# Jurnalul Oficial C 296/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.296.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 296 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 525 decembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.296.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 296

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 525 decembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2009/C 296/01 | Rezoluția Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind schimbul de rezultate ale analizelor ADN | 1 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2009/C 296/02 | Recomandarea Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind mediile fără fum de tutun | 4 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2009/C 296/01

Rezoluția Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind schimbul de rezultate ale analizelor ADN

1

RECOMANDĂRI

Consiliu

2009/C 296/02

Recomandarea Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind mediile fără fum de tutun

4

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 296/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5691 – Mubadala/Veolia Eau/Azaliya) (
  1
  ) | 15 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 296/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5691 – Mubadala/Veolia Eau/Azaliya) (
  1
  )

1

15

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 296/04 | Rata de schimb a monedei euro | 16 |
| 2009/C 296/05 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 18 septembrie 2009 cu privire la un proiect de decizie referitor la cazul COMP/C.39129 – Transformatoare (1) – Raportor: Luxemburg | 17 |
| 2009/C 296/06 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 2 octombrie 2009 cu privire la un proiect de decizie referitor la Cazul COMP/C.39129 Transformatoare (2) – Raportor: Luxemburg | 18 |
| 2009/C 296/07 | Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/C.39129 – Transformatoare (În temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21) | 19 |
| 2009/C 296/08 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 7 octombrie 2009 privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE și al articolului 53 din Acordul privind SEE (Cazul COMP/39.129 – Transformatoare) [notificată cu numărul C(2009) 7601]
   (
  1
  ) | 21 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 296/09 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 296/10 | Anunț privind cererea de autorizație de explorare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide și gazoase, denumită Biancavilla – Republica Italiană – regiunea Sicilia – Ministerul regional al Industriei – Departamentul Regional al Industriei și minelor – Biroul regional Pentru Hidrocarburi și Energie Geotermală (U.R.I.G.) | 28 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 296/04

Rata de schimb a monedei euro

16

2009/C 296/05

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 18 septembrie 2009 cu privire la un proiect de decizie referitor la cazul COMP/C.39129 – Transformatoare (1) – Raportor: Luxemburg

17

2009/C 296/06

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 2 octombrie 2009 cu privire la un proiect de decizie referitor la Cazul COMP/C.39129 Transformatoare (2) – Raportor: Luxemburg

18

2009/C 296/07

Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/C.39129 – Transformatoare (În temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(În temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

19

2009/C 296/08

Rezumatul Deciziei Comisiei din 7 octombrie 2009 privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE și al articolului 53 din Acordul privind SEE (Cazul COMP/39.129 – Transformatoare) [notificată cu numărul C(2009) 7601]
   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 7601]

1

21

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 296/09

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (
  1
  )

1

23

2009/C 296/10

Anunț privind cererea de autorizație de explorare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide și gazoase, denumită Biancavilla – Republica Italiană – regiunea Sicilia – Ministerul regional al Industriei – Departamentul Regional al Industriei și minelor – Biroul regional Pentru Hidrocarburi și Energie Geotermală (U.R.I.G.)

28

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 296/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5659 – Daimler AG/IPIC/Brawn GP) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 30 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 296/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5659 – Daimler AG/IPIC/Brawn GP) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

30

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2009/C 296/12 | Rectificare la autorizația pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (JO C 275, 14.11.2009) | 31 |
| 2009/C 296/13 | Rectificare la autorizația pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (JO C 275, 14.11.2009) | 31 |
| 2009/C 296/14 | Rectificare la Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele radio și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea mutuală a conformității acestora (JO C 293, 2.12.2009) | 31 |

Rectificări

2009/C 296/12

Rectificare la autorizația pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (JO C 275, 14.11.2009)

(JO C 275, 14.11.2009)

31

2009/C 296/13

Rectificare la autorizația pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (JO C 275, 14.11.2009)

(JO C 275, 14.11.2009)

31

2009/C 296/14

Rectificare la Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele radio și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea mutuală a conformității acestora (JO C 293, 2.12.2009)

(JO C 293, 2.12.2009)

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/1

---

REZOLUȚIA CONSILIULUI

din 30 noiembrie 2009

privind schimbul de rezultate ale analizelor ADN

2009/C 296/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND obiectivele Tratatului privind Uniunea Europeană;

AVÂND ÎN VEDERE protecția datelor cu caracter personal astfel cum a fost reglementată de Decizia-cadru 2008/977/JAI privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (1), de Convenția nr. 108 a Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal, semnată la Strasbourg la 28 ianuarie 1981, de Recomandarea nr. R (87)15 din 17 septembrie 1987 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei de reglementare a utilizării datelor cu caracter personal în sectorul polițienesc și, după caz, de Recomandarea nr. R (92)1 din 10 februarie 1992 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei cu privire la utilizarea analizelor ADN în cadrul sistemului justiției penale;

ȚINÂND SEAMA de lucrările Grupului de lucru pentru ADN din cadrul Rețelei europene a institutelor de științe criminalistice (ENFSI) privind armonizarea markerilor ADN și a tehnologiei ADN;

LUÂND ÎN CONSIDERARE existența unor aspecte tehnice asociate investigației ADN de care trebuie să se țină cont în cadrul dezvoltării activităților de cooperare;

AVÂND ÎN VEDERE faptul că actualul sistem standard european de markeri ADN constă din șapte markeri ADN;

LUÂND ÎN CONSIDERARE faptul că schimbul de date ADN între statele membre progresează în mod rapid și de faptul că mărimea și numărul bazelor de date ADN naționale sunt în creștere și reamintind faptul că valoarea statistică a datelor ADN corespunde cu probabilitatea de coincidență și depinde în totalitate de numărul de markeri ADN care au fost analizați în mod fiabil, se consideră necesar să se extindă Sistemul standard european (ESS) de loci existent, adoptat în 2001;

REAMINTIND că articolul 7 alineatul (1) din Decizia 2008/616/JAI privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (2), obligă statele membre să folosească standardele existente pentru schimbul de date ADN, precum Sistemul european de referință (ESS) sau Sistemul standard de loci al Interpolului (ISSOL), de la data transpunerii în conformitate cu articolul 23;

REAMINTIND proprietățile profilurilor ADN astfel cum sunt specificate la alineatul 1.1 din capitolul 1 al anexei la Decizia 2008/616/JAI;

CONVINS de faptul că un schimb eficace de informații este facilitat prin creșterea numărului markerilor;

ÎNCURAJÂND statele membre să pună în aplicare noul ESS, în cel mai scurt timp posibil din punct de vedere practic și nu mai târziu de 24 de luni de la data adoptării prezentei rezoluții;

ADOPTĂ PREZENTA REZOLUȚIE CARE ÎNLOCUIEȘTE REZOLUȚIA 2001/C 187/01 A CONSILIULUI DIN 25 IUNIE 2001 PRIVIND SCHIMBUL DE REZULTATE ALE ANALIZELOR ADN:

I.   DEFINIȚII

| 1. | „marker ADN” înseamnă locusul dintr-o moleculă care, în mod tipic, conține informații variabile de la un individ la altul; |
| --- | --- |

1.

„marker ADN” înseamnă locusul dintr-o moleculă care, în mod tipic, conține informații variabile de la un individ la altul;

| 2. | „rezultat al analizei ADN” înseamnă o literă sau un cod numeric creat pe baza analizei unuia sau a mai multor loci din ADN și utilizat în scopul raportării. De exemplu, rezultatul analizei ADN D3S1358 14-15, D21S11 28-30 înseamnă că subiectul este de tip 14-15 în raport cu markerul ADN D3S1358 și de tip 28-30 în raport cu markerul ADN D21S11; |
| --- | --- |

2.

„rezultat al analizei ADN” înseamnă o literă sau un cod numeric creat pe baza analizei unuia sau a mai multor loci din ADN și utilizat în scopul raportării. De exemplu, rezultatul analizei ADN D3S1358 14-15, D21S11 28-30 înseamnă că subiectul este de tip 14-15 în raport cu markerul ADN D3S1358 și de tip 28-30 în raport cu markerul ADN D21S11;

| 3. | „Sistemul standard european (ESS)” înseamnă setul de markeri ADN enumerați în anexa 1; |
| --- | --- |

3.

„Sistemul standard european (ESS)” înseamnă setul de markeri ADN enumerați în anexa 1;

| 4. | „marker ESS” înseamnă un marker ADN care face parte din Sistemul standard european (ESS); și |
| --- | --- |

4.

„marker ESS” înseamnă un marker ADN care face parte din Sistemul standard european (ESS); și

| 5. | „rezultat al analizei ESS” înseamnă un rezultat al analizei ADN creat prin utilizarea markerilor ADN sus-menționați care fac parte din ESS. |
| --- | --- |

5.

„rezultat al analizei ESS” înseamnă un rezultat al analizei ADN creat prin utilizarea markerilor ADN sus-menționați care fac parte din ESS.

II.   TEHNOLOGIA ADN ÎN CRIMINALISTICĂ

| 1. | În cadrul analizei ADN în criminalistică, statele membre sunt invitate să utilizeze cel puțin markerii ADN enumerați în anexa 1 care alcătuiesc ESS, pentru a facilita schimbul de rezultate ale analizelor ADN. În cazul în care sunt disponibile informații din loci suplimentari, statele membre sunt îndemnate să furnizeze aceste informații în cadrul schimbului de date ADN. |
| --- | --- |

1.

În cadrul analizei ADN în criminalistică, statele membre sunt invitate să utilizeze cel puțin markerii ADN enumerați în anexa 1 care alcătuiesc ESS, pentru a facilita schimbul de rezultate ale analizelor ADN. În cazul în care sunt disponibile informații din loci suplimentari, statele membre sunt îndemnate să furnizeze aceste informații în cadrul schimbului de date ADN.

| 2. | Statele membre sunt invitate să elaboreze rezultatele analizelor ESS în conformitate cu tehnologia ADN testată și aprobată, bazată pe studiile științifice efectuate în cadrul Grupului de lucru pentru ADN al Rețelei europene a institutelor de științe criminalistice (ENFSI). Statele membre ar trebui să poată să specifice, în urma unei solicitări, cerințele de calitate și testele de competență pe care le utilizează. |
| --- | --- |

2.

Statele membre sunt invitate să elaboreze rezultatele analizelor ESS în conformitate cu tehnologia ADN testată și aprobată, bazată pe studiile științifice efectuate în cadrul Grupului de lucru pentru ADN al Rețelei europene a institutelor de științe criminalistice (ENFSI). Statele membre ar trebui să poată să specifice, în urma unei solicitări, cerințele de calitate și testele de competență pe care le utilizează.

III.   SCHIMBUL DE REZULTATE ALE ANALIZELOR ADN

| 1. | În cadrul schimbului de rezultate ale analizelor ADN, statele membre sunt îndemnate să limiteze analiza rezultatelor ADN la zonele de cromozomi care nu conțin nicio expresie genetică, și anume despre care nu se știe că ar furniza informații cu privire la caracteristicile ereditare specifice. |
| --- | --- |

1.

În cadrul schimbului de rezultate ale analizelor ADN, statele membre sunt îndemnate să limiteze analiza rezultatelor ADN la zonele de cromozomi care nu conțin nicio expresie genetică, și anume despre care nu se știe că ar furniza informații cu privire la caracteristicile ereditare specifice.

| 2. | Conform cunoștințelor existente în prezent, markerii ADN din anexa 1 nu conțin informații cu privire la caracteristici ereditare specifice. Dacă dezvoltarea științifică va permite să se stabilească, în legătură cu orice marker ADN recomandat de prezenta rezoluție, că acesta ar oferi informații privind caracteristicile ereditare specifice, se recomandă statelor membre să nu mai utilizeze respectivul marker în cadrul schimbului de rezultate ale analizelor ADN. Statelor membre li se recomandă, de asemenea, să fie pregătite pentru a șterge orice rezultate ale analizelor ADN pe care le-ar fi putut primi, în cazul în care s-ar dovedi că aceste rezultate ale analizelor ADN conțin informații cu privire la caracteristici ereditare specifice. |
| --- | --- |

2.

Conform cunoștințelor existente în prezent, markerii ADN din anexa 1 nu conțin informații cu privire la caracteristici ereditare specifice. Dacă dezvoltarea științifică va permite să se stabilească, în legătură cu orice marker ADN recomandat de prezenta rezoluție, că acesta ar oferi informații privind caracteristicile ereditare specifice, se recomandă statelor membre să nu mai utilizeze respectivul marker în cadrul schimbului de rezultate ale analizelor ADN. Statelor membre li se recomandă, de asemenea, să fie pregătite pentru a șterge orice rezultate ale analizelor ADN pe care le-ar fi putut primi, în cazul în care s-ar dovedi că aceste rezultate ale analizelor ADN conțin informații cu privire la caracteristici ereditare specifice.

---

(1)  JO L 350, 30.12.2008, p. 60.

(2)  JO L 210, 6.8.2008, p. 12.

---

ANEXĂ

Sistemul standard european (ESS) conține următorii markeri ADN:

| | D3S1358 |
| --- | --- |

D3S1358

| | VWA |
| --- | --- |

VWA

| | D8S1179 |
| --- | --- |

D8S1179

| | D21S11 |
| --- | --- |

D21S11

| | D18S51 |
| --- | --- |

D18S51

| | HUMTH01 |
| --- | --- |

HUMTH01

| | FGA |
| --- | --- |

FGA

| | D1S1656 |
| --- | --- |

D1S1656

| | D2S441 |
| --- | --- |

D2S441

| | D10S1248 |
| --- | --- |

D10S1248

| | D12S391 |
| --- | --- |

D12S391

| | D22S1045 |
| --- | --- |

D22S1045

---

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/4

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 30 noiembrie 2009

privind mediile fără fum de tutun

2009/C 296/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 152 alineatul (4) al doilea paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei,

după consultarea Parlamentului European (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 152 din tratat prevede că acțiunea comunitară, care completează politicile naționale, are în vedere îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și afecțiunilor umane, precum și îndepărtarea pericolelor pentru sănătatea umană. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 152 din tratat prevede că acțiunea comunitară, care completează politicile naționale, are în vedere îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și afecțiunilor umane, precum și îndepărtarea pericolelor pentru sănătatea umană.

| (2) | În conformitate cu articolul 137 din tratat, Comunitatea sprijină și completează activitățile statelor membre, printre altele, în domeniul îmbunătățirii, în special, a mediului de lucru pentru a proteja sănătatea și siguranța lucrătorilor. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 137 din tratat, Comunitatea sprijină și completează activitățile statelor membre, printre altele, în domeniul îmbunătățirii, în special, a mediului de lucru pentru a proteja sănătatea și siguranța lucrătorilor.

| (3) | Expunerea la fumul de tutun din mediul ambiant (FTMA) – cunoscut și sub denumirea de „fum de tutun secundar” – reprezintă o sursă răspândită de mortalitate, morbiditate și dizabilități în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(3)

Expunerea la fumul de tutun din mediul ambiant (FTMA) – cunoscut și sub denumirea de „fum de tutun secundar” – reprezintă o sursă răspândită de mortalitate, morbiditate și dizabilități în Uniunea Europeană.

| (4) | Potrivit unor estimări prudente, 7 300 de adulți, inclusiv 2 800 de nefumători, au decedat în 2002 în Uniunea Europeană ca urmare a expunerii la FTMA la locul de muncă. Decesul a încă 72 000 de persoane adulte, inclusiv 16 400 de nefumători, a fost asociat expunerii la FTMA la domiciliu. |
| --- | --- |

(4)

Potrivit unor estimări prudente, 7 300 de adulți, inclusiv 2 800 de nefumători, au decedat în 2002 în Uniunea Europeană ca urmare a expunerii la FTMA la locul de muncă. Decesul a încă 72 000 de persoane adulte, inclusiv 16 400 de nefumători, a fost asociat expunerii la FTMA la domiciliu.

| (5) | Expunerea la fumul de tutun secundar este deosebit de periculoasă pentru copii și adolescenți și ar putea crește riscul ca aceștia să înceapă să fumeze. |
| --- | --- |

(5)

Expunerea la fumul de tutun secundar este deosebit de periculoasă pentru copii și adolescenți și ar putea crește riscul ca aceștia să înceapă să fumeze.

| (6) | FTMA a fost clasificat în categoria substanțelor cunoscute ca fiind cancerigene pentru om de către Agenția Internațională de Cercetare în Domeniul Cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) și în categoria agenților cancerigeni profesionali de către Finlanda și Germania. |
| --- | --- |

(6)

FTMA a fost clasificat în categoria substanțelor cunoscute ca fiind cancerigene pentru om de către Agenția Internațională de Cercetare în Domeniul Cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) și în categoria agenților cancerigeni profesionali de către Finlanda și Germania.

| (7) | Fiecare cetățean are dreptul la un nivel ridicat de protecție a sănătății și ar trebui protejat împotriva expunerii la fumul de tutun. |
| --- | --- |

(7)

Fiecare cetățean are dreptul la un nivel ridicat de protecție a sănătății și ar trebui protejat împotriva expunerii la fumul de tutun.

| (8) | Politicile naționale bazate pe voluntariat s-au dovedit ineficiente în ceea ce privește reducerea expunerii la fumul de tutun. Adoptarea unei legislații cu caracter obligatoriu, aplicată și monitorizată corect, este un mijloc eficace de a proteja în mod adecvat cetățenii împotriva riscurilor fumului de tutun secundar pentru sănătate. |
| --- | --- |

(8)

Politicile naționale bazate pe voluntariat s-au dovedit ineficiente în ceea ce privește reducerea expunerii la fumul de tutun. Adoptarea unei legislații cu caracter obligatoriu, aplicată și monitorizată corect, este un mijloc eficace de a proteja în mod adecvat cetățenii împotriva riscurilor fumului de tutun secundar pentru sănătate.

