

| Дата на приемане на решението | 17.11.2009 г. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 534/09 |
| Държава-членка | Австрия |
| Регион | — |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Правно основание | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Вид мерки | Схема за предоставяне на помощ |
| Цел | Преструктуриране на фирми в затруднение |
| Вид на помощта | Лихвена субсидия, Гаранция, Заем при изключително изгодни условия |
| Бюджет | Годишен бюджет: 1,2 милиона EUR; Общ бюджет: 3,6 милиона EUR |
| Интензитет | — |
| Времетраене | 10.10.2009 г.—9.10.2012 г. |
| Икономически отрасли | Всички отрасли |
| Название и адрес на предоставящия орган | Niederösterreich |
| Други сведения | — |

Дата на приемане на решението

17.11.2009 г.

Референтен номер на държавна помощ

N 534/09

Държава-членка

Австрия

Регион

—

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Правно основание

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Вид мерки

Схема за предоставяне на помощ

Цел

Преструктуриране на фирми в затруднение

Вид на помощта

Лихвена субсидия, Гаранция, Заем при изключително изгодни условия

Бюджет

Годишен бюджет: 1,2 милиона EUR; Общ бюджет: 3,6 милиона EUR

Интензитет

—

Времетраене

10.10.2009 г.—9.10.2012 г.

Икономически отрасли

Всички отрасли

Название и адрес на предоставящия орган

Niederösterreich

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

| Дата на приемане на решението | 17.11.2009 г. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 548/09 |
| Държава-членка | Австрия |
| Регион | — |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Правно основание | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Вид мерки | Схема за предоставяне на помощ |
| Цел | Подпомагане на фирми в затруднение, Преструктуриране на фирми в затруднение |
| Вид на помощта | Гаранция, Заем при изключително изгодни условия, Директен грант |
| Бюджет | Годишен бюджет: 1 милиона EUR; Общ бюджет: 3 милиона EUR |
| Интензитет | — |
| Времетраене | 10.10.2009 г.—9.10.2012 г. |
| Икономически отрасли | Всички отрасли |
| Название и адрес на предоставящия орган | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Дата на приемане на решението

17.11.2009 г.

Референтен номер на държавна помощ

N 548/09

Държава-членка

Австрия

Регион

—

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Правно основание

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Вид мерки

Схема за предоставяне на помощ

Цел

Подпомагане на фирми в затруднение, Преструктуриране на фирми в затруднение

Вид на помощта

Гаранция, Заем при изключително изгодни условия, Директен грант

Бюджет

Годишен бюджет: 1 милиона EUR; Общ бюджет: 3 милиона EUR

Интензитет

—

Времетраене

10.10.2009 г.—9.10.2012 г.

Икономически отрасли

Всички отрасли

Название и адрес на предоставящия орган

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

---

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/9

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5719 — Oaktree/SGD)

(текст от значение за ЕИП)

2009/C 321/03

На 17 декември 2009 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32009M5719. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32009M5719. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/10

---

Обменен курс на еврото (1)

28 декември 2009 година

2009/C 321/04

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,4405 |
| JPY | японска йена | 131,86 |
| DKK | датска крона | 7,4429 |
| GBP | лира стерлинг | 0,90143 |
| SEK | шведска крона | 10,3965 |
| CHF | швейцарски франк | 1,4888 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 8,3440 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 26,418 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 273,30 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7085 |
| PLN | полска злота | 4,1610 |
| RON | румънска лея | 4,2020 |
| TRY | турска лира | 2,1777 |
| AUD | австралийски долар | 1,6222 |
| CAD | канадски долар | 1,5069 |
| HKD | хонконгски долар | 11,1713 |
| NZD | новозеландски долар | 2,0312 |
| SGD | сингапурски долар | 2,0256 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 682,66 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 10,8203 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 9,8386 |
| HRK | хърватска куна | 7,3140 |
| IDR | индонезийска рупия | 13 615,30 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,9409 |
| PHP | филипинско песо | 66,735 |
| RUB | руска рубла | 42,7550 |
| THB | тайландски бат | 48,103 |
| BRL | бразилски реал | 2,4994 |
| MXN | мексиканско песо | 18,4989 |
| INR | индийска рупия | 67,0850 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,4405

JPY

японска йена

131,86

DKK

датска крона

7,4429

GBP

лира стерлинг

0,90143

SEK

шведска крона

10,3965

CHF

швейцарски франк

1,4888

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

8,3440

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

26,418

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

273,30

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7085

PLN

полска злота

4,1610

RON

румънска лея

4,2020

TRY

турска лира

2,1777

AUD

австралийски долар

1,6222

CAD

канадски долар

1,5069

HKD

хонконгски долар

11,1713

NZD

новозеландски долар

2,0312

SGD

сингапурски долар

2,0256

KRW

южнокорейски вон

1 682,66

ZAR

южноафрикански ранд

10,8203

CNY

китайски юан рен-мин-би

9,8386

HRK

хърватска куна

7,3140

IDR

индонезийска рупия

13 615,30

MYR

малайзийски рингит

4,9409

PHP

филипинско песо

66,735

RUB

руска рубла

42,7550

THB

тайландски бат

48,103

BRL

бразилски реал

2,4994

MXN

мексиканско песо

18,4989

INR

индийска рупия

67,0850

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/11

---

Становище на Консултативния комитет по ограничителни споразумения и господстващо положение, дадено на неговото 432-ро заседание от 14 септември 2007 г., относно проекторешение, свързано с дело COMP/38710 — Битум Испания

2009/C 321/05

| 1. | Членовете на Консултативния комитет се съгласяват с оценката на Европейската комисия, че фактите са споразумение и/или съгласувана практика по смисъла на член 81 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

1.

Членовете на Консултативния комитет се съгласяват с оценката на Европейската комисия, че фактите са споразумение и/или съгласувана практика по смисъла на член 81 от Договора за ЕО.

| 2. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия относно продуктите и географския обхват, засегнати от картела. |
| --- | --- |

2.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия относно продуктите и географския обхват, засегнати от картела.

| 3. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия, че картелът представлява единствено и продължително нарушение. |
| --- | --- |

3.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия, че картелът представлява единствено и продължително нарушение.

| 4. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия, че споразумението и/или съгласуваната практика между производителите на битум в Испания са могли да имат осезаемо въздействие върху търговията между държавите-членки. |
| --- | --- |

4.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия, че споразумението и/или съгласуваната практика между производителите на битум в Испания са могли да имат осезаемо въздействие върху търговията между държавите-членки.

| 5. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия, че Repsol и Cepsa са имали водеща роля в картела. |
| --- | --- |

5.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия, че Repsol и Cepsa са имали водеща роля в картела.

| 6. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия, че Nynäs и Petrogal са участвали в по-малка степен в някои аспекти на картела. |
| --- | --- |

6.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия, че Nynäs и Petrogal са участвали в по-малка степен в някои аспекти на картела.

| 7. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия за прилагане на Известието от 2002 г. относно освобождаването от глоби или намаляването на техния размер. |
| --- | --- |

7.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия за прилагане на Известието от 2002 г. относно освобождаването от глоби или намаляването на техния размер.

| 8. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия по отношение на адресатите на проекторешението, и по-специално относно прехвърлянето на отговорност към компаниите майки на съответните групи. |
| --- | --- |

8.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с оценката на Европейската комисия по отношение на адресатите на проекторешението, и по-специално относно прехвърлянето на отговорност към компаниите майки на съответните групи.

| 9. | Членовете на Консултативния комитет препоръчват становището да се публикува в Официален вестник на Европейския съюз. |
| --- | --- |

9.