| (9) | Pentru o eficacitate optimă a legislației privind mediile fără fum de tutun, aceasta trebuie însoțită de măsuri cum ar fi campaniile de sensibilizare, sprijin pentru sevrajul tabagic, avertismente puternice privind sănătatea pe ambalajele produselor din tutun și alte reglementări privind produsele din tutun. |
| --- | --- |

(9)

Pentru o eficacitate optimă a legislației privind mediile fără fum de tutun, aceasta trebuie însoțită de măsuri cum ar fi campaniile de sensibilizare, sprijin pentru sevrajul tabagic, avertismente puternice privind sănătatea pe ambalajele produselor din tutun și alte reglementări privind produsele din tutun.

| (10) | Societatea civilă are un rol important în ceea ce privește susținerea legislației privind mediile fără fum de tutun și contribuția la respectarea acesteia. |
| --- | --- |

(10)

Societatea civilă are un rol important în ceea ce privește susținerea legislației privind mediile fără fum de tutun și contribuția la respectarea acesteia.

| (11) | Politicile antifumat ar trebui să dispună de instrumente adecvate pentru a pune în aplicare abordarea multisectorială legată de controlul tutunului. |
| --- | --- |

(11)

Politicile antifumat ar trebui să dispună de instrumente adecvate pentru a pune în aplicare abordarea multisectorială legată de controlul tutunului.

| (12) | Este necesară o cooperare consolidată între statele membre pentru a facilita schimbul de informații și de cele mai bune practici și pentru a dezvolta un sistem de monitorizare standardizat la nivelul UE. |
| --- | --- |

(12)

Este necesară o cooperare consolidată între statele membre pentru a facilita schimbul de informații și de cele mai bune practici și pentru a dezvolta un sistem de monitorizare standardizat la nivelul UE.

| (13) | Rezoluția Consiliului și a miniștrilor sănătății din statele membre reuniți în cadrul Consiliului la 18 iulie 1989 cu privire la interzicerea fumatului în spații accesibile publicului (3) a invitat statele membre să ia măsuri de interzicere a fumatului în anumite spații închise accesibile publicului și să extindă interdicția privind fumatul la toate mijloacele de transport public. |
| --- | --- |

(13)

Rezoluția Consiliului și a miniștrilor sănătății din statele membre reuniți în cadrul Consiliului la 18 iulie 1989 cu privire la interzicerea fumatului în spații accesibile publicului (3) a invitat statele membre să ia măsuri de interzicere a fumatului în anumite spații închise accesibile publicului și să extindă interdicția privind fumatul la toate mijloacele de transport public.

| (14) | Recomandarea 2003/54/CE a Consiliului din 2 decembrie 2002 privind prevenirea fumatului și inițiativele de îmbunătățire a controlului tutunului (4) a invitat statele membre să pună în aplicare dispoziții legislative și/sau alte măsuri eficiente care să ofere protecție împotriva expunerii la FTMA în locurile de muncă închise, spațiile publice închise, precum și în mijloacele de transport public. |
| --- | --- |

(14)

Recomandarea 2003/54/CE a Consiliului din 2 decembrie 2002 privind prevenirea fumatului și inițiativele de îmbunătățire a controlului tutunului (4) a invitat statele membre să pună în aplicare dispoziții legislative și/sau alte măsuri eficiente care să ofere protecție împotriva expunerii la FTMA în locurile de muncă închise, spațiile publice închise, precum și în mijloacele de transport public.

| (15) | Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (5), deși nu se referă în mod explicit la fumul de tutun, se aplică tuturor riscurilor legate de sănătatea și siguranța lucrătorilor (6). |
| --- | --- |

(15)

Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (5), deși nu se referă în mod explicit la fumul de tutun, se aplică tuturor riscurilor legate de sănătatea și siguranța lucrătorilor (6).

| (16) | În Planul său de acțiune privind mediul și sănătatea (2004-2010) (7), Comisia s-a angajat să „dezvolte acțiuni menite să îmbunătățească calitatea aerului interior”, îndeosebi prin „încurajarea interzicerii fumatului la toate locurile de muncă prin recurgerea atât la mecanisme legale, cât și la inițiative de promovare a sănătății la nivel european, precum și la nivelul statelor membre”. |
| --- | --- |

(16)

În Planul său de acțiune privind mediul și sănătatea (2004-2010) (7), Comisia s-a angajat să „dezvolte acțiuni menite să îmbunătățească calitatea aerului interior”, îndeosebi prin „încurajarea interzicerii fumatului la toate locurile de muncă prin recurgerea atât la mecanisme legale, cât și la inițiative de promovare a sănătății la nivel european, precum și la nivelul statelor membre”.

| (17) | Consultarea lansată prin intermediul Cărții verzi a Comisiei „Către o Europă fără fum de tutun: opțiuni privind politicile comunitare” (8) (denumită în continuare „Cartea verde”) a demonstrat existența unui sprijin semnificativ atât pentru politicile cuprinzătoare antifumat în toate locurile de muncă și spațiile publice închise, cât și pentru măsuri ulterioare la nivel comunitar în vederea promovării mediilor fără fum de tutun în ansamblul statelor membre. |
| --- | --- |

(17)

Consultarea lansată prin intermediul Cărții verzi a Comisiei „Către o Europă fără fum de tutun: opțiuni privind politicile comunitare” (8) (denumită în continuare „Cartea verde”) a demonstrat existența unui sprijin semnificativ atât pentru politicile cuprinzătoare antifumat în toate locurile de muncă și spațiile publice închise, cât și pentru măsuri ulterioare la nivel comunitar în vederea promovării mediilor fără fum de tutun în ansamblul statelor membre.

| (18) | La 30 și 31 mai 2007, în cadrul Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori a avut loc un schimb de opinii cu privire la opțiunile politice la nivelul UE referitoare la mediile fără fum de tutun. Consiliul a primit favorabil Cartea verde a Comisiei și a evidențiat necesitatea unor orientări comunitare pentru a promova în continuare mediile fără fum de tutun la nivelul UE, precum și a unui sprijin comunitar pentru măsurile naționale și o coordonare a acestora. |
| --- | --- |

(18)

La 30 și 31 mai 2007, în cadrul Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori a avut loc un schimb de opinii cu privire la opțiunile politice la nivelul UE referitoare la mediile fără fum de tutun. Consiliul a primit favorabil Cartea verde a Comisiei și a evidențiat necesitatea unor orientări comunitare pentru a promova în continuare mediile fără fum de tutun la nivelul UE, precum și a unui sprijin comunitar pentru măsurile naționale și o coordonare a acestora.

| (19) | În rezoluția sa de la 24 octombrie 2007 cu privire la Cartea verde, Parlamentul European a invitat statele membre să introducă legi cuprinzătoare antifumat în termen de doi ani și a invitat Comisia să prezinte o propunere legislativă relevantă până în 2011 în cazul unor progrese nesatisfăcătoare. De asemenea, Comisia este invitată să propună o modificare a cadrului legislativ actual pentru a clasifica FTMA drept agent cancerigen și pentru a obliga angajatorii să se asigure că nu se fumează la locul de muncă. |
| --- | --- |

(19)

În rezoluția sa de la 24 octombrie 2007 cu privire la Cartea verde, Parlamentul European a invitat statele membre să introducă legi cuprinzătoare antifumat în termen de doi ani și a invitat Comisia să prezinte o propunere legislativă relevantă până în 2011 în cazul unor progrese nesatisfăcătoare. De asemenea, Comisia este invitată să propună o modificare a cadrului legislativ actual pentru a clasifica FTMA drept agent cancerigen și pentru a obliga angajatorii să se asigure că nu se fumează la locul de muncă.

| (20) | Articolul 8 din Convenția-cadru a OMS pentru controlul tutunului (CCCT), semnată în iunie 2003 de către toți membrii OMS și ratificată până în prezent de 167 de părți, inclusiv Comunitatea și 26 dintre statele sale membre, creează o obligație juridică pentru părțile sale de a adopta și a pune în aplicare în anumite domenii ale jurisdicției naționale existente, astfel cum sunt stabilite în legislația națională, și de a promova în mod activ la alte niveluri de jurisdicție adoptarea și implementarea unor măsuri eficiente pentru a proteja cetățenii împotriva expunerii la fumul de tutun secundar în toate locurile de muncă închise, mijloacele de transport public și spațiile publice închise și, după caz, alte spații publice. |
| --- | --- |

(20)

Articolul 8 din Convenția-cadru a OMS pentru controlul tutunului (CCCT), semnată în iunie 2003 de către toți membrii OMS și ratificată până în prezent de 167 de părți, inclusiv Comunitatea și 26 dintre statele sale membre, creează o obligație juridică pentru părțile sale de a adopta și a pune în aplicare în anumite domenii ale jurisdicției naționale existente, astfel cum sunt stabilite în legislația națională, și de a promova în mod activ la alte niveluri de jurisdicție adoptarea și implementarea unor măsuri eficiente pentru a proteja cetățenii împotriva expunerii la fumul de tutun secundar în toate locurile de muncă închise, mijloacele de transport public și spațiile publice închise și, după caz, alte spații publice.

| (21) | Cea de-a doua conferință a părților la CCCT din iulie 2007 a adoptat orientări cu privire la protecția împotriva expunerii la fumul de tutun (9) pentru a ajuta părțile să își îndeplinească obligațiile în temeiul articolului 8 din convenție. Fiecare dintre părți ar trebui să depună eforturi pentru a pune în aplicare orientările în termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a convenției pentru partea în cauză. |
| --- | --- |

(21)

Cea de-a doua conferință a părților la CCCT din iulie 2007 a adoptat orientări cu privire la protecția împotriva expunerii la fumul de tutun (9) pentru a ajuta părțile să își îndeplinească obligațiile în temeiul articolului 8 din convenție. Fiecare dintre părți ar trebui să depună eforturi pentru a pune în aplicare orientările în termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a convenției pentru partea în cauză.

| (22) | Articolul 14 din Convenția-cadru a OMS creează o obligație juridică pentru părțile sale de a elabora și a difuza orientări adecvate, globale și integrate, bazate pe dovezi științifice și pe cele mai bune practici și de a adopta măsuri eficiente în vederea promovării sevrajului tabagic și a tratamentului adecvat al dependenței de tutun. În cadrul celei de-a treia conferințe a părților la Convenția-cadru a OMS, s-a decis instituirea unui grup de lucru pentru elaborarea de orientări în vederea punerii în aplicare a articolului respectiv. |
| --- | --- |

(22)

Articolul 14 din Convenția-cadru a OMS creează o obligație juridică pentru părțile sale de a elabora și a difuza orientări adecvate, globale și integrate, bazate pe dovezi științifice și pe cele mai bune practici și de a adopta măsuri eficiente în vederea promovării sevrajului tabagic și a tratamentului adecvat al dependenței de tutun. În cadrul celei de-a treia conferințe a părților la Convenția-cadru a OMS, s-a decis instituirea unui grup de lucru pentru elaborarea de orientări în vederea punerii în aplicare a articolului respectiv.

| (23) | Strategia europeană pentru controlul tutunului, adoptată de Comitetul regional al OMS pentru Europa în septembrie 2002, a recomandat ca statele membre să asigure dreptul cetățenilor la un mediu fără fum de tutun, printre altele, interzicând fumatul în spații publice, locuri de muncă și mijloace de transport public, interzicând fumatul în exteriorul tuturor instituțiilor de învățământ pentru minori, al tuturor instituțiilor de furnizare a asistenței medicale și în cadrul unor evenimente publice, precum și clasificând FTMA drept agent cancerigen. |
| --- | --- |

(23)

Strategia europeană pentru controlul tutunului, adoptată de Comitetul regional al OMS pentru Europa în septembrie 2002, a recomandat ca statele membre să asigure dreptul cetățenilor la un mediu fără fum de tutun, printre altele, interzicând fumatul în spații publice, locuri de muncă și mijloace de transport public, interzicând fumatul în exteriorul tuturor instituțiilor de învățământ pentru minori, al tuturor instituțiilor de furnizare a asistenței medicale și în cadrul unor evenimente publice, precum și clasificând FTMA drept agent cancerigen.

| (24) | Prezenta recomandare nu aduce atingere legislației comunitare de stabilire a cerințelor minime pentru protecția securității și sănătății lucrătorilor, adoptată în temeiul articolului 137 din tratat, Directivei 2001/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2001 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în materie de fabricare, prezentare și vânzare a produselor din tutun (10) și Deciziei 2003/641/CE a Comisiei din 5 septembrie 2003 privind utilizarea fotografiilor color sau a altor ilustrații ca avertismente referitoare la sănătate pe pachetele de țigări (11), |
| --- | --- |

(24)

Prezenta recomandare nu aduce atingere legislației comunitare de stabilire a cerințelor minime pentru protecția securității și sănătății lucrătorilor, adoptată în temeiul articolului 137 din tratat, Directivei 2001/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2001 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în materie de fabricare, prezentare și vânzare a produselor din tutun (10) și Deciziei 2003/641/CE a Comisiei din 5 septembrie 2003 privind utilizarea fotografiilor color sau a altor ilustrații ca avertismente referitoare la sănătate pe pachetele de țigări (11),

RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:

| 1. | să asigure o protecție eficientă împotriva expunerii la fumul de tutun în locurile de muncă închise, mijloacele de transport public și spațiile publice închise și, după caz, alte spații publice, astfel cum se prevede la articolul 8 din Convenția-cadru a OMS pentru controlul tutunului (CCCT) și pe baza orientărilor anexate privind protecția contra expunerii la fumul de tutun, adoptate în cadrul celei de-a doua conferințe a părților la CCCT, în termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a CCCT pentru statul membru respectiv sau cel târziu în termen de trei ani de la adoptarea prezentei recomandări; |
| --- | --- |

1.

să asigure o protecție eficientă împotriva expunerii la fumul de tutun în locurile de muncă închise, mijloacele de transport public și spațiile publice închise și, după caz, alte spații publice, astfel cum se prevede la articolul 8 din Convenția-cadru a OMS pentru controlul tutunului (CCCT) și pe baza orientărilor anexate privind protecția contra expunerii la fumul de tutun, adoptate în cadrul celei de-a doua conferințe a părților la CCCT, în termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a CCCT pentru statul membru respectiv sau cel târziu în termen de trei ani de la adoptarea prezentei recomandări;

| 2. | să elaboreze și/sau să consolideze strategii și măsuri vizând reducerea expunerii copiilor și adolescenților la fumul de tutun secundar; |
| --- | --- |

2.

să elaboreze și/sau să consolideze strategii și măsuri vizând reducerea expunerii copiilor și adolescenților la fumul de tutun secundar;

| 3. | să completeze politicile antifumat prin măsuri de sprijin, printre care se pot număra:






  (a) | adoptarea de măsuri adecvate pentru promovarea sevrajului tabagic și a tratamentului adecvat al dependenței de tutun, ținând seama de circumstanțele și de prioritățile naționale, astfel cum se indică la articolul 14 din CCCT; și |
| --- | --- | --- |

3.

să completeze politicile antifumat prin măsuri de sprijin, printre care se pot număra:

(a)

adoptarea de măsuri adecvate pentru promovarea sevrajului tabagic și a tratamentului adecvat al dependenței de tutun, ținând seama de circumstanțele și de prioritățile naționale, astfel cum se indică la articolul 14 din CCCT; și

| (b) | introducerea unor avertismente combinate, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (4) din Decizia 2003/641/CE a Comisiei din 5 septembrie 2003 privind utilizarea fotografiilor color sau a altor ilustrații ca avertismente referitoare la sănătate pe pachetele de țigări (12), și a unor informații cu privire la serviciile care susțin sevrajul tabagic pe ambalajele produselor din tutun pentru fumat, pentru a informa mai bine consumatorii cu privire la riscurile utilizării tutunului și ale expunerii la fumul de tutun pentru sănătate, pentru a încuraja sevrajul tabagic și a descuraja persoanele care nu fumează să înceapă să facă acest lucru. |
| --- | --- |

(b)

introducerea unor avertismente combinate, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (4) din Decizia 2003/641/CE a Comisiei din 5 septembrie 2003 privind utilizarea fotografiilor color sau a altor ilustrații ca avertismente referitoare la sănătate pe pachetele de țigări (12), și a unor informații cu privire la serviciile care susțin sevrajul tabagic pe ambalajele produselor din tutun pentru fumat, pentru a informa mai bine consumatorii cu privire la riscurile utilizării tutunului și ale expunerii la fumul de tutun pentru sănătate, pentru a încuraja sevrajul tabagic și a descuraja persoanele care nu fumează să înceapă să facă acest lucru.

| 4. | să elaboreze, să pună în aplicare, să actualizeze și să reexamineze periodic strategii, planuri sau programe multisectoriale globale de control al tutunului, care să abordeze, printre altele, problema protecției împotriva fumului de tutun în toate spațiile accesibile publicului larg sau locurile cu o utilizare colectivă, indiferent de regimul de proprietate sau dreptul de acces; |
| --- | --- |

4.

să elaboreze, să pună în aplicare, să actualizeze și să reexamineze periodic strategii, planuri sau programe multisectoriale globale de control al tutunului, care să abordeze, printre altele, problema protecției împotriva fumului de tutun în toate spațiile accesibile publicului larg sau locurile cu o utilizare colectivă, indiferent de regimul de proprietate sau dreptul de acces;

| 5. | să ofere instrumente adecvate pentru punerea în aplicare a strategiilor, politicilor de control al tutunului și programelor naționale, pentru a asigura o protecție eficientă împotriva expunerii la fumul de tutun; |
| --- | --- |

5.

să ofere instrumente adecvate pentru punerea în aplicare a strategiilor, politicilor de control al tutunului și programelor naționale, pentru a asigura o protecție eficientă împotriva expunerii la fumul de tutun;

| 6. | să comunice Comisiei, dacă este posibil în termen de șase luni de la adoptarea prezentei recomandări, puncte focale naționale pentru controlul tutunului, pentru a asigura schimbul de informații și de cele mai bune practici, precum și coordonarea politicilor cu alte state membre; |
| --- | --- |

6.

să comunice Comisiei, dacă este posibil în termen de șase luni de la adoptarea prezentei recomandări, puncte focale naționale pentru controlul tutunului, pentru a asigura schimbul de informații și de cele mai bune practici, precum și coordonarea politicilor cu alte state membre;

| 7. | să coopereze îndeaproape între ele și cu Comisia în scopul stabilirii unui cadru coerent de definiții, criterii și indicatori pentru punerea în aplicare a prezentei recomandări; |
| --- | --- |

7.

să coopereze îndeaproape între ele și cu Comisia în scopul stabilirii unui cadru coerent de definiții, criterii și indicatori pentru punerea în aplicare a prezentei recomandări;

| 8. | să monitorizeze și să evalueze eficiența măsurilor politice utilizând indicatorii menționați anterior; |
| --- | --- |

8.

să monitorizeze și să evalueze eficiența măsurilor politice utilizând indicatorii menționați anterior;

| 9. | să informeze Comisia cu privire la măsurile legislative și de alt tip adoptate pentru a da curs prezentei recomandări și cu privire la rezultatele monitorizării și ale evaluării, |
| --- | --- |

9.

să informeze Comisia cu privire la măsurile legislative și de alt tip adoptate pentru a da curs prezentei recomandări și cu privire la rezultatele monitorizării și ale evaluării,

INVITĂ COMISIA:

| 1. | să raporteze cu privire la punerea în aplicare, funcționarea și impactul măsurilor propuse, pe baza informațiilor furnizate de statele membre; |
| --- | --- |

1.

să raporteze cu privire la punerea în aplicare, funcționarea și impactul măsurilor propuse, pe baza informațiilor furnizate de statele membre;

| 2. | în situația unei posibile revizuiri a Directivei 2001/37/CE, să aibă în vedere toate măsurile privitoare la produse care urmăresc reducerea atractivității produselor din tutun și a pericolului de a crea dependență pe care acestea îl prezintă. |
| --- | --- |

2.