Членовете на Консултативния комитет препоръчват становището да се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.

---

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/12

---

Становище на Консултативния комитет по ограничителни практики и господстващо положение, дадено на заседанието му от 28 септември 2007 г., относно проекторешението във връзка с дело COMP/38710 — Битум Испания (2)

Докладчик: Латвия

2009/C 321/06

| 1. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно основните размери на глобите. |
| --- | --- |

1.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно основните размери на глобите.

| 2. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно увеличаването на основния размер на глобите, за да се гарантира достатъчен възпиращ ефект. |
| --- | --- |

2.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно увеличаването на основния размер на глобите, за да се гарантира достатъчен възпиращ ефект.

| 3. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно увеличаването на основния размер на глобите поради утежняващи обстоятелства. |
| --- | --- |

3.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно увеличаването на основния размер на глобите поради утежняващи обстоятелства.

| 4. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно намаляването на основния размер на глобите поради смекчаващи обстоятелства. |
| --- | --- |

4.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно намаляването на основния размер на глобите поради смекчаващи обстоятелства.

| 5. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно намаляването на глобите въз основа на Известието от 2002 г. относно освобождаването от глоби и намаляването на техния размер. |
| --- | --- |

5.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно намаляването на глобите въз основа на Известието от 2002 г. относно освобождаването от глоби и намаляването на техния размер.

| 6. | Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно окончателните размери на глобите. |
| --- | --- |

6.

Членовете на Консултативния комитет са съгласни с Комисията относно окончателните размери на глобите.

| 7. | Членовете на Консултативния комитет препоръчват публикуването на това становище в Официален вестник на Европейския съюз. |
| --- | --- |

7.

Членовете на Консултативния комитет препоръчват публикуването на това становище в Официален вестник на Европейския съюз.

---

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/13

---

Окончателен доклад на служителя по изслушването по дело COMP/38710 — Битум Испания

(съгласно членове 15 и 16 от Решение 2001/462/ЕО, ЕОВС на Комисията от 23 май 2001 г. относно мандата на служителите по изслушването в някои производства по конкуренция — ОВ L 162, 19.6.2001 г., стр. 21)

2009/C 321/07

Проекторешението по горепосоченото дело поражда следните бележки.

Настоящото дело бе започнато вследствие на искане за освобождаване от глоби от страна на BP на 20 юни 2002 г. съгласно Известието на Комисията относно освобождаване от глоби или намаляване на техния размер в случаите на картел (Известието относно освобождаване от глоби или намаляване на техния размер) (1). Молбата обхваща твърдение за антиконкурентно поведение в битумния сектор в Нидерландия, Белгия и Испания (2). На 19 юли 2002 г. Комисията предостави на BP условно освобождаване от глоби.

Необявени проверки бяха извършени на 1 и 2 октомври 2002 г. в офисите на BP España SA, Composán Construcción SA, Nynäs Petróleo SA, Petrogal Española SA, Petrogal SA, Galp Energia, SGPS SA, Productos Asfálticos SA, Probisa Tecnología y Construccíon SA и Repsol YFP Lubricantes y Especialidades SA.

Впоследствие Repsol и Proas подадоха молби за освобождаване от глоби или намаляване на техния размер съгласно Известието и с писма от дата [...] (3) съответните служби на Комисията ги информираха за намерението си да приложат намаление на глобите в размера, предвиден в точка 23 от Известието относно освобождаване от глоби или намаляване на техния размер.

На 22 август 2006 г. Комисията прие Изложение на възраженията, адресирано до 13 юридически лица, принадлежащи към пет различни предприятия (Repsol, Proas, BP, Nynäs и Petrogal). В Изложението на възраженията Комисията изрази предварителната позиция, че през периода поне от 1 март 1991 г. поне до 1 октомври 2002 г. въпросните предприятия са участвали в едно комплексно и продължително нарушение на член 81, параграф 1 от Договора за създаване на ЕО и обяви своето намерение да приеме решение за констатиране на нарушение и да наложи глоби. Според Комисията страните са се споразумели за пазарни квоти, размер и разпределение на клиентите, обменили са поверителна пазарна информация, установили са механизъм за компенсация и са се споразумели за цени. Картелът е обхванал територията на Испания с изключение на Канарските острови. Освен това в Изложението на възраженията Комисията заема предварителната позиция, че BP не е спазил задълженията си съгласно Известието относно освобождаване от глоби или намаляване на техния размер и че окончателно решение за това, дали Комисията ще освободи BP от глоби или не ще бъде взето в крайното решение.

Proas, Petrogal и Nynäs поискаха удължаване на крайния срок за отговор на Изложението на възраженията. Аз частично удовлетворих исканията на Proas и Nynäs, но отхвърлих искането на Petrogal, тъй като то не съдържаше необходимите доводи. Всички страни отговориха навреме.

На адресатите на изложението на възраженията бе предоставен достъп до преписката под формата на CD-ROM. Достъп до устните заявления и документите, предадени на Комисията във връзка с Известието относно освобождаване от глоби или намаляване на техния размер, беше даден в сградите на Комисията.

Petrogal и Nynäs поискаха достъп и до недостъпни документи в преписката, свързана с подобни/съседни продукти и/или други географски пазари, които не бяха част от възраженията, повдигнати в Изложението.

Според мен достъпът до преписката е инструмент, който осигурява пълното придържане към правото на защита на всяка страна, и затова може да бъде свързан само с информация, отнасяща се до фактическите и юридическите обстоятелства, съдържащи се в Изложението на възраженията, върху които Комисията е основала своите възражения. След като разгледах исканията на Petrogal и Nynäs, стигнах до заключението, че поисканите документи не са обективно свързани с твърденията за фактите и правото, съдържащи се в Изложението на възраженията, и съответно за правилното упражняване на тяхното право на защита не е необходим достъп до тези документи.

Освен това Nynäs се оплака от практическите условия, според които достъп до преписката се допуска в сградите на Комисията, и твърдеше, че това възпрепятства правилното упражняване на тяхното право на защита. Конкретно Nynäs твърди, че записите на разговори са неточни и съдържат пропуснати части, поради което са ненадеждни.

С писмо от 31 октомври 2006 г. информирах Nynäs, че според мен достъпът до преписката в сградите на Комисията за особено поверителни документи, предадени от кандидатите за освобождаване от глоби или намаляване на техния размер, е организиран по такъв начин, че да се опази легитимният интерес на кандидатите и в същото време да се запази правото на изслушване на Nynäs. По отношение на твърденията за неточни записи взех под особено внимание факта, че впоследствие на Nynäs е даден достъп до оригиналните записи и така въпросът е бил разрешен своевременно. Затова заключих, че условията на достъп не са оказали влияние върху правилното упражняване на правото на защита на Nynäs.

По искане на страните на 12 декември 2006 г. бе проведено устно изслушване в съответствие с член 12 от Регламент (ЕО) No 773/2004 на Комисията. Всички адресати на Изложението на възраженията с изключение на Cepsa, Repsol YFP S.A. и Repsol Petróleo S.A. присъстваха на изслушването.

Предвид писмените отговори на Изложението на възраженията и представянията в устното изслушване времетраенето на участието в нарушението, както е описано в Изложението на възраженията, беше съкратено за Petrogal. В допълнение, след подаване на още документи от страна на BP в отговор на Изложението на възражения, Комисията установи, че BP е изпълнил всички условия съгласно Известието относно освобождаване от глоби или намаляване на техния размер и затова отговаря на условията за освобождаване от глоби, които в противен случай биха били наложени върху него.

Според мен проекторешението се отнася само до възражения, по които на страните е била дадена възможност да изразят своите позиции.