în situația unei posibile revizuiri a Directivei 2001/37/CE, să aibă în vedere toate măsurile privitoare la produse care urmăresc reducerea atractivității produselor din tutun și a pericolului de a crea dependență pe care acestea îl prezintă.

| 3. | să analizeze aspectele juridice și baza de constatări cu privire la impactul ambalajelor neutre, inclusiv asupra funcționării pieței interne. |
| --- | --- |

3.

să analizeze aspectele juridice și baza de constatări cu privire la impactul ambalajelor neutre, inclusiv asupra funcționării pieței interne.

Adoptată la Bruxelles, 30 noiembrie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

S. O. LITTORIN

---

(1)  Rezoluție emisă în urma unei consultări neobligatorii (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Avizul din 5 noiembrie 2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  JO C 189, 26.7.1989, p. 1.

3

(4)  JO L 22, 25.1.2003, p. 31.

4

(5)  JO L 183, 29.6.1989, p. 1.

5

(6)  A se vedea cauza C-49/00 Comisia/Italia, Rec. 2001, p. I-8575, punctele 12-13.

6

(7)  COM(2004) 416 final.

7

(8)  COM(2007) 27 final.

8

(9)  FCTC/COP2(7) Orientări privind protecția împotriva expunerii la fumul de tutun, elaborate de grupul de lucru reunit în conformitate cu decizia FCTC/COP1(15) din cadrul conferinței părților la Convenția-cadru a OMS pentru controlul tutunului.

9

(10)  JO L 194, 18.7.2001, p. 26.

10

(11)  JO L 226, 10.9.2003, p. 24.

11

(12)  A se vedea nota de subsol nr. 11.

12

---

ANEXĂ

Orientări privind protecția contra expunerii la fumul de tutun, astfel cum au fost adoptate în cadrul celei de-a doua conferințe a părților la Convenția-cadru a OMS pentru controlul tutunului

SCOP, OBIECTIVE ȘI CONSIDERENTE PRINCIPALE

Scopul orientărilor

| 1. | În conformitate cu celelalte dispoziții ale Convenției-cadru a OMS pentru controlul tutunului și cu intențiile conferinței părților, prezentele orientări își propun să ajute părțile să își îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul articolului 8 din convenție. Acestea se bazează pe cele mai bune date disponibile și pe experiența părților care au implementat cu succes măsuri eficace pentru a reduce expunerea la fumul de tutun. |
| --- | --- |

1.

În conformitate cu celelalte dispoziții ale Convenției-cadru a OMS pentru controlul tutunului și cu intențiile conferinței părților, prezentele orientări își propun să ajute părțile să își îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul articolului 8 din convenție. Acestea se bazează pe cele mai bune date disponibile și pe experiența părților care au implementat cu succes măsuri eficace pentru a reduce expunerea la fumul de tutun.

| 2. | Orientările conțin declarații de principii și definiții convenite de comun acord referitoare la termenii relevanți, precum și recomandări privind măsuri care trebuie luate pentru a îndeplini obligațiile care decurg din Convenție. Mai mult, orientările identifică măsurile necesare pentru a realiza o protecție eficace împotriva pericolelor implicate de fumul de tutun secundar. Părțile sunt încurajate să utilizeze prezentele orientări atât pentru a-și îndeplini obligațiile legale care le revin în temeiul Convenției, cât și pentru a urma cele mai bune practici în vederea protejării sănătății publice. |
| --- | --- |

2.

Orientările conțin declarații de principii și definiții convenite de comun acord referitoare la termenii relevanți, precum și recomandări privind măsuri care trebuie luate pentru a îndeplini obligațiile care decurg din Convenție. Mai mult, orientările identifică măsurile necesare pentru a realiza o protecție eficace împotriva pericolelor implicate de fumul de tutun secundar. Părțile sunt încurajate să utilizeze prezentele orientări atât pentru a-și îndeplini obligațiile legale care le revin în temeiul Convenției, cât și pentru a urma cele mai bune practici în vederea protejării sănătății publice.

Obiectivele orientărilor

| 3. | Prezentele orientări au două obiective conexe. Primul este să ajute părțile să își îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul articolului 8 din Convenția-cadru a OMS, astfel încât să țină seama de dovezile științifice privind expunerea la fumul de tutun secundar și de cele mai bune practici la nivel mondial în implementarea măsurilor privind mediile fără tutun, pentru a stabili un nivel înalt de responsabilitate în ceea ce privește respectarea tratatului și pentru a ajuta părțile să promoveze cel mai înalt standard de sănătate posibil. Al doilea obiectiv este identificarea elementelor principale de legislație care sunt necesare pentru a proteja eficace persoanele împotriva expunerii la fumul de tutun, în conformitate cu articolul 8. |
| --- | --- |

3.

Prezentele orientări au două obiective conexe. Primul este să ajute părțile să își îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul articolului 8 din Convenția-cadru a OMS, astfel încât să țină seama de dovezile științifice privind expunerea la fumul de tutun secundar și de cele mai bune practici la nivel mondial în implementarea măsurilor privind mediile fără tutun, pentru a stabili un nivel înalt de responsabilitate în ceea ce privește respectarea tratatului și pentru a ajuta părțile să promoveze cel mai înalt standard de sănătate posibil. Al doilea obiectiv este identificarea elementelor principale de legislație care sunt necesare pentru a proteja eficace persoanele împotriva expunerii la fumul de tutun, în conformitate cu articolul 8.

Considerente subiacente

| 4. | Dezvoltarea prezentelor orientări a fost influențată de următoarele considerente fundamentale.






  (a) | Datoria de a proteja populația împotriva fumului de tutun, cuprinsă la articolul 8, se bazează pe drepturi și libertăți fundamentale ale omului. Având în vedere pericolele inhalării fumului de tutun secundar, datoria de a proteja populația împotriva fumului de tutun este subînțeleasă de, printre altele, dreptul la viață și dreptul la cele mai înalte standarde de sănătate posibile, după cum se recunoaște în numeroase instrumente juridice (inclusiv în Constituția Organizației Mondiale a Sănătății, Convenția privind drepturile copilului, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei și Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale), după cum a fost încorporat expres în preambulul Convenției-cadru a OMS și după cum a fost recunoscut în constituțiile multor națiuni. |
| --- | --- | --- |

4.

Dezvoltarea prezentelor orientări a fost influențată de următoarele considerente fundamentale.

(a)

Datoria de a proteja populația împotriva fumului de tutun, cuprinsă la articolul 8, se bazează pe drepturi și libertăți fundamentale ale omului. Având în vedere pericolele inhalării fumului de tutun secundar, datoria de a proteja populația împotriva fumului de tutun este subînțeleasă de, printre altele, dreptul la viață și dreptul la cele mai înalte standarde de sănătate posibile, după cum se recunoaște în numeroase instrumente juridice (inclusiv în Constituția Organizației Mondiale a Sănătății, Convenția privind drepturile copilului, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei și Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale), după cum a fost încorporat expres în preambulul Convenției-cadru a OMS și după cum a fost recunoscut în constituțiile multor națiuni.

| (b) | Datoria de a proteja persoanele împotriva fumului de tutun corespunde unei obligații pentru guverne de a promulga o legislație care să protejeze persoanele împotriva amenințărilor la drepturile și libertățile lor fundamentale. Această obligație se extinde la toate persoanele și nu numai la anumite populații. |
| --- | --- |

(b)

Datoria de a proteja persoanele împotriva fumului de tutun corespunde unei obligații pentru guverne de a promulga o legislație care să protejeze persoanele împotriva amenințărilor la drepturile și libertățile lor fundamentale. Această obligație se extinde la toate persoanele și nu numai la anumite populații.

| (c) | Mai multe organisme științifice cu autoritate au stabilit că fumul de tutun secundar este cancerigen. Unele dintre părțile la Convenția-cadru a OMS (de exemplu, Finlanda și Germania) au clasificat fumul de tutun secundar ca fiind cancerigen și au inclus prevenirea expunerii la acesta la locul de muncă în legislația lor privind sănătatea și securitatea. Pe lângă cerințele de la articolul 8, părțile ar putea, așadar, să fie obligate să abordeze problema pericolului expunerii la fumul de tutun în conformitate cu legile lor existente privind locul de muncă și cu alte legi care guvernează expunerea la substanțe dăunătoare, inclusiv cancerigene. |
| --- | --- |

(c)

Mai multe organisme științifice cu autoritate au stabilit că fumul de tutun secundar este cancerigen. Unele dintre părțile la Convenția-cadru a OMS (de exemplu, Finlanda și Germania) au clasificat fumul de tutun secundar ca fiind cancerigen și au inclus prevenirea expunerii la acesta la locul de muncă în legislația lor privind sănătatea și securitatea. Pe lângă cerințele de la articolul 8, părțile ar putea, așadar, să fie obligate să abordeze problema pericolului expunerii la fumul de tutun în conformitate cu legile lor existente privind locul de muncă și cu alte legi care guvernează expunerea la substanțe dăunătoare, inclusiv cancerigene.

DECLARAȚIE DE PRINCIPII ȘI DEFINIȚII RELEVANTE CARE SE AFLĂ LA BAZA PROTECȚIEI ÎMPOTRIVA EXPUNERII LA FUMUL DE TUTUN

Principii

| 5. | După cum se menționează la articolul 4 din Convenția-cadru a OMS, este necesar un puternic angajament politic pentru a lua măsuri de protecție a tuturor persoanelor împotriva expunerii la fumul de tutun. Următoarele principii convenite de comun acord ar trebui să ghideze punerea în aplicare a articolului 8 din convenție. |
| --- | --- |

5.

După cum se menționează la articolul 4 din Convenția-cadru a OMS, este necesar un puternic angajament politic pentru a lua măsuri de protecție a tuturor persoanelor împotriva expunerii la fumul de tutun. Următoarele principii convenite de comun acord ar trebui să ghideze punerea în aplicare a articolului 8 din convenție.

Principiul 1

| 6. | Măsurile eficace de acordare de protecție împotriva fumului de tutun, astfel cum sunt prevăzute la articolul 8 din Convenția-cadru a OMS, necesită eliminarea totală a fumatului și a fumului de tutun într-un anumit loc sau mediu pentru a crea un mediu fără fum 100 %. Nu există un nivel sigur de expunere la fumul de tutun, iar noțiuni precum o valoare limită pentru toxicitatea fumului de tutun secundar ar trebui respinse, deoarece sunt contrazise de dovezi științifice. Alte abordări cu alte obiective decât medii 100 % fără fum, inclusiv ventilația, filtrarea aerului și utilizarea zonelor de fumat desemnate (fie că sunt dotate cu ventilație separată sau nu) s-au dovedit, în repetate rânduri, ineficiente și există dovezi concludente, științifice și de alt gen, că abordările de natură tehnică nu protejează împotriva expunerii la fumul de tutun. |
| --- | --- |

6.

Măsurile eficace de acordare de protecție împotriva fumului de tutun, astfel cum sunt prevăzute la articolul 8 din Convenția-cadru a OMS, necesită eliminarea totală a fumatului și a fumului de tutun într-un anumit loc sau mediu pentru a crea un mediu fără fum 100 %. Nu există un nivel sigur de expunere la fumul de tutun, iar noțiuni precum o valoare limită pentru toxicitatea fumului de tutun secundar ar trebui respinse, deoarece sunt contrazise de dovezi științifice. Alte abordări cu alte obiective decât medii 100 % fără fum, inclusiv ventilația, filtrarea aerului și utilizarea zonelor de fumat desemnate (fie că sunt dotate cu ventilație separată sau nu) s-au dovedit, în repetate rânduri, ineficiente și există dovezi concludente, științifice și de alt gen, că abordările de natură tehnică nu protejează împotriva expunerii la fumul de tutun.

Principiul 2

| 7. | Toate persoanele ar trebui protejate împotriva expunerii la fumul de tutun. Ar trebui ca fumatul să fie interzis în toate locurile de muncă închise și în toate spațiile publice închise. |
| --- | --- |

7.

Toate persoanele ar trebui protejate împotriva expunerii la fumul de tutun. Ar trebui ca fumatul să fie interzis în toate locurile de muncă închise și în toate spațiile publice închise.

Principiul 3

| 8. | Este necesară o legislație specifică pentru a proteja persoanele împotriva expunerii la fumul de tutun. Politicile bazate pe încetarea voluntară a fumatului s-au dovedit, în repetate rânduri, ineficiente și nu oferă protecția adecvată. Pentru a fi eficace, legislația trebuie să fie simplă, clară și aplicabilă. |
| --- | --- |

8.

Este necesară o legislație specifică pentru a proteja persoanele împotriva expunerii la fumul de tutun. Politicile bazate pe încetarea voluntară a fumatului s-au dovedit, în repetate rânduri, ineficiente și nu oferă protecția adecvată. Pentru a fi eficace, legislația trebuie să fie simplă, clară și aplicabilă.

Principiul 4

| 9. | O bună planificare și resursele adecvate sunt esențiale pentru implementarea și punerea în aplicare cu succes a legislației privind mediile fără fum de tutun. |
| --- | --- |

9.

O bună planificare și resursele adecvate sunt esențiale pentru implementarea și punerea în aplicare cu succes a legislației privind mediile fără fum de tutun.

Principiul 5

| 10. | Societatea civilă deține un rol central în construirea unui suport pentru măsurile privind mediile fără fum de tutun și în garantarea respectării acestora, și ar trebui inclusă ca partener activ în procesul de elaborare, implementare și punere în aplicare a legislației. |
| --- | --- |

10.

Societatea civilă deține un rol central în construirea unui suport pentru măsurile privind mediile fără fum de tutun și în garantarea respectării acestora, și ar trebui inclusă ca partener activ în procesul de elaborare, implementare și punere în aplicare a legislației.

Principiul 6

| 11. | Implementarea legislației antifumat, punerea sa în aplicare și impactul său ar trebui să fie monitorizate și evaluate împreună. Acest fapt ar trebui să includă monitorizarea și reacția față de activitățile industriei tutunului care periclitează implementarea și punerea în aplicare a legislației, astfel cum se specifică la articolul 20.4 din Convenția-cadru a OMS. |
| --- | --- |

11.

Implementarea legislației antifumat, punerea sa în aplicare și impactul său ar trebui să fie monitorizate și evaluate împreună. Acest fapt ar trebui să includă monitorizarea și reacția față de activitățile industriei tutunului care periclitează implementarea și punerea în aplicare a legislației, astfel cum se specifică la articolul 20.4 din Convenția-cadru a OMS.

Principiul 7

| 12. | Protecția persoanelor împotriva expunerii la fumul de tutun ar trebui să fie consolidată și extinsă, dacă este cazul; o astfel de acțiune poate include legislație nouă sau modificată, o mai bună aplicare și alte măsuri care să reflecte noile date științifice și experiențele rezultate din studii de caz. |
| --- | --- |

12.

Protecția persoanelor împotriva expunerii la fumul de tutun ar trebui să fie consolidată și extinsă, dacă este cazul; o astfel de acțiune poate include legislație nouă sau modificată, o mai bună aplicare și alte măsuri care să reflecte noile date științifice și experiențele rezultate din studii de caz.