Смятам, че правото на изслушване на страните по това дело бе спазено за всички участници в производството.

Брюксел, 20 септември 2007 г.

Serge DURANDE

---

(1)  ОВ C 45, 19.2.2002 г., стр. 3.

1

(2)  Първоначално антиконкурентните дейности, за които се твърди, че съществуват, бяха предмет на общо разследване. Но по време на разследването беше изяснено, че поведението в трите отделни държави-членки не е обективно свързано и разследването беше разделено на три отделни случая.

2

(3)  2.8.2006 г. (поправка — 9.6.2009 г.).

3

---

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/15

---

Резюме на решението на Комисията

от 3 октомври 2007 година

относно производство съгласно член 81 от Договора за ЕО

(дело COMP/38710 — Битум Испания)

(нотифицирано под номер C(2007) 4441 окончателен)

(само текстовете на английски и испански език са автентични)

2009/C 321/08

На 3 октомври 2007 г. Комисията прие решение относно производство по член 81 от Договора за ЕО. В съответствие с разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) No 1/2003 на Съвета
   (1)
  с настоящото Комисията публикува наименованията на страните и основното съдържание на решението, включително наложените санкции, вземайки предвид законния интерес на предприятията относно опазването на търговските им тайни. Неповерителна версия на цялото решение ще бъде предоставена на автентичните езици на делото на уебсайта на Генерална дирекция „Конкуренция“ на следния адрес:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

| (1) | С решението се налагат глоби на пет предприятия за нарушение на член 81 от Договора. От 1991 г. до 2002 г. тези предприятия са участвали в споразумение за подялба на пазара и координиране на цените на проникващия битум на испанския пазар. |
| --- | --- |

(1)

С решението се налагат глоби на пет предприятия за нарушение на член 81 от Договора. От 1991 г. до 2002 г. тези предприятия са участвали в споразумение за подялба на пазара и координиране на цените на проникващия битум на испанския пазар.

2.   ОПИСАНИЕ НА ДЕЛОТО

2.1.   Резюме на нарушението

| (2) | Решението засяга единично и продължително нарушение на член 81 от Договора, изразяващо се в подялба на пазара и координация на цените на пазара на проникващ битум. По самото си естество нарушението се числи към един от най-тежките видове нарушения на член 81 от Договора. |
| --- | --- |

(2)

Решението засяга единично и продължително нарушение на член 81 от Договора, изразяващо се в подялба на пазара и координация на цените на пазара на проникващ битум. По самото си естество нарушението се числи към един от най-тежките видове нарушения на член 81 от Договора.

| (3) | Нарушението е започнало не по-късно от март 1991 г. и е продължило поне до октомври 2002 г. То е обхващало територията на Испания с изключение на Канарските острови. |
| --- | --- |

(3)

Нарушението е започнало не по-късно от март 1991 г. и е продължило поне до октомври 2002 г. То е обхващало територията на Испания с изключение на Канарските острови.

| (4) | Стойността на испанския пазар за проникващ битум през 2001 г., последната пълна година на нарушението, е приблизително 286 млн. EUR. |
| --- | --- |

(4)

Стойността на испанския пазар за проникващ битум през 2001 г., последната пълна година на нарушението, е приблизително 286 млн. EUR.

| (5) | Предприятията, засегнати от решението (пет предприятия, 13 юридически лица), са Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum („BP“), Nynäs и Petrogal-Galp. По време на нарушението предприятията съвместно са контролирали над 90 % от испанския пазар на проникващ битум. |
| --- | --- |

(5)

Предприятията, засегнати от решението (пет предприятия, 13 юридически лица), са Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum („BP“), Nynäs и Petrogal-Galp. По време на нарушението предприятията съвместно са контролирали над 90 % от испанския пазар на проникващ битум.

| (6) | Битумът е страничен продукт, получен при дестилацията на нефт. Около 85 % от битума, произведен в ЕС, се използва за пътно строителство като свързващо вещество в производството на асфалт, в който служи за спояване на трошения камък. Останалите 15 % се използват в други области на строителството, например в промишлени приложения като изграждането на покривни конструкции. Около 80 % от битума за пътно строителство не се обработва допълнително: той се нарича проникващ битум. Останалите 20 % от битума за пътно строителство представляват допълнително обработен битум като битумни емулсии и модифициран битум. Продуктът, обхванат от решението, е проникващият битум, което означава битум за пътно строителство без допълнителна обработка. |
| --- | --- |

(6)

Битумът е страничен продукт, получен при дестилацията на нефт. Около 85 % от битума, произведен в ЕС, се използва за пътно строителство като свързващо вещество в производството на асфалт, в който служи за спояване на трошения камък. Останалите 15 % се използват в други области на строителството, например в промишлени приложения като изграждането на покривни конструкции. Около 80 % от битума за пътно строителство не се обработва допълнително: той се нарича проникващ битум. Останалите 20 % от битума за пътно строителство представляват допълнително обработен битум като битумни емулсии и модифициран битум. Продуктът, обхванат от решението, е проникващият битум, което означава битум за пътно строителство без допълнителна обработка.

| (7) | Адресатите на решението са участвали в различна степен в картел, чрез който са:






  — | определили пазарни квоти, |
| --- | --- | --- |

(7)

Адресатите на решението са участвали в различна степен в картел, чрез който са:

—

определили пазарни квоти,

| — | разпределили обеми и клиенти за всеки участник въз основа на пазарните квоти, |
| --- | --- |

—

разпределили обеми и клиенти за всеки участник въз основа на пазарните квоти,

| — | контролирали споразуменията за подялба на пазара и на клиентите, като за тази цел са обменяли чувствителна пазарна информация, |
| --- | --- |

—

контролирали споразуменията за подялба на пазара и на клиентите, като за тази цел са обменяли чувствителна пазарна информация,

| — | създали компенсационен механизъм за коригиране на отклонения от споразуменията за подялба на пазара и на клиентите, |
| --- | --- |

—

създали компенсационен механизъм за коригиране на отклонения от споразуменията за подялба на пазара и на клиентите,

| — | се споразумели за промените в цените на битума, както и за момента, от който се прилагат новите цени. |
| --- | --- |

—

се споразумели за промените в цените на битума, както и за момента, от който се прилагат новите цени.

| (8) | Дейностите по координиране на цените са били предприети в подкрепа на договореностите за подялба на пазара, тъй като с тях се е гарантирало, че ценовите разлики между доставчиците не противоречат на споразуменията за разпределение на обемите и на клиентите. |
| --- | --- |

(8)

Дейностите по координиране на цените са били предприети в подкрепа на договореностите за подялба на пазара, тъй като с тях се е гарантирало, че ценовите разлики между доставчиците не противоречат на споразуменията за разпределение на обемите и на клиентите.

| (9) | Обсъжданията за подялба на пазара и за промените в цените са били провеждани на така наречената „асфалтова маса“, на която членовете на картела са участвали на двустранна или многостранна основа. |
| --- | --- |

(9)

Обсъжданията за подялба на пазара и за промените в цените са били провеждани на така наречената „асфалтова маса“, на която членовете на картела са участвали на двустранна или многостранна основа.

| (10) | Обсъжданията за подялба на пазара са били провеждани ежегодно с цел той да бъде оценен и разпределен за следващата година. Документът, който отразява споразуменията за подялба на пазара и разпределението на обемите и на клиентите за всеки участник в годишните преговори на „асфалтовата маса“, се нарича „PTT“ или „Petete“. |
| --- | --- |

(10)

Обсъжданията за подялба на пазара са били провеждани ежегодно с цел той да бъде оценен и разпределен за следващата година. Документът, който отразява споразуменията за подялба на пазара и разпределението на обемите и на клиентите за всеки участник в годишните преговори на „асфалтовата маса“, се нарича „PTT“ или „Petete“.

| (11) | По общо съгласие промените в цените и моментът на тяхното прилагане са били определяни от Repsol и Proas, които впоследствие са информирали останалите участници в картела за взетите решения. |
| --- | --- |

(11)

По общо съгласие промените в цените и моментът на тяхното прилагане са били определяни от Repsol и Proas, които впоследствие са информирали останалите участници в картела за взетите решения.