Definiții

| 13. | În elaborarea legislației, este important ca termenii principali să fie definiți cu grijă. Diverse recomandări privind definiții adecvate, bazate pe experiențele din multe țări, sunt incluse în prezenta recomandare. Definițiile din prezenta secțiune le completează pe cele deja incluse în Convenția-cadru a OMS. |
| --- | --- |

13.

În elaborarea legislației, este important ca termenii principali să fie definiți cu grijă. Diverse recomandări privind definiții adecvate, bazate pe experiențele din multe țări, sunt incluse în prezenta recomandare. Definițiile din prezenta secțiune le completează pe cele deja incluse în Convenția-cadru a OMS.

„Fumul de tutun secundar” sau „fumul de tutun din mediul ambiant”

| 14. | Mai mulți termeni alternativi sunt utilizați în mod obișnuit pentru a descrie tipul de fum menționat la articolul 8 din Convenția-cadru a OMS. Aceștia includ „fumul de tutun secundar”, „fumul de tutun din mediul ambiant” și „fumul altora”. Termeni precum „fumatul pasiv” și „expunerea involuntară la fumul de tutun” ar trebui evitați, deoarece experiența din Franța și din alte țări sugerează că industria tutunului poate utiliza acești termeni pentru a sprijini o poziție potrivit căreia expunerea „voluntară” este acceptabilă. „Fumul de tutun secundar” și „fumul de tutun din mediul ambiant”, abreviate uneori în limba engleză ca „SHS”, respectiv „ETS”, sunt termenii preferabili; prezentele orientări utilizează termenul de „fum de tutun secundar”. |
| --- | --- |

14.

Mai mulți termeni alternativi sunt utilizați în mod obișnuit pentru a descrie tipul de fum menționat la articolul 8 din Convenția-cadru a OMS. Aceștia includ „fumul de tutun secundar”, „fumul de tutun din mediul ambiant” și „fumul altora”. Termeni precum „fumatul pasiv” și „expunerea involuntară la fumul de tutun” ar trebui evitați, deoarece experiența din Franța și din alte țări sugerează că industria tutunului poate utiliza acești termeni pentru a sprijini o poziție potrivit căreia expunerea „voluntară” este acceptabilă. „Fumul de tutun secundar” și „fumul de tutun din mediul ambiant”, abreviate uneori în limba engleză ca „SHS”, respectiv „ETS”, sunt termenii preferabili; prezentele orientări utilizează termenul de „fum de tutun secundar”.

| 15. | Fumul de tutun secundar se poate defini ca „fumul de la capătul aprins al unei țigări sau de la alte produse din tutun, emis în mod obișnuit în combinație cu fumul expirat de fumător”. |
| --- | --- |

15.

Fumul de tutun secundar se poate defini ca „fumul de la capătul aprins al unei țigări sau de la alte produse din tutun, emis în mod obișnuit în combinație cu fumul expirat de fumător”.

| 16. | „Atmosferă fără fum” este o atmosferă care este 100 % fără fum. Această definiție include atmosfera în care fumul de tutun nu poate fi văzut, mirosit, simțit sau măsurat, fără a se limita la aceasta (1). |
| --- | --- |

16.

„Atmosferă fără fum” este o atmosferă care este 100 % fără fum. Această definiție include atmosfera în care fumul de tutun nu poate fi văzut, mirosit, simțit sau măsurat, fără a se limita la aceasta (1).

„Fumat”

| 17. | Acest termen ar trebui să fie definit astfel încât să includă posesia sau controlul unui produs din tutun aprins, indiferent dacă fumul este inhalat sau expirat activ. |
| --- | --- |

17.

Acest termen ar trebui să fie definit astfel încât să includă posesia sau controlul unui produs din tutun aprins, indiferent dacă fumul este inhalat sau expirat activ.

„Spații publice”

| 18. | În timp ce definiția exactă a termenului de „spații publice” poate varia între diferitele jurisdicții, este important ca legislația să definească acest termen într-un sens cât mai larg cu putință. Definiția utilizată ar trebui să includă toate spațiile accesibile publicului general sau locurile cu o utilizare colectivă, indiferent de regimul de proprietate sau dreptul de acces. |
| --- | --- |

18.

În timp ce definiția exactă a termenului de „spații publice” poate varia între diferitele jurisdicții, este important ca legislația să definească acest termen într-un sens cât mai larg cu putință. Definiția utilizată ar trebui să includă toate spațiile accesibile publicului general sau locurile cu o utilizare colectivă, indiferent de regimul de proprietate sau dreptul de acces.

„Închis”

| 19. | Articolul 8 impune protecție împotriva fumului de tutun în locurile de muncă și spațiile publice „închise”. Deoarece există potențiale capcane în definirea zonelor „închise”, experiențele diferitelor țări în ceea ce privește definirea acestui termen ar trebui analizate în mod specific. Definiția ar trebui să fie cât mai cuprinzătoare și mai clară cu putință și ar trebui să se evite, în definire, crearea de liste care pot fi interpretate ca excluzând zone „închise” care pot fi relevante. Se recomandă ca zonele „închise” să fie definite astfel încât să includă orice spații acoperite de un acoperiș sau separate de unul sau mai mulți pereți sau margini, indiferent de tipul de material utilizat pentru acoperiș, pereți sau margini, și indiferent dacă structura în cauză este permanentă sau temporară. |
| --- | --- |

19.

Articolul 8 impune protecție împotriva fumului de tutun în locurile de muncă și spațiile publice „închise”. Deoarece există potențiale capcane în definirea zonelor „închise”, experiențele diferitelor țări în ceea ce privește definirea acestui termen ar trebui analizate în mod specific. Definiția ar trebui să fie cât mai cuprinzătoare și mai clară cu putință și ar trebui să se evite, în definire, crearea de liste care pot fi interpretate ca excluzând zone „închise” care pot fi relevante. Se recomandă ca zonele „închise” să fie definite astfel încât să includă orice spații acoperite de un acoperiș sau separate de unul sau mai mulți pereți sau margini, indiferent de tipul de material utilizat pentru acoperiș, pereți sau margini, și indiferent dacă structura în cauză este permanentă sau temporară.

„Loc de muncă”

| 20. | Un „loc de muncă” ar trebui să fie definit în sens larg ca „orice loc utilizat de persoane în cadrul angajării sau muncii lor”. Munca ar trebui să includă nu numai sarcinile care sunt remunerate, ci și munca voluntară, dacă este de genul celei care este remunerată în mod normal. Mai mult, „locurile de muncă” includ nu numai acele locuri unde se realizează munca, ci și toate locurile atașate sau asociate utilizate în mod obișnuit de lucrători în decursul angajării lor, inclusiv, de exemplu, coridoare, lifturi, scări, antreuri, instalații comune, bufete, toalete, saloane, săli de masă, precum și corpuri exterioare cum ar fi ateliere și hangare. Vehiculele utilizate în cursul lucrului reprezintă locuri de muncă și ar trebui să fie identificate expres în acest sens. |
| --- | --- |

20.

Un „loc de muncă” ar trebui să fie definit în sens larg ca „orice loc utilizat de persoane în cadrul angajării sau muncii lor”. Munca ar trebui să includă nu numai sarcinile care sunt remunerate, ci și munca voluntară, dacă este de genul celei care este remunerată în mod normal. Mai mult, „locurile de muncă” includ nu numai acele locuri unde se realizează munca, ci și toate locurile atașate sau asociate utilizate în mod obișnuit de lucrători în decursul angajării lor, inclusiv, de exemplu, coridoare, lifturi, scări, antreuri, instalații comune, bufete, toalete, saloane, săli de masă, precum și corpuri exterioare cum ar fi ateliere și hangare. Vehiculele utilizate în cursul lucrului reprezintă locuri de muncă și ar trebui să fie identificate expres în acest sens.

| 21. | Ar trebui să se acorde o atenție specială locurilor de muncă care sunt, de asemenea, locuințe sau locuri de cazare, de exemplu, închisorile, instituțiile psihiatrice sau stabilimentele de asistență medicală. Aceste locuri reprezintă, de asemenea, locuri de muncă pentru alte persoane care ar trebui protejate împotriva expunerii la fumul de tutun. |
| --- | --- |

21.

Ar trebui să se acorde o atenție specială locurilor de muncă care sunt, de asemenea, locuințe sau locuri de cazare, de exemplu, închisorile, instituțiile psihiatrice sau stabilimentele de asistență medicală. Aceste locuri reprezintă, de asemenea, locuri de muncă pentru alte persoane care ar trebui protejate împotriva expunerii la fumul de tutun.

„Mijloace de transport public”

| 22. | Mijloacele de transport public ar trebui să fie definite astfel încât să includă orice vehicul utilizat pentru transportul public, în general contra unei remunerații sau pentru câștig comercial. Acesta ar include și taxiurile. |
| --- | --- |

22.

Mijloacele de transport public ar trebui să fie definite astfel încât să includă orice vehicul utilizat pentru transportul public, în general contra unei remunerații sau pentru câștig comercial. Acesta ar include și taxiurile.

DOMENIUL DE APLICARE AL UNEI LEGISLAȚII EFICIENTE

| 23. | Articolul 8 impune adoptarea de măsuri eficiente pentru a proteja persoanele împotriva fumului de tutun în (1) locurile de muncă închise, (2) spațiile publice închise, (3) mijloacele de transport public și (4) „după caz” în „alte locuri publice”. |
| --- | --- |

23.

Articolul 8 impune adoptarea de măsuri eficiente pentru a proteja persoanele împotriva fumului de tutun în (1) locurile de muncă închise, (2) spațiile publice închise, (3) mijloacele de transport public și (4) „după caz” în „alte locuri publice”.

| 24. | Articolul menționat creează o obligație de a acorda o protecție universală garantând că toate spațiile publice închise, locurile de muncă închise, mijloacele de transport public și, eventual, alte locuri publice (în aer liber sau semi-deschise) sunt protejate împotriva expunerii la fumul de tutun secundar. Nu se justifică nicio excepție pe bază de argumente de sănătate sau juridice. În cazul în care trebuie avute în vedere excepții pe baza altor argumente, acestea ar trebui să fie minime. Mai mult, în cazul în care una dintre părți nu poate realiza acoperirea universală de îndată, articolul 8 creează o obligație continuă de a acționa cât mai repede cu putință pentru a înlătura orice excepții și pentru a face ca protecția să fie una universală. Fiecare dintre părți ar trebui să depună toate eforturile pentru a acorda protecție universală în termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a Convenției-cadru a OMS pentru partea în cauză. |
| --- | --- |

24.

Articolul menționat creează o obligație de a acorda o protecție universală garantând că toate spațiile publice închise, locurile de muncă închise, mijloacele de transport public și, eventual, alte locuri publice (în aer liber sau semi-deschise) sunt protejate împotriva expunerii la fumul de tutun secundar. Nu se justifică nicio excepție pe bază de argumente de sănătate sau juridice. În cazul în care trebuie avute în vedere excepții pe baza altor argumente, acestea ar trebui să fie minime. Mai mult, în cazul în care una dintre părți nu poate realiza acoperirea universală de îndată, articolul 8 creează o obligație continuă de a acționa cât mai repede cu putință pentru a înlătura orice excepții și pentru a face ca protecția să fie una universală. Fiecare dintre părți ar trebui să depună toate eforturile pentru a acorda protecție universală în termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a Convenției-cadru a OMS pentru partea în cauză.

| 25. | Nu există niveluri sigure de expunere la fumul de tutun secundar și, după cum s-a recunoscut anterior în cadrul conferinței părților prin decizia FCTC/COP1(15), abordările tehnice, precum ventilația, schimbul de aer și utilizarea zonelor de fumat desemnate nu protejează împotriva expunerii la fumul de tutun. |
| --- | --- |

25.

Nu există niveluri sigure de expunere la fumul de tutun secundar și, după cum s-a recunoscut anterior în cadrul conferinței părților prin decizia FCTC/COP1(15), abordările tehnice, precum ventilația, schimbul de aer și utilizarea zonelor de fumat desemnate nu protejează împotriva expunerii la fumul de tutun.

| 26. | Protecția ar trebui să se acorde în toate locurile de muncă închise, inclusiv în autovehiculele folosite ca locuri de muncă (de exemplu, taxiuri, ambulanțe sau vehiculele de livrare). |
| --- | --- |

26.

Protecția ar trebui să se acorde în toate locurile de muncă închise, inclusiv în autovehiculele folosite ca locuri de muncă (de exemplu, taxiuri, ambulanțe sau vehiculele de livrare).

| 27. | Textul tratatului cere măsuri de protecție nu numai în toate spațiile publice „închise”, ci și în acele „alte” locuri publice (în aer liber sau semi-deschise), „după caz”. La definirea acestor spații în aer liber sau semi-deschise, pentru care legislația este adecvată, părțile ar trebui să țină seama de datele disponibile privind posibilele riscuri la adresa sănătății în diferitele medii și ar trebui să acționeze în direcția adoptării celei mai eficace protecții împotriva expunerii în fiecare din cazurile în care datele disponibile indică existența unui risc. |
| --- | --- |

27.

Textul tratatului cere măsuri de protecție nu numai în toate spațiile publice „închise”, ci și în acele „alte” locuri publice (în aer liber sau semi-deschise), „după caz”. La definirea acestor spații în aer liber sau semi-deschise, pentru care legislația este adecvată, părțile ar trebui să țină seama de datele disponibile privind posibilele riscuri la adresa sănătății în diferitele medii și ar trebui să acționeze în direcția adoptării celei mai eficace protecții împotriva expunerii în fiecare din cazurile în care datele disponibile indică existența unui risc.

INFORMAREA, CONSULTAREA ȘI IMPLICAREA PUBLICULUI PENTRU A GARANTA SPRIJINUL ȘI PENTRU A FACILITA PUNEREA ÎN APLICARE

| 28. | Sensibilizarea publicului și liderilor de opinie privind riscurile expunerii la fumul de tutun secundar prin campanii continue de informare reprezintă un rol important pentru agențiile guvernamentale, în parteneriat cu societatea civilă, pentru a garanta că publicul înțelege și sprijină acțiunea legislativă. Principalele părți implicate includ întreprinderile, asociațiile de restaurante și hoteluri, grupurile de angajatori, sindicatele, mijloacele de comunicare, profesioniștii din domeniul sănătății, organizațiile care reprezintă copiii și tinerii, instituțiile de educație sau cele religioase, comunitatea cercetătorilor și publicul larg. Eforturile de sensibilizare ar trebui să includă consultarea cu întreprinderile implicate și cu alte organizații și instituții în cursul elaborării legislației. |
| --- | --- |

28.

Sensibilizarea publicului și liderilor de opinie privind riscurile expunerii la fumul de tutun secundar prin campanii continue de informare reprezintă un rol important pentru agențiile guvernamentale, în parteneriat cu societatea civilă, pentru a garanta că publicul înțelege și sprijină acțiunea legislativă. Principalele părți implicate includ întreprinderile, asociațiile de restaurante și hoteluri, grupurile de angajatori, sindicatele, mijloacele de comunicare, profesioniștii din domeniul sănătății, organizațiile care reprezintă copiii și tinerii, instituțiile de educație sau cele religioase, comunitatea cercetătorilor și publicul larg. Eforturile de sensibilizare ar trebui să includă consultarea cu întreprinderile implicate și cu alte organizații și instituții în cursul elaborării legislației.

| 29. | Mesajele-cheie ar trebui să se concentreze pe daunele cauzate de expunerea la fumul de tutun secundar, pe faptul că eliminarea fumului din interior este singura soluție științifică care garantează protejarea totală împotriva expunerii, pe dreptul tuturor lucrătorilor de a fi protejați în mod egal de lege și pe faptul că nu există un compromis între sănătate și economie, deoarece experiența într-un număr tot mai mare de țări arată că mediile fără fum de tutun sunt profitabile pentru ambele. Campaniile de educare a publicului ar trebui, de asemenea, să aibă ca obiect incinte pentru care legislația poate să nu fie realizabilă sau adecvată, precum locuințele personale. |
| --- | --- |

29.

Mesajele-cheie ar trebui să se concentreze pe daunele cauzate de expunerea la fumul de tutun secundar, pe faptul că eliminarea fumului din interior este singura soluție științifică care garantează protejarea totală împotriva expunerii, pe dreptul tuturor lucrătorilor de a fi protejați în mod egal de lege și pe faptul că nu există un compromis între sănătate și economie, deoarece experiența într-un număr tot mai mare de țări arată că mediile fără fum de tutun sunt profitabile pentru ambele. Campaniile de educare a publicului ar trebui, de asemenea, să aibă ca obiect incinte pentru care legislația poate să nu fie realizabilă sau adecvată, precum locuințele personale.

| 30. | Consultarea la scară largă cu părțile interesate este, de asemenea, esențială pentru a educa și a mobiliza comunitatea și pentru a facilita sprijinul pentru legislație după adoptare. Odată ce este adoptată legislația, ar trebui să existe o campanie de educare care să ducă la punerea în aplicare a legii, punerea la dispoziție a informațiilor pentru proprietarii de întreprinderi și pentru administratorii de clădiri, descriind legea și responsabilitățile care le revin acestora și producerea de resurse, cum ar fi semnalizarea. Aceste măsuri vor spori probabilitatea unei implementări ușoare și a unor niveluri înalte de conformare voluntară. Mesajele de încurajare a nefumătorilor și de mulțumire fumătorilor pentru că au respectat legea vor promova implicarea publicului în punerea în aplicare și implementarea ușoară. |
| --- | --- |

30.