2.2.   Адресати и продължителност на нарушението

| (12) | Адресатите на решението и продължителността на тяхното участие в нарушението са следните:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г. |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г. |
| Repsol YPF S.A.: | 1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г. |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | 1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г. |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA): | 1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г. |
| BP Oil España S.A.: | 1 август 1991 г.—20 юни 2002 г. |
| BP España S.A.: | 1 август 1991 г.—20 юни 2002 г. |
| BP plc: | 1 август 1991 г.—20 юни 2002 г. |
| Nynäs Petróleo S.A.: | 1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г. |
| AB Nynäs Petroleum: | 22 май 1991 г.—1 октомври 2002 г. |
| Galp Energia España S.A.: | 31 януари 1995 г.—1 октомври 2002 г. |
| Petróleos de Portugal S.A.: | 31 януари 1995 г.—1 октомври 2002 г. |
| Galp Energia, SGPS, S.A.: | 22 април 1999 г.—1 октомври 2002 г. |

(12)

Адресатите на решението и продължителността на тяхното участие в нарушението са следните:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г.

Repsol Petróleo S.A.:

1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г.

Repsol YPF S.A.:

1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г.

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г.

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA):

1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г.

BP Oil España S.A.:

1 август 1991 г.—20 юни 2002 г.

BP España S.A.:

1 август 1991 г.—20 юни 2002 г.

BP plc:

1 август 1991 г.—20 юни 2002 г.

Nynäs Petróleo S.A.:

1 март 1991 г.—1 октомври 2002 г.

AB Nynäs Petroleum:

22 май 1991 г.—1 октомври 2002 г.

Galp Energia España S.A.:

31 януари 1995 г.—1 октомври 2002 г.

Petróleos de Portugal S.A.:

31 януари 1995 г.—1 октомври 2002 г.

Galp Energia, SGPS, S.A.:

22 април 1999 г.—1 октомври 2002 г.

2.3.   Коригиращи мерки

2.3.1.   Основен размер на глобите

2.3.1.1.   Тежест на нарушението

| (13) | Нарушението се ограничава до една държава-членка, която обаче представлява съществена част от вътрешния пазар. Въпреки че действителното въздействие върху пазара не може да бъде измерено, нарушението се приема за особено тежко поради неговото естество. |
| --- | --- |

(13)

Нарушението се ограничава до една държава-членка, която обаче представлява съществена част от вътрешния пазар. Въпреки че действителното въздействие върху пазара не може да бъде измерено, нарушението се приема за особено тежко поради неговото естество.

2.3.1.2.   Диференциран подход

| (14) | Тъй като съществуват значителни разлики в оборотите на отделните участници в картела, постигнати на испанския битумен пазар, за да се отчете действителната икономическа способност на всяко предприятие да навреди на конкуренцията, се прилага диференциран подход под формата на групиране. |
| --- | --- |

(14)

Тъй като съществуват значителни разлики в оборотите на отделните участници в картела, постигнати на испанския битумен пазар, за да се отчете действителната икономическа способност на всяко предприятие да навреди на конкуренцията, се прилага диференциран подход под формата на групиране.

| (15) | За тази цел предприятията са подредени в три категории в зависимост от техния пазарен дял (въз основа на стойността на продажбите) за съответния продукт в Испания през 2001 г., последната пълна година на нарушението. |
| --- | --- |

(15)

За тази цел предприятията са подредени в три категории в зависимост от техния пазарен дял (въз основа на стойността на продажбите) за съответния продукт в Испания през 2001 г., последната пълна година на нарушението.

2.3.1.3.   Достатъчен възпиращ ефект

| (16) | За да бъде определен размерът на глобите на ниво, с което се гарантира достатъчен възпиращ ефект, и с оглед на цялостната тежест на BP и Repsol, върху глобите, наложени на тези предприятия, се прилага коефициент съответно 1,8 за BP и 1,2 за Repsol. |
| --- | --- |

(16)

За да бъде определен размерът на глобите на ниво, с което се гарантира достатъчен възпиращ ефект, и с оглед на цялостната тежест на BP и Repsol, върху глобите, наложени на тези предприятия, се прилага коефициент съответно 1,8 за BP и 1,2 за Repsol.

2.3.1.4.   Продължителност

| (17) | В зависимост от продължителността на участие в нарушението на всяко от юридическите лица се прилагат индивидуални процентни увеличения, както е описано по-горе. |
| --- | --- |

(17)

В зависимост от продължителността на участие в нарушението на всяко от юридическите лица се прилагат индивидуални процентни увеличения, както е описано по-горе.

2.3.2.   Утежняващи обстоятелства: роля на лидер

| (18) | Repsol и Proas са били основната движеща сила на картела и са действали като съвместни лидери. Това оправдава 30-процентното увеличение на основния размер, който ще бъде наложен на тези предприятия, като се има предвид тяхното лидерство. |
| --- | --- |

(18)

Repsol и Proas са били основната движеща сила на картела и са действали като съвместни лидери. Това оправдава 30-процентното увеличение на основния размер, който ще бъде наложен на тези предприятия, като се има предвид тяхното лидерство.

2.3.3.   Смекчаващи обстоятелства: ограничено участие в някои аспекти на нарушението

| (19) | Nynäs и Petrogal претендираха за смекчаващо обстоятелство на основание на тяхната пасивна роля в нарушението или „следване на лидера“. Тази претенция се отхвърля в решението, тъй като тези предприятия действително са участвали в ежегодните обсъждания за подялбата на пазара за съответната година. В него обаче се предвижда 10-процентно намаление на глобата, за да се отчете фактът, че участието на Nynäs и Petrogal в някои аспекти от нарушението, а именно мониторинга и компенсационния механизъм, както и дейностите по координиране на цените, не е било толкова редовно и активно, колкото това на другите участници. |
| --- | --- |

(19)

Nynäs и Petrogal претендираха за смекчаващо обстоятелство на основание на тяхната пасивна роля в нарушението или „следване на лидера“. Тази претенция се отхвърля в решението, тъй като тези предприятия действително са участвали в ежегодните обсъждания за подялбата на пазара за съответната година. В него обаче се предвижда 10-процентно намаление на глобата, за да се отчете фактът, че участието на Nynäs и Petrogal в някои аспекти от нарушението, а именно мониторинга и компенсационния механизъм, както и дейностите по координиране на цените, не е било толкова редовно и активно, колкото това на другите участници.

2.3.4.   Прилагане на ограничението за 10 % от оборота

| (20) | Ограничението за 10 % от оборота в световен мащаб, предвидено в член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1/2003, бе приложено към изчислените глоби, както съответства. |
| --- | --- |

(20)

Ограничението за 10 % от оборота в световен мащаб, предвидено в член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1/2003, бе приложено към изчислените глоби, както съответства.

2.3.5.   Прилагане на Известието от 2002 г. за снизходителност

2.3.5.1.   Имунитет

| (21) | Делото беше образувано въз основа на заявление от BP, подадено съгласно Известието за снизходителност (2). В изложението на възраженията, адресирано до BP, Комисията временно установи, че BP не е спазило задълженията си съгласно точка 11, буква а) от Известието за снизходителност, и че окончателно решение за даване на имунитет на BP ще бъде взето в окончателното решение. |
| --- | --- |

(21)

Делото беше образувано въз основа на заявление от BP, подадено съгласно Известието за снизходителност (2). В изложението на възраженията, адресирано до BP, Комисията временно установи, че BP не е спазило задълженията си съгласно точка 11, буква а) от Известието за снизходителност, и че окончателно решение за даване на имунитет на BP ще бъде взето в окончателното решение.

| (22) | С оглед на обстоятелствата по делото в решението в крайна сметка се стига до заключението, че BP е сътрудничило искрено, пълноценно, непрекъснато и експедитивно през цялата административна процедура и е предоставило на Комисията всички доказателства веднага след придобиването им или веднага след като са станали достъпни, като по този начин е изпълнило условията, посочени в точка 11, буква а) от Известието за снизходителност. BP е изпълнило също задълженията по точка 11, букви б) и в) от Известието за снизходителност, тъй като то е прекратило участието си в нарушението не по-късно от момента, в който е предало доказателствата по точка 8, буква а) от Известието за снизходителност и не е принуждавало други предприятия да участват в нарушението. |
| --- | --- |

(22)

С оглед на обстоятелствата по делото в решението в крайна сметка се стига до заключението, че BP е сътрудничило искрено, пълноценно, непрекъснато и експедитивно през цялата административна процедура и е предоставило на Комисията всички доказателства веднага след придобиването им или веднага след като са станали достъпни, като по този начин е изпълнило условията, посочени в точка 11, буква а) от Известието за снизходителност. BP е изпълнило също задълженията по точка 11, букви б) и в) от Известието за снизходителност, тъй като то е прекратило участието си в нарушението не по-късно от момента, в който е предало доказателствата по точка 8, буква а) от Известието за снизходителност и не е принуждавало други предприятия да участват в нарушението.

| (23) | Следователно в решението се признава, че BP е изпълнило всички условия по точка 11 от Известието за снизходителност и че благодарение на това получава право на имунитет срещу глобите, които в противен случай щяха да му бъдат наложени. |
| --- | --- |

(23)

Следователно в решението се признава, че BP е изпълнило всички условия по точка 11 от Известието за снизходителност и че благодарение на това получава право на имунитет срещу глобите, които в противен случай щяха да му бъдат наложени.

2.3.5.2.   Намаляване на санкции

| (24) | Repsol и Proas подадоха молба за намаляване на глобите съгласно Известието за освобождаване от глоби или намаляване на техния размер. Комисията одобри намаление от 40 % и 25 % на глобата, наложена съответно на всяко едно от тези предприятия. С тези процентни намаления се взема под внимание фактът, че тези предприятия: i) са осигурили значителна добавена стойност, но ii) че това е станало на късен етап от производството и едва след като Комисията е изпратила подробни искания за информация. |
| --- | --- |

(24)

Repsol и Proas подадоха молба за намаляване на глобите съгласно Известието за освобождаване от глоби или намаляване на техния размер. Комисията одобри намаление от 40 % и 25 % на глобата, наложена съответно на всяко едно от тези предприятия. С тези процентни намаления се взема под внимание фактът, че тези предприятия: i) са осигурили значителна добавена стойност, но ii) че това е станало на късен етап от производството и едва след като Комисията е изпратила подробни искания за информация.

3.   РЕШЕНИЕ

| (25) | Посочените по-долу предприятия са нарушили член 81 от Договора, като през посочените периоди са участвали в комплекс от споразумения и съгласувани практики в търговията с проникващ битум, които обхващат територията на Испания (с изключение на Канарските острови) и които се състоят от споразумения за подялба на пазара и координиране на цените.
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. и Repsol YPF S.A. — от 1 март 1991 г. до 1 октомври 2002 г.;
  Productos Asfálticos S.A. и Compañía Española de Petróleos S.A. — от 1 март 1991 г. до 1 октомври 2002 г.;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. и BP plc — от 1 август 1991 г. до 20 юни 2002 г.;
  Nynäs Petróleo S.A. — от 1 март 1991 г. до 1 октомври 2002 г.; AB Nynäs Petroleum — от 22 май 1991 г. до 1 октомври 2002 г.;
  Galp Energia España S.A. и Petróleos de Portugal S.A. — от 31 януари 1995 г. до 1 октомври 2002 г.; Galp Energia, SGPS, S.A. — от 22 април 1999 г. до 1 октомври 2002 г. |
| --- | --- |

(25)

Посочените по-долу предприятия са нарушили член 81 от Договора, като през посочените периоди са участвали в комплекс от споразумения и съгласувани практики в търговията с проникващ битум, които обхващат територията на Испания (с изключение на Канарските острови) и които се състоят от споразумения за подялба на пазара и координиране на цените.

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. и Repsol YPF S.A. — от 1 март 1991 г. до 1 октомври 2002 г.;

Productos Asfálticos S.A. и Compañía Española de Petróleos S.A. — от 1 март 1991 г. до 1 октомври 2002 г.;

BP Oil España S.A., BP España S.A. и BP plc — от 1 август 1991 г. до 20 юни 2002 г.;

Nynäs Petróleo S.A. — от 1 март 1991 г. до 1 октомври 2002 г.; AB Nynäs Petroleum — от 22 май 1991 г. до 1 октомври 2002 г.;

Galp Energia España S.A. и Petróleos de Portugal S.A. — от 31 януари 1995 г. до 1 октомври 2002 г.; Galp Energia, SGPS, S.A. — от 22 април 1999 г. до 1 октомври 2002 г.

| (26) | За описаното нарушение се налагат следните глоби:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. и Repsol YPF S.A., заедно и поотделно отговорни за плащането на 80 496 000 EUR;
  Productos Asfálticos S.A. и Compañía Española de Petróleos S.A., заедно и поотделно отговорни за плащането на 83 850 000 EUR;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. и BP plc, заедно и поотделно отговорни за плащането на 0 EUR;
  Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR, от които AB Nynäs Petroleum, заедно и поотделно отговорни за плащането на 10 395 000 EUR; и
  Galp Energia España S.A. и Petróleos de Portugal S.A., заедно и поотделно отговорни за плащането на 8 662 500 EUR, от които Galp Energia, SGPS, S.A., заедно и поотделно отговорни за плащането на 6 435 000 EUR. |
| --- | --- |

(26)

За описаното нарушение се налагат следните глоби:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. и Repsol YPF S.A., заедно и поотделно отговорни за плащането на 80 496 000 EUR;

Productos Asfálticos S.A. и Compañía Española de Petróleos S.A., заедно и поотделно отговорни за плащането на 83 850 000 EUR;

BP Oil España S.A., BP España S.A. и BP plc, заедно и поотделно отговорни за плащането на 0 EUR;

Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR, от които AB Nynäs Petroleum, заедно и поотделно отговорни за плащането на 10 395 000 EUR; и

Galp Energia España S.A. и Petróleos de Portugal S.A., заедно и поотделно отговорни за плащането на 8 662 500 EUR, от които Galp Energia, SGPS, S.A., заедно и поотделно отговорни за плащането на 6 435 000 EUR.

| (27) | На горепосочените предприятия се нарежда да прекратят незабавно нарушението, в случай че все още не са го направили, и да се въздържат от повторно извършване на което и да е от описаните в решението действия или поведение, както и от всяко действие или поведение със същия или подобен предмет или резултат. |
| --- | --- |

(27)

На горепосочените предприятия се нарежда да прекратят незабавно нарушението, в случай че все още не са го направили, и да се въздържат от повторно извършване на което и да е от описаните в решението действия или поведение, както и от всяко действие или поведение със същия или подобен предмет или резултат.