Consultarea la scară largă cu părțile interesate este, de asemenea, esențială pentru a educa și a mobiliza comunitatea și pentru a facilita sprijinul pentru legislație după adoptare. Odată ce este adoptată legislația, ar trebui să existe o campanie de educare care să ducă la punerea în aplicare a legii, punerea la dispoziție a informațiilor pentru proprietarii de întreprinderi și pentru administratorii de clădiri, descriind legea și responsabilitățile care le revin acestora și producerea de resurse, cum ar fi semnalizarea. Aceste măsuri vor spori probabilitatea unei implementări ușoare și a unor niveluri înalte de conformare voluntară. Mesajele de încurajare a nefumătorilor și de mulțumire fumătorilor pentru că au respectat legea vor promova implicarea publicului în punerea în aplicare și implementarea ușoară.

APLICAREA LEGII

Obligația de a respecta legea

| 31. | O legislație eficace ar trebui să impună obligații de a respecta legea atât unităților economice implicate, cât și fumătorilor individuali, și ar trebui să prevadă sancțiuni pentru încălcări, care ar trebui să se aplice întreprinderilor și poate chiar și fumătorilor. Aplicarea ar trebui să se centreze în mod normal asupra unităților economice. Legislația ar trebui să atribuie răspunderea pentru respectarea legii proprietarului, directorului sau unei alte persoane care se ocupă de incintă și ar trebui să identifice clar acțiunile pe care aceasta trebuie să le întreprindă. Acestea ar trebui să includă:






  (a) | obligația de a afișa semne clare la intrări și în alte locații adecvate care să indice faptul că nu se permite fumatul. Formatul și conținutul acestor semne ar trebui să fie stabilite de autoritățile din domeniul sănătății sau de alte agenții guvernamentale și pot identifica numărul de telefon sau alte mecanisme pentru a-i permite publicului să raporteze încălcările și numele persoanei din incintă căreia ar trebui să i se adreseze reclamațiile; |
| --- | --- | --- |

31.

O legislație eficace ar trebui să impună obligații de a respecta legea atât unităților economice implicate, cât și fumătorilor individuali, și ar trebui să prevadă sancțiuni pentru încălcări, care ar trebui să se aplice întreprinderilor și poate chiar și fumătorilor. Aplicarea ar trebui să se centreze în mod normal asupra unităților economice. Legislația ar trebui să atribuie răspunderea pentru respectarea legii proprietarului, directorului sau unei alte persoane care se ocupă de incintă și ar trebui să identifice clar acțiunile pe care aceasta trebuie să le întreprindă. Acestea ar trebui să includă:

(a)

obligația de a afișa semne clare la intrări și în alte locații adecvate care să indice faptul că nu se permite fumatul. Formatul și conținutul acestor semne ar trebui să fie stabilite de autoritățile din domeniul sănătății sau de alte agenții guvernamentale și pot identifica numărul de telefon sau alte mecanisme pentru a-i permite publicului să raporteze încălcările și numele persoanei din incintă căreia ar trebui să i se adreseze reclamațiile;

| (b) | obligația de a înlătura toate scrumierele din incintă; |
| --- | --- |

(b)

obligația de a înlătura toate scrumierele din incintă;

| (c) | obligația de a supraveghea respectarea normelor; |
| --- | --- |

(c)

obligația de a supraveghea respectarea normelor;

| (d) | obligația de a lua măsurile rezonabile specificate pentru a descuraja persoanele de la a fuma în incintă. Aceste măsuri ar trebui să includă faptul de a cere persoanelor să nu fumeze, întreruperea serviciilor, de a i se cere persoanei în cauză să părăsească incinta și contactarea unei agenții de aplicare a legii sau a unei alte autorități. |
| --- | --- |

(d)

obligația de a lua măsurile rezonabile specificate pentru a descuraja persoanele de la a fuma în incintă. Aceste măsuri ar trebui să includă faptul de a cere persoanelor să nu fumeze, întreruperea serviciilor, de a i se cere persoanei în cauză să părăsească incinta și contactarea unei agenții de aplicare a legii sau a unei alte autorități.

Sancțiuni

| 32. | Legislația ar trebui să specifice amenzi sau alte sancțiuni pecuniare pentru încălcarea legii. În timp ce severitatea acestor sancțiuni va trebui să reflecte practicile și obiceiurile fiecărei țări, această decizie ar trebui să se bazeze pe o serie de principii. Cel mai important, sancțiunile ar trebui să fie suficient de importante pentru a preveni încălcările, în caz contrar acestea putând fi ignorate de cei care încalcă legea sau putând fi tratate ca simple costuri de afaceri. Se impun sancțiuni mai mari pentru a preveni încălcarea legii de către întreprinderi decât de către fumătorii individuali, care, de obicei, au mai puține resurse. Sancțiunile ar trebui să fie mai mari pentru încălcări repetate și ar trebui să fie în conformitate cu modul în care țara respectivă tratează alte încălcări la fel de grave. |
| --- | --- |

32.

Legislația ar trebui să specifice amenzi sau alte sancțiuni pecuniare pentru încălcarea legii. În timp ce severitatea acestor sancțiuni va trebui să reflecte practicile și obiceiurile fiecărei țări, această decizie ar trebui să se bazeze pe o serie de principii. Cel mai important, sancțiunile ar trebui să fie suficient de importante pentru a preveni încălcările, în caz contrar acestea putând fi ignorate de cei care încalcă legea sau putând fi tratate ca simple costuri de afaceri. Se impun sancțiuni mai mari pentru a preveni încălcarea legii de către întreprinderi decât de către fumătorii individuali, care, de obicei, au mai puține resurse. Sancțiunile ar trebui să fie mai mari pentru încălcări repetate și ar trebui să fie în conformitate cu modul în care țara respectivă tratează alte încălcări la fel de grave.

| 33. | Pe lângă sancțiunile bănești, legislația poate permite, de asemenea, sancțiuni administrative, precum suspendarea autorizațiilor comerciale, în conformitate cu practica și sistemul juridic din țara în cauză. Aceste sancțiuni de ultim recurs sunt rar utilizate, însă ele sunt foarte importante pentru a aplica legea oricărei întreprinderi care alege să o sfideze în mod repetat. |
| --- | --- |

33.

Pe lângă sancțiunile bănești, legislația poate permite, de asemenea, sancțiuni administrative, precum suspendarea autorizațiilor comerciale, în conformitate cu practica și sistemul juridic din țara în cauză. Aceste sancțiuni de ultim recurs sunt rar utilizate, însă ele sunt foarte importante pentru a aplica legea oricărei întreprinderi care alege să o sfideze în mod repetat.

| 34. | Sancțiunile penale pentru încălcarea legii pot fi avute în vedere pentru a fi incluse, dacă este adecvat, în contextul juridic și cultural al unei țări. |
| --- | --- |

34.

Sancțiunile penale pentru încălcarea legii pot fi avute în vedere pentru a fi incluse, dacă este adecvat, în contextul juridic și cultural al unei țări.

Infrastructura pentru punerea în aplicare

| 35. | Legislația ar trebui să identifice autoritatea sau autoritățile responsabile cu punerea în aplicare și ar trebui să includă un sistem atât pentru monitorizarea respectării legii, cât și pentru urmărirea în justiție a contravenienților. |
| --- | --- |

35.

Legislația ar trebui să identifice autoritatea sau autoritățile responsabile cu punerea în aplicare și ar trebui să includă un sistem atât pentru monitorizarea respectării legii, cât și pentru urmărirea în justiție a contravenienților.

| 36. | Monitorizarea ar trebui să includă un proces pentru inspectarea respectării legii de către întreprinderi. Este rareori necesar să se creeze un nou sistem de inspecție pentru aplicarea legislației privind mediile fără fum de tutun. În schimb, respectarea legii poate fi monitorizată în general prin utilizarea unuia sau mai multor mecanisme deja stabilite pentru inspectarea incintelor întreprinderilor și locurilor de muncă. De obicei, există diverse opțiuni în acest sens. În multe țări, inspecțiile privind respectarea legii pot fi integrate în inspecțiile pentru autorizarea comercială, inspecțiile sanitare și de igienă, inspecțiile pentru sănătatea și siguranța la locul de muncă, inspecțiile de protecție împotriva incendiilor sau în programe similare. Poate fi utilă folosirea mai multor surse de informații care să funcționeze simultan. |
| --- | --- |

36.

Monitorizarea ar trebui să includă un proces pentru inspectarea respectării legii de către întreprinderi. Este rareori necesar să se creeze un nou sistem de inspecție pentru aplicarea legislației privind mediile fără fum de tutun. În schimb, respectarea legii poate fi monitorizată în general prin utilizarea unuia sau mai multor mecanisme deja stabilite pentru inspectarea incintelor întreprinderilor și locurilor de muncă. De obicei, există diverse opțiuni în acest sens. În multe țări, inspecțiile privind respectarea legii pot fi integrate în inspecțiile pentru autorizarea comercială, inspecțiile sanitare și de igienă, inspecțiile pentru sănătatea și siguranța la locul de muncă, inspecțiile de protecție împotriva incendiilor sau în programe similare. Poate fi utilă folosirea mai multor surse de informații care să funcționeze simultan.

| 37. | Dacă este posibil, se recomandă utilizarea de inspectori sau agenți locali; ceea ce ar putea permite sporirea resurselor de aplicare disponibile și a nivelului de respectare a legii. Această abordare cere stabilirea unui mecanism național de coordonare pentru a asigura o abordare uniformă la nivel național. |
| --- | --- |

37.

Dacă este posibil, se recomandă utilizarea de inspectori sau agenți locali; ceea ce ar putea permite sporirea resurselor de aplicare disponibile și a nivelului de respectare a legii. Această abordare cere stabilirea unui mecanism național de coordonare pentru a asigura o abordare uniformă la nivel național.

| 38. | Indiferent de mecanismul utilizat, monitorizarea a trebui să se bazeze pe un plan general de aplicare și ar trebui să includă un proces de formare eficace a inspectorilor. Monitorizarea eficace poate combina inspecțiile normale cu inspecții neplanificate, inopinate, precum și cu vizite făcute ca urmare a reclamațiilor. Astfel de vizite pot fi, de asemenea, educative, în perioada imediat următoare intrării în vigoare a legii, deoarece majoritatea încălcărilor legii vor fi probabil inadvertențe. Legislația ar trebui să autorizeze inspectorii să pătrundă în incinte în conformitate cu legea și să colecteze probe și dovezi, în cazul în care aceste prerogative nu au fost deja stabilite prin legislația în vigoare. De asemenea, legislația ar trebui să le interzică întreprinderilor să obstrucționeze activitatea inspectorilor. |
| --- | --- |

38.

Indiferent de mecanismul utilizat, monitorizarea a trebui să se bazeze pe un plan general de aplicare și ar trebui să includă un proces de formare eficace a inspectorilor. Monitorizarea eficace poate combina inspecțiile normale cu inspecții neplanificate, inopinate, precum și cu vizite făcute ca urmare a reclamațiilor. Astfel de vizite pot fi, de asemenea, educative, în perioada imediat următoare intrării în vigoare a legii, deoarece majoritatea încălcărilor legii vor fi probabil inadvertențe. Legislația ar trebui să autorizeze inspectorii să pătrundă în incinte în conformitate cu legea și să colecteze probe și dovezi, în cazul în care aceste prerogative nu au fost deja stabilite prin legislația în vigoare. De asemenea, legislația ar trebui să le interzică întreprinderilor să obstrucționeze activitatea inspectorilor.

| 39. | Costul unei monitorizări eficace nu este excesiv de mare. Nu este necesar să se angajeze un număr mare de inspectori, deoarece inspecțiile pot fi realizate utilizând programele și personalul existente și deoarece experiența a arătat că legislația privind mediile fără tutun devine rapid auto-aplicabilă (și anume, este pusă în aplicare în mod predominant de către public). Se poate să fie necesare doar un număr redus de urmăriri în justiție, în cazul în care legislația este pusă în aplicare cu atenție și sunt depuse eforturi active pentru a educa întreprinderile și publicul. |
| --- | --- |

39.

Costul unei monitorizări eficace nu este excesiv de mare. Nu este necesar să se angajeze un număr mare de inspectori, deoarece inspecțiile pot fi realizate utilizând programele și personalul existente și deoarece experiența a arătat că legislația privind mediile fără tutun devine rapid auto-aplicabilă (și anume, este pusă în aplicare în mod predominant de către public). Se poate să fie necesare doar un număr redus de urmăriri în justiție, în cazul în care legislația este pusă în aplicare cu atenție și sunt depuse eforturi active pentru a educa întreprinderile și publicul.

| 40. | Deși aceste programe nu sunt costisitoare, sunt necesare resurse pentru a educa întreprinderile, pentru a forma inspectorii, pentru a coordona procesul de inspecție și pentru a compensa personalul pentru inspecțiile la întreprinderi în afara orelor normale de lucru. Un mecanism de finanțare ar trebui identificat în acest sens. Programele de monitorizare eficace au utilizat o varietate de surse de finanțare, inclusiv venituri din impozite, taxe de autorizare a întreprinderilor și venituri alocate provenite din amenzile plătite de contravenienți. |
| --- | --- |

40.

Deși aceste programe nu sunt costisitoare, sunt necesare resurse pentru a educa întreprinderile, pentru a forma inspectorii, pentru a coordona procesul de inspecție și pentru a compensa personalul pentru inspecțiile la întreprinderi în afara orelor normale de lucru. Un mecanism de finanțare ar trebui identificat în acest sens. Programele de monitorizare eficace au utilizat o varietate de surse de finanțare, inclusiv venituri din impozite, taxe de autorizare a întreprinderilor și venituri alocate provenite din amenzile plătite de contravenienți.

Strategii de punere în aplicare

| 41. | O punere în aplicare strategică poate aduce un nivel maxim de respectare, simplifica punerea în aplicare a legislației și reduce nivelul resurselor de implementare necesare. |
| --- | --- |

41.

O punere în aplicare strategică poate aduce un nivel maxim de respectare, simplifica punerea în aplicare a legislației și reduce nivelul resurselor de implementare necesare.

| 42. | În special, activitățile de punere în aplicare din perioada imediat următoare intrării în vigoare a legii sunt extrem de importante pentru succesul acesteia și pentru succesul viitoarelor activități de monitorizare și implementare. Mai multe jurisdicții recomandă o perioadă inițială de aplicare blândă a legii, pe durata căreia contravenienții sunt avertizați fără a fi sancționați. Această abordare ar trebui să fie combinată cu o campanie activă de educare a proprietarilor de întreprinderi cu privire la responsabilitățile care le revin în temeiul legii; de asemenea, întreprinderile trebuie să înțeleagă faptul că perioada de grație inițială sau perioada de acomodare vor fi urmate de o aplicare mai riguroasă. |
| --- | --- |

42.

În special, activitățile de punere în aplicare din perioada imediat următoare intrării în vigoare a legii sunt extrem de importante pentru succesul acesteia și pentru succesul viitoarelor activități de monitorizare și implementare. Mai multe jurisdicții recomandă o perioadă inițială de aplicare blândă a legii, pe durata căreia contravenienții sunt avertizați fără a fi sancționați. Această abordare ar trebui să fie combinată cu o campanie activă de educare a proprietarilor de întreprinderi cu privire la responsabilitățile care le revin în temeiul legii; de asemenea, întreprinderile trebuie să înțeleagă faptul că perioada de grație inițială sau perioada de acomodare vor fi urmate de o aplicare mai riguroasă.

| 43. | Atunci când începe perioada de aplicare activă, mai multe jurisdicții recomandă utilizarea de proceduri judiciare cu mare mediatizare pentru a fi mai descurajante. Prin identificarea contravenienților majori care au sfidat legea deliberat sau care sunt bine cunoscuți în comunitate, prin întreprinderea de acțiuni ferme și rapide și căutând o conștientizare la maximum a publicului cu privire la aceste activități, autoritățile pot demonstra hotărârea și seriozitatea cu care privesc legea. Acest fapt sporește respectarea voluntară și reduce resursele necesare pentru monitorizarea și implementarea în viitor. |
| --- | --- |

43.

Atunci când începe perioada de aplicare activă, mai multe jurisdicții recomandă utilizarea de proceduri judiciare cu mare mediatizare pentru a fi mai descurajante. Prin identificarea contravenienților majori care au sfidat legea deliberat sau care sunt bine cunoscuți în comunitate, prin întreprinderea de acțiuni ferme și rapide și căutând o conștientizare la maximum a publicului cu privire la aceste activități, autoritățile pot demonstra hotărârea și seriozitatea cu care privesc legea. Acest fapt sporește respectarea voluntară și reduce resursele necesare pentru monitorizarea și implementarea în viitor.

| 44. | Deși legislația antifumat devine rapid auto-aplicabilă, este totuși esențial ca autoritățile să fie pregătite să răspundă rapid și decisiv față de orice caz izolat de încălcare manifestă. În special, atunci când o lege intră în vigoare pentru prima dată, se pot înregistra cazuri izolate de contravenienți care afișează public faptul că încalcă legea. În aceste cazuri, reacțiile ferme dau un semnal puternic care facilitează apoi aplicarea, în timp ce indecizia poate duce rapid la generalizarea încălcărilor. |
| --- | --- |

44.

Deși legislația antifumat devine rapid auto-aplicabilă, este totuși esențial ca autoritățile să fie pregătite să răspundă rapid și decisiv față de orice caz izolat de încălcare manifestă. În special, atunci când o lege intră în vigoare pentru prima dată, se pot înregistra cazuri izolate de contravenienți care afișează public faptul că încalcă legea. În aceste cazuri, reacțiile ferme dau un semnal puternic care facilitează apoi aplicarea, în timp ce indecizia poate duce rapid la generalizarea încălcărilor.