---

(1)  ОВ L 1, 4.1.2003 г., стр. 1.

(2)  ОВ C 45, 19.2.2002 г., стр. 3.

---

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/18

---

Съобщение на Комисията във връзка с прилагането на Директива 2006/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно машините и за изменение на Директива 95/16/ЕО (преработена версия)

(текст от значение за ЕИП)

(Публикуване заглавията и номерата на хармонизираните стандарти, попадащи в обсега на директивата)

2009/C 321/09

| ЕОС (2) | Заглавие и номер на хармонизирания стандарт
  (и референтен документ) | Дата на публикуване в ОB | Номер на заменен стандарт | Дата на прекратяване на презумпцията за съответствие на заменения стандарт
  Забележка 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Товарни автомобили за събиране и транспортиране на битови отпадъци и свързаните с тях контейнероповдигачи. Общи изисквания и изисквания за безопасност. Част 1: Товарни автомобили със задно товарене | Настоящата е първата публикация | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Товарни автомобили за събиране и транспортиране на битови отпадъци и свързаните с тях контейнероповдигачи. Общи изисквания и изисквания за безопасност. Част 2: Товарни автомобили със странично товарене | Настоящата е първата публикация | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Безопасност на машините. Части от системите за управление свързани с безопасността. Част 1: Общи принципи за проектиране/разработване (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 г. | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 г. (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ЕОС (2)

Заглавие и номер на хармонизирания стандарт

(и референтен документ)

Дата на публикуване в ОB

Номер на заменен стандарт

Дата на прекратяване на презумпцията за съответствие на заменения стандарт

Забележка 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Товарни автомобили за събиране и транспортиране на битови отпадъци и свързаните с тях контейнероповдигачи. Общи изисквания и изисквания за безопасност. Част 1: Товарни автомобили със задно товарене

Настоящата е първата публикация

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Товарни автомобили за събиране и транспортиране на битови отпадъци и свързаните с тях контейнероповдигачи. Общи изисквания и изисквания за безопасност. Част 2: Товарни автомобили със странично товарене

Настоящата е първата публикация

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Безопасност на машините. Части от системите за управление свързани с безопасността. Част 1: Общи принципи за проектиране/разработване (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009 г.

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 г. (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Забележка 1: | По принцип датата на прекратяване на презумпцията за съответствие съвпада с датата на отменяне („dow“), определена от Европейската организация по стандартизация; Обръща се внимание на потребителите на тези стандарти, че в някои изключителни случаи тези дати не съвпадат. |
| --- | --- |

Забележка 1:

По принцип датата на прекратяване на презумпцията за съответствие съвпада с датата на отменяне („dow“), определена от Европейската организация по стандартизация; Обръща се внимание на потребителите на тези стандарти, че в някои изключителни случаи тези дати не съвпадат.

Бележка:

| — | Информация относно наличието на стандартите може да се получи или от европейските организации по стандартизация, или от националните органи по стандартизация, списъкът на които е приложен към Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, изменена с Директива 98/48/ЕО. |
| --- | --- |

—

Информация относно наличието на стандартите може да се получи или от европейските организации по стандартизация, или от националните органи по стандартизация, списъкът на които е приложен към Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, изменена с Директива 98/48/ЕО.

| — | Публикуването на номерата в Официален вестник на Европейския съюз не означава, че стандартите са достъпни на всички езици на Общността. |
| --- | --- |

—

Публикуването на номерата в Официален вестник на Европейския съюз не означава, че стандартите са достъпни на всички езици на Общността.

Повече информация относно хармонизирани стандарти може да се намери в Интернет на адрес:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  Датата на прекратяване на презумпцията за съответствие на заменения стандарт, първоначално определена на 28.12.2009 г., бе отложена с две години.

(2)  ЕOC: Европейска организация по стандартизация:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Обявления

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Съвет

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/19

---

Удължаване на срока на валидност на списъците на успешно преминалите конкурс кандидати

2009/C 321/10

С решение на заместник-генералния секретар на Съвета на Европейския съюз срокът на валидност на следните резервни списъци с подходящи кандидати, изготвени в резултат на изброените по-долу открити конкурси, се удължава:

Член 1: До 31 декември 2010 г.:

| Съвет/А/393 | за съставяне на резервен списък от кандидати за администратори с гръцки език, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 98, 6 април 2000 г.; |
| --- | --- |
| Съвет/А/394 | за съставяне на резервен списък от кандидати за администратори с португалски език, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 99, 7 април 2000 г.; |
| Съвет/А/397 | за съставяне на резервен списък от кандидати за администратори инженери по сигурността и на администратори в областта на проучването и одобряването за работа с класифицирана информация, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 169 A, 13 юни 2001 г.; |
| Съвет/А/400 | за съставяне на резервен списък от кандидати за администратори в служба „Сигурност“, отдел „Физическа сигурност“, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 300 A, 26 октомври 2001 г.; |
| Съвет/А/401 | за съставяне на резервен списък от кандидати за администратори в служба „Сигурност“, отдел „Одит на информационната сигурност и акредитация на системите“, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 300 A, 26 октомври 2001 г.; |
| Съвет/А/406 | за съставяне на резервен списък от кандидати за главни администратори в Службата за сигурност на информационните системи ((Infosec) — асистенти на директора на Infosec, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 300 A, 26 октомври 2001 г.; |
| Съвет/А/408 | за съставяне на резервен списък от кандидати за главни администратори в служба „Сгради“, отдел „Политика в областта на сградния фонд и проекти“, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 315 A, 9 ноември 2001 г.; |
| Съвет/А/415 | за съставяне на резервен списък от кандидати за директор на служба „Превантивна здравна грижа и безопасност на работното място“, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 170 A, 16 юли 2002 г.; |
| Съвет/LА/398 | за съставяне на резервен списък от преводачи с английски език, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 198, 13 юли 2001 г.; |
| Съвет/C/413 | за съставяне на резервен списък от кандидати за секретари с фински език, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 49, 2 февруари 2002 г.; |
| Съвет/C/407 | за съставяне на резервен списък от кандидати за технически секретари в Службата за сигурност на информационните системи (Infosec), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 300 A, 26 октомври 2001 г.; |
| Съвет/420/AD5 | за съставяне на резервен списък от кандидати за заместник-администратори в областта на сигурността (Кабинет/сигурност: служба за външна сигурност/защита на мисии), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 316 A, 13 декември 2005 г.; |
| Съвет/421/AD5 | за съставяне на резервен списък от кандидати за заместник-администратори в областта на сигурността (Кабинет/сигурност: служба за вътрешна сигурност), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 316 A, 13 декември 2005 г.; |
| Съвет/422/AST3 | за съставяне на резервен списък от кандидати за асистенти в областта на сигурността (Кабинет/сигурност: служба за вътрешна сигурност), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 316 A, 13 декември 2005 г.; |
| Съвет/425/AD9 | за съставяне на резервен списък от кандидати за старши администратори в областта на информационните технологии (Дирекция „SIC“: отдел „Производствени решения“), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 316 A, 13 декември 2005 г.; |
| Съвет/427/AD8 | за попълване на едно свободно място за администратор в областта на европейската политика за сигурност и отбрана (ЕПСО), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 108 A, 12 май 2007 г.; |
| Съвет/428/AD12 | за попълване на едно свободно място за началник отдел в областта на сигурността, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 150 A, 4 юли 2007 г. |

Съвет/А/393

за съставяне на резервен списък от кандидати за администратори с гръцки език, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 98, 6 април 2000 г.;