Mobilizarea și implicarea comunității

| 45. | Eficiența unui program de monitorizare și aplicare este sporită de implicarea comunității în program. Câștigarea sprijinului comunității și încurajarea membrilor comunității să monitorizeze respectarea legii și să raporteze încălcările extind cu mult câmpul de acțiune al agențiilor și reduc resursele necesare pentru a obține respectarea legii. În realitate, în multe jurisdicții, reclamațiile comunității reprezintă principalele mijloace de a asigura respectarea legii. Din acest motiv, legislația antifumat ar trebui să specifice că membrii publicului pot iniția reclamații și ar trebui să autorizeze orice persoană sau organizație neguvernamentală să inițieze acțiuni pentru a obliga la respectarea măsurilor de reglementare a expunerii la fumul de tutun secundar. Programul de punere în aplicare ar trebui să includă o linie telefonică gratuită pentru reclamații sau un sistem similar pentru a încuraja publicul să raporteze încălcările. |
| --- | --- |

45.

Eficiența unui program de monitorizare și aplicare este sporită de implicarea comunității în program. Câștigarea sprijinului comunității și încurajarea membrilor comunității să monitorizeze respectarea legii și să raporteze încălcările extind cu mult câmpul de acțiune al agențiilor și reduc resursele necesare pentru a obține respectarea legii. În realitate, în multe jurisdicții, reclamațiile comunității reprezintă principalele mijloace de a asigura respectarea legii. Din acest motiv, legislația antifumat ar trebui să specifice că membrii publicului pot iniția reclamații și ar trebui să autorizeze orice persoană sau organizație neguvernamentală să inițieze acțiuni pentru a obliga la respectarea măsurilor de reglementare a expunerii la fumul de tutun secundar. Programul de punere în aplicare ar trebui să includă o linie telefonică gratuită pentru reclamații sau un sistem similar pentru a încuraja publicul să raporteze încălcările.

MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA MĂSURILOR

| 46. | Monitorizarea și evaluarea măsurilor de reducere a expunerii la fumul de tutun sunt importante din mai multe motive, de exemplu:






  (a) | pentru a crește sprijinul politic și public pentru consolidarea și extinderea dispozițiilor legislative; |
| --- | --- | --- |

46.

Monitorizarea și evaluarea măsurilor de reducere a expunerii la fumul de tutun sunt importante din mai multe motive, de exemplu:

(a)

pentru a crește sprijinul politic și public pentru consolidarea și extinderea dispozițiilor legislative;

| (b) | pentru a culege datele rezultate din succesele obținute, care vor informa și vor ajuta eforturile altor țări; |
| --- | --- |

(b)

pentru a culege datele rezultate din succesele obținute, care vor informa și vor ajuta eforturile altor țări;

| (c) | pentru a identifica și face cunoscute eforturile depuse de industria tutunului în vederea subminării măsurilor de implementare. |
| --- | --- |

(c)

pentru a identifica și face cunoscute eforturile depuse de industria tutunului în vederea subminării măsurilor de implementare.

| 47. | Dimensiunea și complexitatea monitorizării și evaluării vor varia între jurisdicții, în funcție de expertiza și resursele disponibile. Totuși, este important să se evalueze rezultatul măsurilor implementate, în special privind indicatorul-cheie de expunere la fumul de tutun secundar la locurile de muncă și în spațiile publice. Pot exista moduri eficiente din punct de vedere economic pentru a realiza acest lucru, de exemplu, prin utilizarea datelor sau a informațiilor colectate prin activități de rutină precum inspecțiile la locul de muncă. |
| --- | --- |

47.

Dimensiunea și complexitatea monitorizării și evaluării vor varia între jurisdicții, în funcție de expertiza și resursele disponibile. Totuși, este important să se evalueze rezultatul măsurilor implementate, în special privind indicatorul-cheie de expunere la fumul de tutun secundar la locurile de muncă și în spațiile publice. Pot exista moduri eficiente din punct de vedere economic pentru a realiza acest lucru, de exemplu, prin utilizarea datelor sau a informațiilor colectate prin activități de rutină precum inspecțiile la locul de muncă.

| 48. | Există opt indicatori-cheie de proces și de rezultat care ar trebui avuți în vedere: (2) |
| --- | --- |

48.

Există opt indicatori-cheie de proces și de rezultat care ar trebui avuți în vedere: (2)

Procese

| (a) | cunoștințe, atitudini și sprijin pentru politicile antifumat în rândul publicului larg și, eventual, în anumite grupuri specifice, de exemplu, persoanele care lucrează în baruri; |
| --- | --- |

(a)

cunoștințe, atitudini și sprijin pentru politicile antifumat în rândul publicului larg și, eventual, în anumite grupuri specifice, de exemplu, persoanele care lucrează în baruri;

| (b) | aplicarea și respectarea politicilor antifumat; |
| --- | --- |

(b)

aplicarea și respectarea politicilor antifumat;

Rezultate

| (a) | reducerea expunerii angajaților la fumul de tutun secundar la locurile de muncă și în spațiile publice; |
| --- | --- |

(a)

reducerea expunerii angajaților la fumul de tutun secundar la locurile de muncă și în spațiile publice;

| (b) | reducerea conținutului de fum de tutun secundar din aer la locurile de muncă (în special în restaurante) și în spațiile publice; |
| --- | --- |

(b)

reducerea conținutului de fum de tutun secundar din aer la locurile de muncă (în special în restaurante) și în spațiile publice;

| (c) | reducerea mortalității și morbidității rezultate din expunerea la fumul de tutun secundar; |
| --- | --- |

(c)

reducerea mortalității și morbidității rezultate din expunerea la fumul de tutun secundar;

| (d) | reducerea expunerii la fumul de tutun secundar în locuințele particulare; |
| --- | --- |

(d)

reducerea expunerii la fumul de tutun secundar în locuințele particulare;

| (e) | modificarea prevalenței fumatului și comportamentelor legate de fumat; |
| --- | --- |

(e)

modificarea prevalenței fumatului și comportamentelor legate de fumat;

| (f) | consecințe economice. |
| --- | --- |

(f)

consecințe economice.

---

(1)  Este posibil ca elementele constituente ale fumului de tutun să existe în aer în cantități prea mici pentru a fi măsurate. Ar trebui să se acorde atenție posibilității ca industria tutunului sau sectorul hotelier și al localurilor de alimentație publică să încerce să exploateze limitările acestei definiții.

(2)  Publicația intitulată WHO policy recommendations: protection from exposure to second-hand tobacco smoke (Geneva, Organizația Mondială a Sănătății, 2007) pune la dispoziție trimiteri și link-uri către studii de monitorizare realizate oriunde asupra tuturor acestor indicatori.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/15

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5691 – Mubadala/Veolia Eau/Azaliya)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 296/03

La data de 1 decembrie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5691. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5691. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/16

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

4 decembrie 2009

2009/C 296/04

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,5068 |
| JPY | yen japonez | 133,08 |
| DKK | coroana daneză | 7,4416 |
| GBP | lira sterlină | 0,90480 |
| SEK | coroana suedeză | 10,3716 |
| CHF | franc elvețian | 1,5063 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,4900 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,842 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 269,14 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7073 |
| PLN | zlot polonez | 4,0928 |
| RON | leu românesc nou | 4,2205 |
| TRY | lira turcească | 2,2333 |
| AUD | dolar australian | 1,6259 |
| CAD | dolar canadian | 1,5778 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,6778 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,0776 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0808 |
| KRW | won sud-coreean | 1 737,23 |
| ZAR | rand sud-african | 11,0607 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,2869 |
| HRK | kuna croată | 7,2970 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 186,89 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0937 |
| PHP | peso Filipine | 69,313 |
| RUB | rubla rusească | 44,1582 |
| THB | baht thailandez | 49,902 |
| BRL | real brazilian | 2,5730 |
| MXN | peso mexican | 18,9382 |
| INR | rupie indiană | 69,7573 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,5068

JPY

yen japonez

133,08

DKK

coroana daneză

7,4416

GBP

lira sterlină

0,90480

SEK

coroana suedeză

10,3716

CHF

franc elvețian

1,5063

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,4900

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,842

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

269,14

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7073

PLN

zlot polonez

4,0928

RON

leu românesc nou

4,2205

TRY

lira turcească

2,2333

AUD

dolar australian

1,6259

CAD

dolar canadian

1,5778

HKD

dolar Hong Kong

11,6778

NZD

dolar neozeelandez

2,0776

SGD

dolar Singapore

2,0808

KRW

won sud-coreean

1 737,23

ZAR

rand sud-african

11,0607

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,2869

HRK

kuna croată

7,2970

IDR

rupia indoneziană

14 186,89

MYR

ringgit Malaiezia

5,0937

PHP

peso Filipine

69,313

RUB

rubla rusească

44,1582

THB

baht thailandez

49,902

BRL

real brazilian

2,5730

MXN

peso mexican

18,9382

INR

rupie indiană

69,7573

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/17

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 18 septembrie 2009 cu privire la un proiect de decizie referitor la cazul COMP/C.39129 – Transformatoare (1)

Raportor: Luxemburg

2009/C 296/05

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind calificarea faptelor ca acorduri și/sau practici concertate în sensul articolului 81 din tratat și al articolului 53 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind calificarea faptelor ca acorduri și/sau practici concertate în sensul articolului 81 din tratat și al articolului 53 din Acordul privind SEE.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia Europeană că acordul și/sau practicile concertate au ca obiect restricționarea concurenței. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia Europeană că acordul și/sau practicile concertate au ca obiect restricționarea concurenței.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia Europeană că acordul și/sau practicile concertate au fost puse în aplicare de către părți. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia Europeană că acordul și/sau practicile concertate au fost puse în aplicare de către părți.

| 4. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei Europene în ceea ce privește durata încălcării pentru fiecare destinatar. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei Europene în ceea ce privește durata încălcării pentru fiecare destinatar.

| 5. | Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei Europene în ceea ce privește concluzia potrivit căreia acordul și practicile concertate între destinatari puteau avea un efect considerabil asupra schimburilor comerciale dintre statele membre ale UE și între părțile contractate din SEE. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei Europene în ceea ce privește concluzia potrivit căreia acordul și practicile concertate între destinatari puteau avea un efect considerabil asupra schimburilor comerciale dintre statele membre ale UE și între părțile contractate din SEE.

| 6. | Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei Europene în ceea ce privește destinatarii deciziei, în mod specific în ceea ce privește imputarea răspunderii societăților-mamă ale grupurilor în cauză. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei Europene în ceea ce privește destinatarii deciziei, în mod specific în ceea ce privește imputarea răspunderii societăților-mamă ale grupurilor în cauză.

| 7. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/18

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 2 octombrie 2009 cu privire la un proiect de decizie referitor la Cazul COMP/C.39129 Transformatoare (2)

Raportor: Luxemburg

2009/C 296/06

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește necesitatea impunerii unei amenzi asupra destinatarilor proiectului de decizie. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește necesitatea impunerii unei amenzi asupra destinatarilor proiectului de decizie.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu raționamentul Comisiei Europene în ceea ce privește cuantumul de bază al amenzilor. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu raționamentul Comisiei Europene în ceea ce privește cuantumul de bază al amenzilor.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei Europene în ceea ce privește circumstanțele atenuante și agravante (altele decât aspectul vizat de întrebarea 4). |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei Europene în ceea ce privește circumstanțele atenuante și agravante (altele decât aspectul vizat de întrebarea 4).

| 4. | Comitetul consultativ este în majoritate de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește faptul că există circumstanțe excepționale care justifică o reducere a amenzilor pentru cooperarea efectivă în afara Comunicării din 2002 privind clemența, astfel cum se prevede în proiectul de decizie. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este în majoritate de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește faptul că există circumstanțe excepționale care justifică o reducere a amenzilor pentru cooperarea efectivă în afara Comunicării din 2002 privind clemența, astfel cum se prevede în proiectul de decizie.

| 5. | Comitetul consultativ este în majoritate de acord cu raționamentul Comisiei Europene în ceea ce privește cuantumul reducerii amenzilor pentru cooperare efectivă în afara Comunicării din 2002 privind clemența. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ este în majoritate de acord cu raționamentul Comisiei Europene în ceea ce privește cuantumul reducerii amenzilor pentru cooperare efectivă în afara Comunicării din 2002 privind clemența.

| 6. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește aplicarea Comunicării din 2002 privind clemența. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește aplicarea Comunicării din 2002 privind clemența.

| 7. | Comitetul consultativ cere Comisiei să țină seama de toate punctele invocate în timpul discuției. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ cere Comisiei să țină seama de toate punctele invocate în timpul discuției.

| 8. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

8.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/19

---

Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/C.39129 – Transformatoare

(În temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

2009/C 296/07

Acest caz în materie de concurență vizează un acord de cartel încheiat între producătorii de transformatoare.

Proiectul de decizie necesită următoarele observații:

Comunicarea privind obiecțiunile

Comunicarea privind obiecțiunile (CO) a fost adoptată la 20 noiembrie 2008 și a fost notificată următoarelor șapte grupuri de întreprinderi: ABB Ltd, AREVA T & D SA, ALSTOM, Siemens AG, Fuji Electrics Holdings Co. Ltd, Hitachi Ltd și Toshiba Corporation (părțile).

În CO, Comisia a formulat concluzia preliminară potrivit căreia părțile au încălcat articolul 81 din Tratatul CE între 1993 și 2003 prin aderarea la o înțelegere verbală (convenția tacită) prin care producătorii japonezi au convenit să nu vândă transformatoare în Europa, iar producătorii europeni au convenit să nu vândă în Japonia.

Termenul de răspuns la CO

Părților li s-a acordat inițial un termen de șase săptămâni pentru a răspunde la CO. Toate părțile au înaintat către mine cereri de prelungire, pe care le-am aprobat parțial. Toate părțile au răspuns la CO în termenul prelungit.

Accesul la dosar

Părților li s-a acordat acces la dosarul de investigație al Comisiei prin intermediul unui CD-ROM. Declarațiile formulate de societățile care au solicitat imunitate și clemență au fost însă puse la dispoziție doar la sediul Comisiei.

În temeiul Comunicării Comisiei privind accesul la dosare (1), s-a acordat acces și la anumite alte documente pe care Comisia le-a primit după audiere și pe care intenționa să le utilizeze ca probe incriminatoare în decizia sa finală.

Audierea

La cererea părților, la 17 februarie 2009 a fost organizată o audiere la care au fost reprezentate toate părțile.

În timpul audierii, uneia dintre părți i s-a acordat posibilitatea de a răspunde la o întrebare în scris. Acest răspuns a fost ulterior transmis tuturor părților în vederea prezentării unor eventuale observații, ceea ce a condus la accesul suplimentar menționat mai sus.

Principalele chestiuni procedurale invocate de către părți

Părțile au formulat o serie de acuzații în legătură cu drepturile la apărare, acuzații pe care, în urma unei analize atente, le consider nefondate. Principalele afirmații au fost următoarele:

| — | Comisia se bazează pe informații autoincriminatoare prezentate de un solicitant de clemență, deși cererea acestuia a fost respinsă.
  Comunicarea din 2002 privind clemența prevede că un solicitant de imunitate poate retrage probele dezvăluite în scopul cererii sale de imunitate, în cazul în care aceasta nu este acceptată (2). Deoarece solicitantul în cauză nu a făcut uz de această posibilitate, Comisia a avut libertatea de a utiliza respectivele probe fără a încălca drepturile la apărare. |
| --- | --- |

—

Comisia se bazează pe informații autoincriminatoare prezentate de un solicitant de clemență, deși cererea acestuia a fost respinsă.

Comunicarea din 2002 privind clemența prevede că un solicitant de imunitate poate retrage probele dezvăluite în scopul cererii sale de imunitate, în cazul în care aceasta nu este acceptată (2). Deoarece solicitantul în cauză nu a făcut uz de această posibilitate, Comisia a avut libertatea de a utiliza respectivele probe fără a încălca drepturile la apărare.

| — | Comisia se bazează pe probe pe care le-a confiscat în timpul unei inspecții într-un caz diferit (dar relaționat).
  Ancheta mea a arătat că aceleași probe au fost ulterior prezentate în mod voluntar în legătură cu o cerere de clemență și ca răspuns la o cerere de informare în cazul de față. În consecință, faptul că aceste probe fuseseră confiscate, de asemenea, de către Comisie în timpul inspecțiilor într-un caz diferit nu poate conduce la o încălcare a drepturilor la apărare. |
| --- | --- |

—

Comisia se bazează pe probe pe care le-a confiscat în timpul unei inspecții într-un caz diferit (dar relaționat).

Ancheta mea a arătat că aceleași probe au fost ulterior prezentate în mod voluntar în legătură cu o cerere de clemență și ca răspuns la o cerere de informare în cazul de față. În consecință, faptul că aceste probe fuseseră confiscate, de asemenea, de către Comisie în timpul inspecțiilor într-un caz diferit nu poate conduce la o încălcare a drepturilor la apărare.

| — | Părțile europene au fost informate cu privire la sfera exactă a investigației într-o etapă inițială a procedurilor, în timp ce părțile japoneze au fost informate în acest sens doar odată cu notificarea CO.
  În această privință, menționez că investigația, pe lângă convenția tacită, vizase inițial și un anumit comportament din interiorul UE la care nu se presupunea că au participat părțile japoneze. Faptul că părțile europene au fost informate cu privire la sfera redusă a investigației împotriva lor nu implică nicio discriminare și în mod cert nu reprezintă o încălcare a drepturilor părților japoneze la apărare. |
| --- | --- |

—

Părțile europene au fost informate cu privire la sfera exactă a investigației într-o etapă inițială a procedurilor, în timp ce părțile japoneze au fost informate în acest sens doar odată cu notificarea CO.

În această privință, menționez că investigația, pe lângă convenția tacită, vizase inițial și un anumit comportament din interiorul UE la care nu se presupunea că au participat părțile japoneze. Faptul că părțile europene au fost informate cu privire la sfera redusă a investigației împotriva lor nu implică nicio discriminare și în mod cert nu reprezintă o încălcare a drepturilor părților japoneze la apărare.

| — | Contrar principiului egalității de tratament, anumite documente din dosar au fost divulgate unui solicitant de clemență înainte de notificarea CO, dar nu și celorlalte părți în cadrul procedurilor.
  În opinia mea, serviciul relevant al Comisiei nu este împiedicat să discute anumite informații cu părțile în timpul investigației, în scopul unei înțelegeri mai bune și pentru ca investigația să poată avansa. Acest aspect se aplică în principal în cazul solicitanților de clemență. În orice caz, informațiile specifice au fost ulterior puse la dispoziția tuturor părților în timpul procedurii privind accesul la dosar. În consecință, această divulgare într-o etapă inițială a procedurilor nu putea încălca principiul egalității de tratament sau împiedica drepturile la apărare ale celorlalte părți. |
| --- | --- |

—

Contrar principiului egalității de tratament, anumite documente din dosar au fost divulgate unui solicitant de clemență înainte de notificarea CO, dar nu și celorlalte părți în cadrul procedurilor.

În opinia mea, serviciul relevant al Comisiei nu este împiedicat să discute anumite informații cu părțile în timpul investigației, în scopul unei înțelegeri mai bune și pentru ca investigația să poată avansa. Acest aspect se aplică în principal în cazul solicitanților de clemență. În orice caz, informațiile specifice au fost ulterior puse la dispoziția tuturor părților în timpul procedurii privind accesul la dosar. În consecință, această divulgare într-o etapă inițială a procedurilor nu putea încălca principiul egalității de tratament sau împiedica drepturile la apărare ale celorlalte părți.

| — | Una dintre părți a susținut că nu a primit niciodată o confirmare scrisă de primire a cererii sale de clemență, care a fost ulterior respinsă. Partea susține, de asemenea, că serviciul relevant al Comisiei nu a prezentat cu claritate în scrisoarea sa de respingere a clemenței data la care a efectuat o comparație între informațiile furnizate și informațiile deja aflate la dispoziția Comisiei.
  În temeiul Comunicării din 2002 privind clemența (3), un solicitant de clemență primește o confirmare scrisă a datei la care cererea este primită. În consecință, lipsa unei astfel de confirmări constituie o neregulă procedurală. În plus și în special în absența unei astfel de confirmări, consider că și faptul că în scrisoarea de respingere a clemenței nu s-a specificat în mod clar data comparației constituie o neregulă procedurală. Cu toate acestea și fără a formula o concluzie cu privire la un eventual efect decisiv pe care l-ar fi avut asupra statutului de clemență al solicitantului prezența datei efectuării comparației, consider că niciuna dintre aceste nereguli procedurale nu este de așa natură încât să reprezinte o încălcare a drepturilor la apărare. |
| --- | --- |

—

Una dintre părți a susținut că nu a primit niciodată o confirmare scrisă de primire a cererii sale de clemență, care a fost ulterior respinsă. Partea susține, de asemenea, că serviciul relevant al Comisiei nu a prezentat cu claritate în scrisoarea sa de respingere a clemenței data la care a efectuat o comparație între informațiile furnizate și informațiile deja aflate la dispoziția Comisiei.

În temeiul Comunicării din 2002 privind clemența (3), un solicitant de clemență primește o confirmare scrisă a datei la care cererea este primită. În consecință, lipsa unei astfel de confirmări constituie o neregulă procedurală. În plus și în special în absența unei astfel de confirmări, consider că și faptul că în scrisoarea de respingere a clemenței nu s-a specificat în mod clar data comparației constituie o neregulă procedurală. Cu toate acestea și fără a formula o concluzie cu privire la un eventual efect decisiv pe care l-ar fi avut asupra statutului de clemență al solicitantului prezența datei efectuării comparației, consider că niciuna dintre aceste nereguli procedurale nu este de așa natură încât să reprezinte o încălcare a drepturilor la apărare.

Proiectul de decizie

În proiectul de decizie, Comisia reține în esență obiecțiunile sale prezentate în Comunicarea privind obiecțiunile, deși durata încălcării a fost redusă în mod considerabil.

În opinia mea, proiectul de decizie vizează doar obiecțiunile cu privire la care părților li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere.

Concluzie

Având în vedere observațiile de mai sus, consider că dreptul la audiere a fost respectat în ceea ce privește toate părțile la procedurile din cazul de față.

Bruxelles, 5 octombrie 2009.

Michael ALBERS

---

(1)  JO C 325, 22.12.2005, p. 7, punctul 27.

1

(2)  JO C 45, 19.2.2002, p. 3, punctul 17.

2

(3)  JO C 45, 19.2.2002, p. 3, punctele 14 și 25.

3

---

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/21

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 7 octombrie 2009

privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE și al articolului 53 din Acordul privind SEE

(Cazul COMP/39.129 – Transformatoare)

[notificată cu numărul C(2009) 7601]

(Numai textele în limbile engleză și franceză sunt autentice)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 296/08

La 7 octombrie 2009, Comisia a adoptat o decizie cu privire la o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului (1), Comisia publică prin prezenta numele părților și principalul conținut al deciziei, inclusiv orice sancțiuni aplicate, luând în considerare interesul legitim al întreprinderilor în protejarea secretelor lor de afaceri. O versiune neconfidențială a deciziei va fi disponibilă pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la adresa următoare:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   INTRODUCERE

| (1) | Decizia se adresează unui număr de nouă persoane juridice care aparțin unui număr de șapte întreprinderi, pentru încălcarea articolului 81 din tratat și a articolului 53 din Acordul privind SEE. De la 9 iunie 1999 până la 15 mai 2003, destinatarii au participat la o încălcare unică și continuă cuprinzând întregul teritoriu SEE (astfel cum era constituit în perioada încălcării), constând într-un acord prin care aceștia au convenit asupra repartizării piețelor prin intermediul unei convenții tacite (denumită în continuare „CT”) între producătorii europeni și japonezi de transformatoare de a-și respecta reciproc piețele locale și de a nu efectua vânzări pe aceste piețe. |
| --- | --- |

(1)

Decizia se adresează unui număr de nouă persoane juridice care aparțin unui număr de șapte întreprinderi, pentru încălcarea articolului 81 din tratat și a articolului 53 din Acordul privind SEE. De la 9 iunie 1999 până la 15 mai 2003, destinatarii au participat la o încălcare unică și continuă cuprinzând întregul teritoriu SEE (astfel cum era constituit în perioada încălcării), constând într-un acord prin care aceștia au convenit asupra repartizării piețelor prin intermediul unei convenții tacite (denumită în continuare „CT”) între producătorii europeni și japonezi de transformatoare de a-și respecta reciproc piețele locale și de a nu efectua vânzări pe aceste piețe.

2.   DESCRIEREA CAZULUI

2.1.   Procedura

| (2) | Decizia are la bază cererile de clemență depuse de Siemens și Fuji, cooperarea AREVA T & D și Hitachi, probele colectate în timpul inspecțiilor, precum și răspunsurile la mai multe cereri de informații. |
| --- | --- |

(2)

Decizia are la bază cererile de clemență depuse de Siemens și Fuji, cooperarea AREVA T & D și Hitachi, probele colectate în timpul inspecțiilor, precum și răspunsurile la mai multe cereri de informații.

| (3) | Comunicarea privind obiecțiunile a fost adoptată la 20 noiembrie 2008, iar audierea orală a avut loc la 17 februarie 2009. Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante a emis un aviz favorabil la 18 septembrie și 2 octombrie 2009, iar Comisia a adoptat decizia la 7 octombrie 2009. |
| --- | --- |

(3)

Comunicarea privind obiecțiunile a fost adoptată la 20 noiembrie 2008, iar audierea orală a avut loc la 17 februarie 2009. Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante a emis un aviz favorabil la 18 septembrie și 2 octombrie 2009, iar Comisia a adoptat decizia la 7 octombrie 2009.

2.2.   Rezumatul încălcării

| (4) | Cazul se referă la o încălcare a articolului 81 din Tratatul CE și a articolului 53 din Acordul privind SEE în sectorul transformatoarelor. |
| --- | --- |

(4)

Cazul se referă la o încălcare a articolului 81 din Tratatul CE și a articolului 53 din Acordul privind SEE în sectorul transformatoarelor.

| (5) | Comportamentul anticoncurențial vizează transformatoarele, autotransformatoarele și bobinele în derivație cu o gamă de tensiune mai mare sau egală cu 380 kV. Un transformator este un component electric important, a cărui funcție este de a reduce sau de a majora tensiunea într-un circuit electric. Transformatoarele sunt vândute ca echipamente autonome sau ca parte a substațiilor electrice la cheie. Decizia vizează toate transformatoarele, vândute ca produse autonome sau incluse în proiecte la cheie, însă exclude transformatoarele vândute ca parte a substațiilor electrice pe bază de instalații de comutație cu izolație în gaz care au făcut deja obiectul deciziei Comisiei din 24 ianuarie 2007 în cazul COMP/F/38.899 – Instalații de comutație cu izolație în gaz. |
| --- | --- |

(5)

Comportamentul anticoncurențial vizează transformatoarele, autotransformatoarele și bobinele în derivație cu o gamă de tensiune mai mare sau egală cu 380 kV. Un transformator este un component electric important, a cărui funcție este de a reduce sau de a majora tensiunea într-un circuit electric. Transformatoarele sunt vândute ca echipamente autonome sau ca parte a substațiilor electrice la cheie. Decizia vizează toate transformatoarele, vândute ca produse autonome sau incluse în proiecte la cheie, însă exclude transformatoarele vândute ca parte a substațiilor electrice pe bază de instalații de comutație cu izolație în gaz care au făcut deja obiectul deciziei Comisiei din 24 ianuarie 2007 în cazul COMP/F/38.899 – Instalații de comutație cu izolație în gaz.

| (6) | Încălcarea a durat de la 9 iunie 1999 până la 15 mai 2003. Părțile la încălcare au încheiat un acord verbal cuprinzând întreg teritoriul SEE (astfel cum era constituit în perioada încălcării), prin care au convenit asupra repartizării piețelor prin intermediul unei convenții tacite între producătorii europeni și japonezi de a-și respecta reciproc piețele locale și de a nu efectua vânzări pe aceste piețe. |
| --- | --- |

(6)

Încălcarea a durat de la 9 iunie 1999 până la 15 mai 2003. Părțile la încălcare au încheiat un acord verbal cuprinzând întreg teritoriul SEE (astfel cum era constituit în perioada încălcării), prin care au convenit asupra repartizării piețelor prin intermediul unei convenții tacite între producătorii europeni și japonezi de a-și respecta reciproc piețele locale și de a nu efectua vânzări pe aceste piețe.

| (7) | În acest scop, părțile au organizat întâlniri o dată sau de două ori pe an. Întâlnirile au avut loc în Europa și Asia, respectiv în Malaga, Singapore, Barcelona, Lisabona, Tokyo, Viena și Zurich, în scopul reafirmării respectării acordului. Fiecărui membru al cartelului i s-a atribuit un cod secret. Aceste fapte sunt confirmate de mai multe documente din perioada respectivă și declarații ale societăților. |
| --- | --- |

(7)

În acest scop, părțile au organizat întâlniri o dată sau de două ori pe an. Întâlnirile au avut loc în Europa și Asia, respectiv în Malaga, Singapore, Barcelona, Lisabona, Tokyo, Viena și Zurich, în scopul reafirmării respectării acordului. Fiecărui membru al cartelului i s-a atribuit un cod secret. Aceste fapte sunt confirmate de mai multe documente din perioada respectivă și declarații ale societăților.

2.3.   Destinatarii și durata

| (8) | ABB Ltd, AREVA T & D SA, ALSTOM (Société Anonyme), Siemens AG, Siemens Aktiengesellschaft Österreich, Fuji Electrics Holdings Co., Ltd, Hitachi Ltd, Hitachi Europe Ltd și Toshiba Corporation sunt destinatarii deciziei. |
| --- | --- |

(8)

ABB Ltd, AREVA T & D SA, ALSTOM (Société Anonyme), Siemens AG, Siemens Aktiengesellschaft Österreich, Fuji Electrics Holdings Co., Ltd, Hitachi Ltd, Hitachi Europe Ltd și Toshiba Corporation sunt destinatarii deciziei.

| (9) | Durata încălcării pentru toți destinatarii, cu excepția Siemens Aktiengesellschaft Österreich, este de la 9 iunie 1999 la 15 mai 2003. Pentru Siemens Aktiengesellschaft Österreich, durata este de la 29 mai 2001 la 15 mai 2003. |
| --- | --- |

(9)

Durata încălcării pentru toți destinatarii, cu excepția Siemens Aktiengesellschaft Österreich, este de la 9 iunie 1999 la 15 mai 2003. Pentru Siemens Aktiengesellschaft Österreich, durata este de la 29 mai 2001 la 15 mai 2003.

2.4.   Măsuri corective

| (10) | Decizia aplică Orientările din 2006 privind amenzile. |
| --- | --- |

(10)

Decizia aplică Orientările din 2006 privind amenzile.

2.4.1.   Cuantumul de bază al amenzii

| (11) | Cuantumul de bază al amenzii a fost stabilit ca proporție din valoarea vânzărilor de transformatoare ale fiecărei întreprinderi în zona geografică relevantă pe parcursul anului 2001 („suma variabilă”), înmulțită cu numărul de ani de încălcare, plus o sumă suplimentară calculată, de asemenea, ca proporție din valoarea vânzărilor, pentru descurajarea acordurilor orizontale de stabilire a prețurilor („taxa de intrare”). |
| --- | --- |

(11)

Cuantumul de bază al amenzii a fost stabilit ca proporție din valoarea vânzărilor de transformatoare ale fiecărei întreprinderi în zona geografică relevantă pe parcursul anului 2001 („suma variabilă”), înmulțită cu numărul de ani de încălcare, plus o sumă suplimentară calculată, de asemenea, ca proporție din valoarea vânzărilor, pentru descurajarea acordurilor orizontale de stabilire a prețurilor („taxa de intrare”).

| (12) | Ținând seama de natura încălcării, de cota comună de piață a tuturor întreprinderilor în cauză, de sfera geografică a încălcării și de punerea în aplicare, atât suma variabilă, cât și taxa de intrare au fost stabilite la 16 %. |
| --- | --- |

(12)

Ținând seama de natura încălcării, de cota comună de piață a tuturor întreprinderilor în cauză, de sfera geografică a încălcării și de punerea în aplicare, atât suma variabilă, cât și taxa de intrare au fost stabilite la 16 %.

| (13) | Deoarece încălcarea a avut o durată de aproximativ patru ani, suma variabilă a fost înmulțită cu 4. |
| --- | --- |

(13)

Deoarece încălcarea a avut o durată de aproximativ patru ani, suma variabilă a fost înmulțită cu 4.

2.4.2.   Ajustări ale cuantumului de bază

2.4.2.1.   Circumstanțe agravante

| (14) | Recidiva este o circumstanță agravantă pentru ABB Ltd (a fost luată în considerare o decizie anterioară privind un cartel), conducând la o majorare cu 50 % a amenzii. |
| --- | --- |

(14)

Recidiva este o circumstanță agravantă pentru ABB Ltd (a fost luată în considerare o decizie anterioară privind un cartel), conducând la o majorare cu 50 % a amenzii.

2.4.2.2.   Circumstanțe atenuante

| (15) | Decizia concluzionează, de asemenea, că în acest caz există circumstanțe excepționale care justifică acordarea unei reduceri de 18 % din amendă atât pentru Hitachi, cât și pentru AREVA T & D, pentru cooperarea efectivă a acestora în afara Comunicării din 2002 privind clemența. Această reducere nu se aplică fostei societăți mamă a AREVA T & D, ALSTOM. |
| --- | --- |

(15)

Decizia concluzionează, de asemenea, că în acest caz există circumstanțe excepționale care justifică acordarea unei reduceri de 18 % din amendă atât pentru Hitachi, cât și pentru AREVA T & D, pentru cooperarea efectivă a acestora în afara Comunicării din 2002 privind clemența. Această reducere nu se aplică fostei societăți mamă a AREVA T & D, ALSTOM.

2.4.3.   Efect disuasiv

| (16) | Decizia ține seama de nevoia de a se asigura că amenzile au un efect disuasiv suficient; în acest sens, amenda care va fi impusă societăților Siemens și Hitachi este înmulțită cu 1,2, iar amenda pentru Toshiba este înmulțită cu 1,1. |
| --- | --- |

(16)

Decizia ține seama de nevoia de a se asigura că amenzile au un efect disuasiv suficient; în acest sens, amenda care va fi impusă societăților Siemens și Hitachi este înmulțită cu 1,2, iar amenda pentru Toshiba este înmulțită cu 1,1.

2.4.4.   Aplicarea Comunicării din 2002 privind clemența: reducerea amenzilor

| (17) | În ceea ce privește aplicarea Comunicării din 2002 privind clemența, societății Siemens i se acordă imunitate integrală în ceea ce privește amenzile, iar amenda pentru Fuji este redusă cu 40 %. Cererile de clemență ale ABB, AREVA T & D și Hitachi au fost respinse, deoarece acestea nu au oferit o valoare adăugată în comparație cu informațiile aflate deja la dispoziția Comisiei. |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește aplicarea Comunicării din 2002 privind clemența, societății Siemens i se acordă imunitate integrală în ceea ce privește amenzile, iar amenda pentru Fuji este redusă cu 40 %. Cererile de clemență ale ABB, AREVA T & D și Hitachi au fost respinse, deoarece acestea nu au oferit o valoare adăugată în comparație cu informațiile aflate deja la dispoziția Comisiei.