Съвет/А/394

за съставяне на резервен списък от кандидати за администратори с португалски език, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 99, 7 април 2000 г.;

Съвет/А/397

за съставяне на резервен списък от кандидати за администратори инженери по сигурността и на администратори в областта на проучването и одобряването за работа с класифицирана информация, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 169 A, 13 юни 2001 г.;

Съвет/А/400

за съставяне на резервен списък от кандидати за администратори в служба „Сигурност“, отдел „Физическа сигурност“, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 300 A, 26 октомври 2001 г.;

Съвет/А/401

за съставяне на резервен списък от кандидати за администратори в служба „Сигурност“, отдел „Одит на информационната сигурност и акредитация на системите“, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 300 A, 26 октомври 2001 г.;

Съвет/А/406

за съставяне на резервен списък от кандидати за главни администратори в Службата за сигурност на информационните системи ((Infosec) — асистенти на директора на Infosec, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 300 A, 26 октомври 2001 г.;

Съвет/А/408

за съставяне на резервен списък от кандидати за главни администратори в служба „Сгради“, отдел „Политика в областта на сградния фонд и проекти“, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 315 A, 9 ноември 2001 г.;

Съвет/А/415

за съставяне на резервен списък от кандидати за директор на служба „Превантивна здравна грижа и безопасност на работното място“, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 170 A, 16 юли 2002 г.;

Съвет/LА/398

за съставяне на резервен списък от преводачи с английски език, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 198, 13 юли 2001 г.;

Съвет/C/413

за съставяне на резервен списък от кандидати за секретари с фински език, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 49, 2 февруари 2002 г.;

Съвет/C/407

за съставяне на резервен списък от кандидати за технически секретари в Службата за сигурност на информационните системи (Infosec), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 300 A, 26 октомври 2001 г.;

Съвет/420/AD5

за съставяне на резервен списък от кандидати за заместник-администратори в областта на сигурността (Кабинет/сигурност: служба за външна сигурност/защита на мисии), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 316 A, 13 декември 2005 г.;

Съвет/421/AD5

за съставяне на резервен списък от кандидати за заместник-администратори в областта на сигурността (Кабинет/сигурност: служба за вътрешна сигурност), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 316 A, 13 декември 2005 г.;

Съвет/422/AST3

за съставяне на резервен списък от кандидати за асистенти в областта на сигурността (Кабинет/сигурност: служба за вътрешна сигурност), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 316 A, 13 декември 2005 г.;

Съвет/425/AD9

за съставяне на резервен списък от кандидати за старши администратори в областта на информационните технологии (Дирекция „SIC“: отдел „Производствени решения“), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 316 A, 13 декември 2005 г.;

Съвет/427/AD8

за попълване на едно свободно място за администратор в областта на европейската политика за сигурност и отбрана (ЕПСО), уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 108 A, 12 май 2007 г.;

Съвет/428/AD12

за попълване на едно свободно място за началник отдел в областта на сигурността, уведомлението за което бе публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 150 A, 4 юли 2007 г.

---

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ

Комисия

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/21

---

ДЪРЖАВНА ПОМОЩ — РУМЪНИЯ

Държавна помощ C 28/09 (ex N 433/09) (Мерки за подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Покана за представяне на мнения съгласно член 88, параграф 2 от Договора за ЕО)

(текст от значение за ЕИП)

2009/C 321/11

С писмо от 15 септември 2009 г., възпроизведено на езика, чийто текст е автентичен, на страниците след това резюме, Комисията уведоми Румъния за решението си да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, относно посочената по-горе мярка.

Заинтересованите страни могат да представят мненията си относно мярката, по отношение на която Комисията открива процедурата, в срок от един месец от датата на публикуване на това резюме и на писмото, което следва, на следния адрес:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Факс +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Факс +32 22961242

Тези мнения ще бъдат предадени на Румъния. Запазването в тайна на самоличността на заинтересованата страна, която представя мнението, може да бъде поискано писмено, като се посочат причините за искането.

ТЕКСТ НА РЕЗЮМЕТО

I.   ПРОЦЕДУРА

| 1. | С електронно уведомление от 17 юли 2009 г. румънските органи информираха Комисията за своето намерение да предоставят две мерки за помощ в полза на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Oltchim“), нефтохимическо дружество, в което румънската държава притежава мажоритарен дял от 54,8 %. |
| --- | --- |

1.

С електронно уведомление от 17 юли 2009 г. румънските органи информираха Комисията за своето намерение да предоставят две мерки за помощ в полза на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Oltchim“), нефтохимическо дружество, в което румънската държава притежава мажоритарен дял от 54,8 %.

II.   ОПИСАНИЕ

| 2. | Oltchim е едно от най-големите нефтохимически дружества в Румъния и Югоизточна Европа. Към края на 2007 г. общият дълг на Oltchim към румънската държава е възлизал на 538 млн. RON (приблизително 135 млн. EUR). |
| --- | --- |

2.

Oltchim е едно от най-големите нефтохимически дружества в Румъния и Югоизточна Европа. Към края на 2007 г. общият дълг на Oltchim към румънската държава е възлизал на 538 млн. RON (приблизително 135 млн. EUR).

| 3. | Двете мерки, за които е постъпило уведомление, са i) замяна на дълг срещу капитал на стойност 135 млн. EUR; и ii) държавна гаранция, обхващаща 80 % от търговски заем на обща стойност 424 млн. EUR, предназначен за инвестиции, необходими за изпълнението на плана за развитие на дружеството. |
| --- | --- |

3.

Двете мерки, за които е постъпило уведомление, са i) замяна на дълг срещу капитал на стойност 135 млн. EUR; и ii) държавна гаранция, обхващаща 80 % от търговски заем на обща стойност 424 млн. EUR, предназначен за инвестиции, необходими за изпълнението на плана за развитие на дружеството.

| 4. | Становището на румънските органи е, че нито една от двете мерки не съдържа държавна помощ, тъй като държавата е действала като оператор в условията на пазарна икономика. |
| --- | --- |

4.

Становището на румънските органи е, че нито една от двете мерки не съдържа държавна помощ, тъй като държавата е действала като оператор в условията на пазарна икономика.

III.   ОЦЕНКА

| 5. | Комисията се съмнява, че тези две държавни мерки не съдържат държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

5.

Комисията се съмнява, че тези две държавни мерки не съдържат държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.

| 6. | Комисията трябва да проучи дали планираните две мерки издържат на теста на частния пазарен оператор, както твърди Румъния. Комисията трябва да установи по-специално дали помощта, отпусната от държавата на Oltchim в качеството ѝ на главен акционер и съответно основен кредитор, е сравнима с това, което би предпочел един частен пазарен оператор при подобни обстоятелства. |
| --- | --- |

6.

Комисията трябва да проучи дали планираните две мерки издържат на теста на частния пазарен оператор, както твърди Румъния. Комисията трябва да установи по-специално дали помощта, отпусната от държавата на Oltchim в качеството ѝ на главен акционер и съответно основен кредитор, е сравнима с това, което би предпочел един частен пазарен оператор при подобни обстоятелства.

| 7. | По отношение на съвместимостта на този етап Комисията счита, че разглежданите три мерки не могат да бъдат обявени за съвместими нито с насоките за регионална помощ (1), нито с насоките за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (2), нито с временната рамка (3). |
| --- | --- |

7.

По отношение на съвместимостта на този етап Комисията счита, че разглежданите три мерки не могат да бъдат обявени за съвместими нито с насоките за регионална помощ (1), нито с насоките за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (2), нито с временната рамка (3).

IV.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| 8. | С оглед на горепосочените съображения Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, по отношение на описаните мерки. |
| --- | --- |

8.

С оглед на горепосочените съображения Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, по отношение на описаните мерки.

ТЕКСТ НА ПИСМОТО

„Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.“ |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.“

---

(1)  Насоки за национална регионална помощ за 2007—2013 г., ОВ С 54, 4.3.2006 г., стр. 13.

1

(2)  Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, ОВ С 244, 1.10.2004 г., стр. 2.

2

(3)  Съобщение на Комисията — Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза, ОВ С 83, 7.4.2009 г., стр. 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/36

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia)

(текст от значение за ЕИП)

2009/C 321/12

| 1. | На 10 декември 2009 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1) (Регламент за сливанията на ЕО), чрез която предприятие Liberty Global Europe („LGE“, Нидерландия), принадлежащо на Liberty Global Inc. (LGI, САЩ) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента контрол над цялото предприятие Unitymedia GmbH („Unitymedia“, Германия) посредством покупка на акции. |
| --- | --- |

1.

На 10 декември 2009 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1) (Регламент за сливанията на ЕО), чрез която предприятие Liberty Global Europe („LGE“, Нидерландия), принадлежащо на Liberty Global Inc. (LGI, САЩ) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента контрол над цялото предприятие Unitymedia GmbH („Unitymedia“, Германия) посредством покупка на акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие LGE: оператор на кабелни мрежи в девет държави-членки на ЕС, също така с дейност, чрез дъщерно предприятие, в продукция на телевизионни програми, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие LGE: оператор на кабелни мрежи в девет държави-членки на ЕС, също така с дейност, чрез дъщерно предприятие, в продукция на телевизионни програми,

| — | за предприятие Unitymedia: регионален оператор на кабелна мрежа за широколентов достъп в германските федерални провинции Северен Рейн-Вестфалия и Хесен. |
| --- | --- |

—

за предприятие Unitymedia: регионален оператор на кабелна мрежа за широколентов достъп в германските федерални провинции Северен Рейн-Вестфалия и Хесен.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301 или 22967244) или по пощата с позоваване на COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301 или 22967244) или по пощата с позоваване на COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

---

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/37

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(текст от значение за ЕИП)

2009/C 321/13

| 1. | На 16 декември 2009 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1) чрез която предприятие Deutsche Bank AG придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента самостоятелен контрол над цялото предприятие Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. |
| --- | --- |

1.

На 16 декември 2009 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1) чрез която предприятие Deutsche Bank AG придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента самостоятелен контрол над цялото предприятие Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие Deutsche Bank AG: спестовни влогове и кредитна дейност, услуги по депозиране и съхранение, извършване на плащания, частно банкиране, управление на активи, емисионна дейност за частни лица, фирми и институции, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие Deutsche Bank AG: спестовни влогове и кредитна дейност, услуги по депозиране и съхранение, извършване на плащания, частно банкиране, управление на активи, емисионна дейност за частни лица, фирми и институции,

| — | за предприятие Sal. Oppenheim: спестовни влогове и кредитна дейност, частно банкиране, управление на активи, инвестиционно банкиране, услуги по депозиране и съхранение, експортно финансиране за частни лица, фирми и институции. |
| --- | --- |

—

за предприятие Sal. Oppenheim: спестовни влогове и кредитна дейност, частно банкиране, управление на активи, инвестиционно банкиране, услуги по депозиране и съхранение, експортно финансиране за частни лица, фирми и институции.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301 или 22967244) или по пощата с позоваване на COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301 или 22967244) или по пощата с позоваване на COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Комисия

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/38

---

Публикуване на заявление за признаване на традиционно наименование съгласно предвиденото в член 33 от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията (1)

2009/C 321/14

Съгласно член 33 от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията заявлението за признаване на традиционно наименование се публикува в серия С на Официален вестник с цел да се уведомят за неговото съществуване трети страни, които евентуално биха възразили срещу признаването и защитата на традиционното наименование, за което е подадено заявлението.

ПУБЛИКУВАНЕ НА ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ПРИЗНАВАНЕ НА ТРАДИЦИОННО НАИМЕНОВАНИЕ В СЪОТВЕТСТВИЕ С ЧЛЕН 33 ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 607/2009 НА КОМИСИЯТА

| Дата на получаване | 30.11.2009 г. |
| --- | --- |
| Брой страници | 1 |
| Език на заявлението | Английски |
| Номер на досието | TDT/CZ/N0003 |

Дата на получаване

30.11.2009 г.

Брой страници

1

Език на заявлението

Английски

Номер на досието

TDT/CZ/N0003

Заявител:

| Компетентен орган на държавата-членка | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Тел. +420 221812354 |
| Факс +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Компетентен орган на държавата-членка

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Тел. +420 221812354

Факс +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Наименование: CLARET

Традиционно наименование съгласно член 118ф, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 1234/2007

Език:

| — | Член 31, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията |
| --- | --- |

—

Член 31, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията

Списък на съответните защитени наименования за произход или географски указания:

| — | Всички чешки защитени наименования за произход, вписани в регистъра |
| --- | --- |

—

Всички чешки защитени наименования за произход, вписани в регистъра

Категории лозаро-винарски продукти:

| — | Вино (приложение XIb от Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета) |
| --- | --- |

—

Вино (приложение XIb от Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета)

Определение:

| — | Вино, произведено от черно грозде без ферментация на люспите. |
| --- | --- |

—

Вино, произведено от черно грозде без ферментация на люспите.

---

(1)  ОВ L 193, 24.7.2009 г., стр. 60.

---

| 29.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 321/40

---

Публикуване на заявление за признаване на традиционно наименование съгласно предвиденото в член 33 от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията (1)

2009/C 321/15

Съгласно член 33 от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията заявлението за признаване на традиционно наименование се публикува в серия С на Официален вестник с цел да се уведомят за неговото съществуване трети страни, които евентуално биха възразили срещу признаването и защитата на традиционното наименование, за което е подадено заявлението.

ПУБЛИКУВАНЕ НА ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ПРИЗНАВАНЕ НА ТРАДИЦИОННО НАИМЕНОВАНИЕ В СЪОТВЕТСТВИЕ С ЧЛЕН 33 ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 607/2009 НА КОМИСИЯТА

| Дата на получаване | 30.11.2009 г. |
| --- | --- |
| Брой страници | 1 |
| Език на заявлението | Английски |
| Номер на досието | TDT/CZ/N0002 |

Дата на получаване

30.11.2009 г.

Брой страници

1

Език на заявлението

Английски

Номер на досието

TDT/CZ/N0002

Заявител:

| Компетентен орган на държавата-членка | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Тел. +420 221812354 |
| Факс +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Компетентен орган на държавата-членка

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Тел. +420 221812354

Факс +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Наименование: SUR LIE

Традиционно наименование съгласно член 118ф, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 1234/2007

Език:

| — | Член 31, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията |
| --- | --- |

—

Член 31, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 607/2009 на Комисията

Списък на съответните защитени наименования за произход или географски указания:

| — | Всички чешки защитени наименования за произход, вписани в регистъра |
| --- | --- |

—

Всички чешки защитени наименования за произход, вписани в регистъра

Категории лозаро-винарски продукти:

| — | Вино (приложение XIb от Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета) |
| --- | --- |

—

Вино (приложение XIb от Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета)

Определение:

| — | Вино, което по време на производството е било оставено върху винените утайки за период от най-малко шест месеца. |
| --- | --- |

—

Вино, което по време на производството е било оставено върху винените утайки за период от най-малко шест месеца.

---

(1)  ОВ L 193, 24.7.2009 г., стр. 60.

---