3.   AMENZILE IMPUSE PRIN DECIZIE

| (a) | ABB Ltd: |
| --- | --- |

(a)

ABB Ltd:

33 750 000 EUR

| (b) | ALSTOM (Société Anonyme): |
| --- | --- |

(b)

ALSTOM (Société Anonyme):

16 500 000 EUR, din care AREVA T & D SA este responsabilă în mod solidar și indivizibil pentru 13 530 000 EUR

| (c) | Siemens AG: |
| --- | --- |

(c)

Siemens AG:

0 EUR, din care Siemens Aktiengesellschaft Österreich este responsabilă în mod solidar și indivizibil pentru 0 EUR

| (d) | Fuji Electrics Holdings Co., Ltd: |
| --- | --- |

(d)

Fuji Electrics Holdings Co., Ltd:

1 734 000 EUR

| (e) | Hitachi Ltd: |
| --- | --- |

(e)

Hitachi Ltd:

2 460 000 EUR, din care Hitachi Europe Ltd este responsabilă în mod solidar și indivizibil pentru 2 460 000 EUR

| (f) | Toshiba Corporation: |
| --- | --- |

(f)

Toshiba Corporation:

13 200 000 EUR

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/23

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 296/09

| Numărul de referință al ajutorului | X 231/09 |
| --- | --- |
| Stat membru | Italia |
| Numărul de referință al statului membru | Adeguamento al regolamento (CE) n. 800/2008 |
| Numele regiunii (NUTS) | Friuli-Venezia Giulia
  Mixte |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia — Direzione centrale attività produttive |
| Servizio Politiche economiche e marketing territoriale |
| Via Sabbadini 31 |
| 33100 Udine UD |
| ITALIA |
| politiche.economiche@regione.fvg.it |
| http://www.regione.fvg.it |

Numărul de referință al ajutorului

X 231/09

Stat membru

Italia

Numărul de referință al statului membru

Adeguamento al regolamento (CE) n. 800/2008

Numele regiunii (NUTS)

Friuli-Venezia Giulia

Mixte

Autoritatea care acordă ajutorul

Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia — Direzione centrale attività produttive

Servizio Politiche economiche e marketing territoriale

Via Sabbadini 31

33100 Udine UD

ITALIA

politiche.economiche@regione.fvg.it

http://www.regione.fvg.it

Denumirea măsurii de ajutor

Incentivi alle PMI per l'adozione di misure di politica industriale che supportino progetti di sviluppo competitivo — aiuti alla formazione

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

DPReg 354 del 22.12.2008 (Regolamento concernente criteri e modalità per la concessione alle piccole e medie imprese di incentivi per l’adozione di misure di politica industriale che supportino progetti di sviluppo competitivo ai sensi del capo I della legge regionale 4 marzo 2005, n. 4), pubblicato sul bollettino ufficiale della Regione n. 53 del 31.12.2008.

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

Modificare XT 64/05

Durata

1.1.2009-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

1,00 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Formare specifică [articolul 38 alineatul (1)]

35 %

20 %

Formare generală [articolul 38 alineatul (2)]

70 %

20 %

Link către textul integral al măsurii de ajutor:

http://lexview-int.regione.fvg.it/FontiNormative/Regolamenti/D_P_REG_0354-2008.pdf

| Numărul de referință al ajutorului | X 234/09 |
| --- | --- |
| Stat membru | Italia |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Basilicata
  Articolul 87 alineatul (3) litera (a) |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Regione Basilicata — Dipartimento Formazione Lavoro Cultura e Sport |
| Via V. Verrastro 8 |
| 85100 Potenza PZ |
| ITALIA |
| http://www.regione.basilicata.it |

Numărul de referință al ajutorului

X 234/09

Stat membru

Italia

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Basilicata

Articolul 87 alineatul (3) litera (a)

Autoritatea care acordă ajutorul

Regione Basilicata — Dipartimento Formazione Lavoro Cultura e Sport

Via V. Verrastro 8

85100 Potenza PZ

ITALIA

http://www.regione.basilicata.it

Denumirea măsurii de ajutor

Formazione e Competitività di Impresa

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Deliberazione Giunta Regionale n. 2127 del 29.12.2008 — Pubblicata sul Bollettino Ufficiale della regione Basilicata n. 3 del 26.1.2009

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

26.1.2009-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

1,52 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

Pogramma Operativo F.S.E. 2007-2013 — Regione Basilicata — 3,04 milioni di EUR

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Formare specifică [articolul 38 alineatul (1)]

25 %

20 %

Formare generală [articolul 38 alineatul (2)]

60 %

20 %

Link către textul integral al măsurii de ajutor:

http://www.regione.basilicata.it/dipformazione/default.cfm?fuseaction=dir&dir=2698&doc=&link=

| Numărul de referință al ajutorului | X 236/09 |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Galicia
  Articolul 87 alineatul (3) litera (a) |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Xunta de Galicia. Consellería de Traballo |
| San Lázaro, s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |
| http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es |

Numărul de referință al ajutorului

X 236/09

Stat membru

Spania

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Galicia

Articolul 87 alineatul (3) litera (a)

Autoritatea care acordă ajutorul

Xunta de Galicia. Consellería de Traballo

San Lázaro, s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es

Denumirea măsurii de ajutor

Programa de incentivos a la contratación indefinida de mujeres como medida para lograr un trabajo igualitario

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Orden de 30 de diciembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de incentivos a la contratación indefinida de mujeres como medida para lograr un mercado de trabajo igualitario cofinanciado por el fondo social europeo y se procede a su convocatoria para el año 2009 (DOG n.o 10 de 15 de enero de 2009)

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

16.9.2008-15.9.2009

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

4,20 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

Cofinanciado por el fondo social europeo en un porcentaje del 80 %, a través del programa operativo del fondo social europeo de Galicia 2007-2013, número CCI 2007 ES 051 PO004 aprobado por la decisión europea de 15 de septiembre del 2007 — 1,00 EUR (en millones)

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Formare generală [articolul 38 alineatul (2)]

26 %

—

Link către textul integral al măsurii de ajutor:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/1F86?OpenDocument

| Numărul de referință al ajutorului | X 237/09 |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Galicia
  Articolul 87 alineatul (3) litera (a) |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Xunta de Galicia. Consellería de Traballo |
| San Lázaro, s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |
| http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es |

Numărul de referință al ajutorului

X 237/09

Stat membru

Spania

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Galicia

Articolul 87 alineatul (3) litera (a)

Autoritatea care acordă ajutorul

Xunta de Galicia. Consellería de Traballo

San Lázaro, s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es

Denumirea măsurii de ajutor

Programa de incentivos a la contratación por cuenta ajena como medida para favorecer la inserción de la juventud

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Orden de 30 de diciembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de incentivos a la contratación por cuenta ajena como medida para favorecer la inserción de la juventud cofinanciado por el Fondo Social Europeo y se procede a su convocatoria para el año 2009 (DOG n.o 10 de 15 de enero de 2009)

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

16.9.2008-15.9.2009

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

9,80 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

Cofinanciado por el Fondo Social Europeo en un porcentaje del 80 %, a través del programa operativo del fondo social europeo de Galicia 2007-2013, número CCI 2007 ES 051 PO004 aprobado por la decisión europea de 15 de septiembre del 2007 — 1,00 EUR (en millones)

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Formare generală [articolul 38 alineatul (2)]

44,31 %

44,31 %

Link către textul integral al măsurii de ajutor:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/1F96?OpenDocument

| Numărul de referință al ajutorului | X 238/09 |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Galicia
  Articolul 87 alineatul (3) litera (a) |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Xunta de Galicia Consellería de Traballo |
| San Lázaro, s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |
| http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es |

Numărul de referință al ajutorului

X 238/09

Stat membru

Spania

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Galicia

Articolul 87 alineatul (3) litera (a)

Autoritatea care acordă ajutorul

Xunta de Galicia Consellería de Traballo

San Lázaro, s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es

Denumirea măsurii de ajutor

Programa de incentivos a la contratación indefinida de parados de larga duración, cofinanciado por el fondo social europeo

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Orden de 30 de diciembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de incentivos a la contratación indefinida de parados de larga duración, cofinanciado por el Fondo Social Europeo y se procede a su convocatoria para el año 2009 (DOG n.o 11 de 16 de enero)

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

16.9.2008-15.9.2009

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

9,25 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

Cofinanciado por el Fondo Social Europeo en un porcentaje del 80 %, a traves del Programa Operativo del Fondo Social europeo de Galicia 2007-2013, número CCI 2007 ES 051 PO004 aprobado por la decisión europea de 15 de septiembre del 2007 — 1,00 EUR (en millones)

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Formare generală [articolul 38 alineatul (2)]

34,46 %

—

Ajutoare pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați sub formă de subvenții salariale (articolul 40)

34,46 %

—

Link către textul integral al măsurii de ajutor:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/2026?OpenDocument

---

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/28

---

ANUNȚ PRIVIND CEREREA DE AUTORIZAȚIE DE EXPLORARE A ZĂCĂMINTELOR DE HIDROCARBURI LICHIDE ȘI GAZOASE, DENUMITĂ BIANCAVILLA

REPUBLICA ITALIANĂ – REGIUNEA SICILIA

MINISTERUL REGIONAL AL INDUSTRIEI – DEPARTAMENTUL REGIONAL AL INDUSTRIEI ȘI MINELOR

BIROUL REGIONAL PENTRU HIDROCARBURI ȘI ENERGIE GEOTERMALĂ (U.R.I.G.)

2009/C 296/10

Societatea EniMed – Eni Mediterranea Idrocarburi S.p.A., cu sediul social la Gela (CL) Strada Statale 117 bis – Contrada Ponte Olivo (c.a.p. 93012), ITALIA – cod fiscal 12300000150, reprezentant unic cu o cotă de proprietate de 50 % și societatea Edison S.p.A., cu sediul social la Milano MI, Foro Bonaparte 31 (c.a.p. 20121), ITALIA cu o cotă de proprietate de 50 %, prin cererea din data de 12 iunie 2009 adresată către „Assessore per l’Industria”, autoritatea competentă pentru acordarea licențelor miniere în regiunea Sicilia, cu sediul în Via Ugo La Malfa no 87/89 c.a.p. 90146 Palermo PA, ITALIA au solicitat împreună, în temeiul L.R.S. nr. 14 din 3 iulie 2000 de transpunere și aplicare a Directivei 94/22/CE, să le fie acordată autorizația de explorare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide și gazoase denumită în mod convențional „Biancavilla”, într-o zonă cu suprafața de 7 400 ha (74 km2) situată în partea centrală de est a Siciliei, pe teritoriul provinciilor Enna și Catania. Zona menționată mai sus se învecinează la sud cu autorizația „Paternò” (Edison 100 %) și cu zone libere în celelalte direcții.

Comunele vizate din provincia Enna sunt: Centuripe și Regalbuto. Comunele vizate din provincia Catania sunt: Adrano, Biancavilla, Santa Maria di Licodia și Regalna.

Perimetrul zonei care face obiectul cererii de autorizație are forma unui poligon, compus din linii continue care unesc vârfurile „A”, „B”, „C”, „D” și „E”.

Vârfurile sus-menționate sunt definite după cum urmează:

| A. | Punct situat în colțul de sud-est al casei aflate la cota 457, la 420 de metri NE de Contrada Grotte Rosse. |
| --- | --- |

A.

Punct situat în colțul de sud-est al casei aflate la cota 457, la 420 de metri NE de Contrada Grotte Rosse.

| B. | Punct situat în colțul de nord-vest al casei aflate la cota 648 în Contrada Paricchia. |
| --- | --- |

B.

Punct situat în colțul de nord-vest al casei aflate la cota 648 în Contrada Paricchia.

| C. | Punct situat în colțul de sud-est al casei proprietatea lui C. Ingiulla, aflate la cota 615, la 400 de metri nord-vest de Chiusa di Don Ascenzio. |
| --- | --- |

C.

Punct situat în colțul de sud-est al casei proprietatea lui C. Ingiulla, aflate la cota 615, la 400 de metri nord-vest de Chiusa di Don Ascenzio.

| D. | Punct situat la bifurcare drumului dintre S. Maria Licodia și Ragalna Ovest în direcția Villaggio S. Francesco, care coincide cu vârful „B” al autorizației „Paternò”. |
| --- | --- |

D.

Punct situat la bifurcare drumului dintre S. Maria Licodia și Ragalna Ovest în direcția Villaggio S. Francesco, care coincide cu vârful „B” al autorizației „Paternò”.

| E. | Punct situat pe clopotnița bisericii S. Maria della Croce din Regalbuto, care coincide cu vârful „A” al autorizației „Paternò”. |
| --- | --- |

E.

Punct situat pe clopotnița bisericii S. Maria della Croce din Regalbuto, care coincide cu vârful „A” al autorizației „Paternò”.

Coordonate geografice

| Punct | Latitudine N | Longitudine E (M. Mario) |
| --- | --- | --- |
| A | 37°41′37′′,562 | 2°22′21′′,065 |
| B | 37°40′45′′,437 | 2°23′19′′,485 |
| C | 37°39′07′′,573 | 2°25′33′′,957 |
| D | 37°37′51′′,000 | 2°28′53′′,000 |
| E | 37°38′57′′,367 | 2°11′20′′,230 |

Punct

Latitudine N

Longitudine E (M. Mario)

A

37°41′37′′,562

2°22′21′′,065

B

37°40′45′′,437

2°23′19′′,485

C

37°39′07′′,573

2°25′33′′,957

D

37°37′51′′,000

2°28′53′′,000

E

37°38′57′′,367

2°11′20′′,230

Părțile interesate pot prezenta cereri de acordare a licenței pentru această zonă în termen de 90 de zile de la data publicării prezentului anunț în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; cererile parvenite după termenul menționat vor fi declarate neadmisibile. Decretul de acordare a autorizației de explorare va fi emis în termen de șase luni de la data limită admisă pentru prezentarea eventualelor cereri ale firmelor concurente. În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 94/22/CE, se comunică, de asemenea, că respectivele criterii pe baza cărora se acordă autorizațiile de prospectare, autorizațiile de explorare și concesiunile de exploatare au fost deja publicate în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 396 din 19 decembrie 1998, în conformitate cu dispozițiile Decretului legislativ nr. 625 din 25 noiembrie 1996 al președintelui Republicii (publicat în Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 293 din 14 decembrie 1996) de transpunere și punere în aplicare în dreptul intern italian a directivei menționate și au fost specificate în Legea nr. 14 din 3 iulie 2000 a Regiunii Sicilia, menționată anterior (publicată în Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana nr. 32 din 7 iulie 2000).

Condițiile și cerințele privind desfășurarea sau încetarea activității sunt stabilite prin Legea nr. 14 din 3 iulie 2000 a Regiunii Sicilia menționată mai sus, precum și în caietul de sarcini tip adoptat prin Decretele nr. 91 din 30 octombrie 2003 și nr. 88 din 20 octombrie 2004 ale „Assessore per l’Industria” și publicate în Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana nr. 49 partea I din 14 noiembrie 2003, respectiv nr. 46 partea I din 5 noiembrie 2004.

Dosarul cererii se află depus la „Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia” aparținând „Dipartimento Regionale dell’Industria e delle Miniere”, Via Ugo La Malfa 101 c.a.p. 90146 Palermo PA, ITALIA, și se află la dispoziția celor interesați să le consulte.

Palermo, 23 octombrie 2009.

Inginer Șef

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/30

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5659 – Daimler AG/IPIC/Brawn GP)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 296/11

| 1. | La data de 26 noiembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Daimler AG („Daimler”, Germania) și Aabar Investments PJSC („Aabar”, Emiratele Arabe Unite), filială controlată exclusiv de International Petroleum Investment Company („IPIC”, Emiratele Arabe Unite), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii over Brawn GP („Brawn”, Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 26 noiembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Daimler AG („Daimler”, Germania) și Aabar Investments PJSC („Aabar”, Emiratele Arabe Unite), filială controlată exclusiv de International Petroleum Investment Company („IPIC”, Emiratele Arabe Unite), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii over Brawn GP („Brawn”, Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Daimler: producător de automobile și autovehicule comerciale și furnizor de servicii financiare, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Daimler: producător de automobile și autovehicule comerciale și furnizor de servicii financiare,

| — | în cazul întreprinderii IPIC: societate de investiții axată în special pe rafinarea petrolului și rețelele aferente de distribuție și servicii atât din aval, cât și din amonte, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii IPIC: societate de investiții axată în special pe rafinarea petrolului și rețelele aferente de distribuție și servicii atât din aval, cât și din amonte,

| — | în cazul întreprinderii Brawn: echipă de Formula 1. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Brawn: echipă de Formula 1.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5659 – Daimler AG/IPIC/Brawn GP, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5659 – Daimler AG/IPIC/Brawn GP, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

Rectificări

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/31

---

Rectificare la autorizația pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 275 din 14 noiembrie 2009
  )

2009/C 296/12

Pe copertă, în cuprins, și la pagina 3, în titlu:

în loc de:

se va citi:

---

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/31

---

Rectificare la autorizația pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 275 din 14 noiembrie 2009
  )

2009/C 296/13

Pe copertă, în cuprins, și la pagina 7, în titlu:

în loc de:

se va citi:

---

| 5.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 296/31

---

Rectificare la Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele radio și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea mutuală a conformității acestora

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 293 din 2 decembrie 2009
  )

2009/C 296/14

La pagina 2, în a patra coloană de la standardul EN 55022:2006:

în loc de:

„1.10.2009”,

se va citi:

„1.10.2011”.

---