# Uradni list C 42/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.042.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 42 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5319. februar 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.042.slv

Uradni list

Evropske unije

C 42

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5319. februar 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 042/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 042/01

Menjalni tečaji eura

1

| | V   Mnenja |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 042/02 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  ) | 2 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 042/03 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 3 |
| 2010/C 042/04 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 7 |
| 2010/C 042/05 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 12 |
| 2010/C 042/06 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 16 |

V   Mnenja

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 042/02

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  )

1

2

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 042/03

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

3

2010/C 042/04

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

7

2010/C 042/05

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

12

2010/C 042/06

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. februarja 2010

2010/C 42/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3567 |
| JPY | japonski jen | 123,30 |
| DKK | danska krona | 7,4432 |
| GBP | funt šterling | 0,87040 |
| SEK | švedska krona | 9,7913 |
| CHF | švicarski frank | 1,4651 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,0680 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,720 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 271,18 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7090 |
| PLN | poljski zlot | 4,0008 |
| RON | romunski leu | 4,1351 |
| TRY | turška lira | 2,0633 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5115 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4177 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5364 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9358 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9102 |
| KRW | južnokorejski won | 1 560,70 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,3581 |
| CNY | kitajski juan | 9,2703 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2890 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 638,17 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6138 |
| PHP | filipinski peso | 62,641 |
| RUB | ruski rubelj | 40,8190 |
| THB | tajski bat | 45,009 |
| BRL | brazilski real | 2,4886 |
| MXN | mehiški peso | 17,4548 |
| INR | indijska rupija | 62,7810 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3567

JPY

japonski jen

123,30

DKK

danska krona

7,4432

GBP

funt šterling

0,87040

SEK

švedska krona

9,7913

CHF

švicarski frank

1,4651

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,0680

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,720

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

271,18

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7090

PLN

poljski zlot

4,0008

RON

romunski leu

4,1351

TRY

turška lira

2,0633

AUD

avstralski dolar

1,5115

CAD

kanadski dolar

1,4177

HKD

hongkonški dolar

10,5364

NZD

novozelandski dolar

1,9358

SGD

singapurski dolar

1,9102

KRW

južnokorejski won

1 560,70

ZAR

južnoafriški rand

10,3581

CNY

kitajski juan

9,2703

HRK

hrvaška kuna

7,2890

IDR

indonezijska rupija

12 638,17

MYR

malezijski ringit

4,6138

PHP

filipinski peso

62,641

RUB

ruski rubelj

40,8190

THB

tajski bat

45,009

BRL

brazilski real

2,4886

MXN

mehiški peso

17,4548

INR

indijska rupija

62,7810

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Mnenja

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 19.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/2

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 42/02

| 1. | Komisija je 12. februarja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Lotte Chemical UK Limited, ki je namenska družba v lasti podjetja KP Chemical Corporation (del skupine Lotte Group, Južna Koreja), z nakupom sredstev od podjetja Artenius UK Limited, ki posluje prek svojih upraviteljev, pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Artenius UK Limited (v upravljanju). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. februarja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Lotte Chemical UK Limited, ki je namenska družba v lasti podjetja KP Chemical Corporation (del skupine Lotte Group, Južna Koreja), z nakupom sredstev od podjetja Artenius UK Limited, ki posluje prek svojih upraviteljev, pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Artenius UK Limited (v upravljanju).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Artenius UK Limited: proizvodnja in prodaja prečiščene tereftalne kisline (PTA) in polietilen-tereftalatne (PET) smole, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Artenius UK Limited: proizvodnja in prodaja prečiščene tereftalne kisline (PTA) in polietilen-tereftalatne (PET) smole,

| — | za podjetje KP Chemical Corporation: proizvodnja in prodaja petrokemičnih proizvodov. |
| --- | --- |

—

za podjetje KP Chemical Corporation: proizvodnja in prodaja petrokemičnih proizvodov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (št. telefaksa: +32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (št. telefaksa: +32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 19.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/3

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 42/03

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ŚLIWKA SZYDŁOWSKA“

ES št.: PL-PGI-0005-0634-23.07.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Śliwka szydłowska“

2.   Država članica ali tretja država:

Poljska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Kategorija | : | Skupina 1.6 – | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- | --- | --- |

Kategorija

:

Skupina 1.6 –

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Śliwka szydłowska“ je sliva s koščico ali brez nje, ki je bila posušena in dimljena.

Njena oblika je odvisna od sorte in je lahko različna, od sploščene do podolgovate. Za sadež sta značilna gladko in prožno meso ter zelo značilen in izrazit okus in vonj po dimu. Za slivo je značilna tudi zelo nagubana, vendar bleščeča koža temnomodrega sijaja.

Velikost „śliwka szydłowska“ je odvisna od sorte uporabljene slive, v enem kilogramu sadja pa je od 50 do 160 suhih sliv. Vsebnost vode v končnem proizvodu je od 35 do 45 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Za proizvodnjo „śliwka szydłowska“ se uporabljajo samo kultivarji slive in češplje (Prunus domestica L. ssp domestica) ter njuni derivati: Stanley, Amers, Węgierka Dąbrowicka, Empress, Oneida, Jojo, Top, Valjevka, President in Damacha. Sadeži teh sort imajo želene značilnosti za sušenje in dimljenje, vključno z veliko vsebnostjo sladkorja in sorazmerno majhno vsebnostjo vode.

Za proizvodnjo „śliwka szydłowska“ se oberejo in uporabijo samo sadeži, ki so zreli in primerni za uživanje. Sadeži morajo biti zdravi, brez znakov gnitja ali mehaničnih poškodb in brez vidnih poškodb, ki jih povzročajo žuželke, pršice ali drugi škodljivi organizmi. Uporabljeni sadeži ne smejo imeti nobenih drugih poškodb, nečistot ali drugih nedoločenih organizmov, zaradi katerih ne bi bili primerni za uživanje.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Sušilnice, v katerih poteka celoten postopek sušenja in dimljenja, morajo biti na geografskem območju iz točke 4. Proizvodnja je dovoljena samo v posebnih tradicionalnih sušilnicah Szydłów. V proizvodnem postopku se uporablja les hrasta, gabra, bukve ali sadnih dreves. Lahko se uporabljajo druge vrste lesa, strogo prepovedano pa je uporabljati smolnati les (iglavcev).

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Proizvodno območje „śliwka szydłowska“ zajema občino Szydłów (108 km2), ki leži v okrožju Staszów v Svetokriškem vojvodstvu.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Proizvodno območje „śliwka szydłowska“ je omejeno na občino Szydłów. Za to območje je značilna revna prst, ki pa je zelo bogata z apnencem (miocenski apnenec). Povprečna letna količina padavin na tem območju je po navadi 500–700 mm. Za območje sta značilna tudi majhna količina padavin in sorazmerno veliko sonca v poletnih mesecih. Vegetacijsko obdobje traja od 200 do 215 dni. Slive se pridelujejo na približno 80 % vseh zemljišč, ki se na tem območju uporabljajo za sadjarstvo. Sadovnjaki sliv so posajeni na približno 900 ha.

Lokalni pridelovalci imajo preprost dostop do surovin in so razvili način njihove predelave v posebnih sušilnicah. Značilne sušilnice, ki so jih domačini oblikovali in zgradili v slogu, prilagojenem njihovim edinstvenim spretnostim in znanjem, so sestavni del pokrajine v občini Szydłów. Na območju iz točke 4 je približno 400 posebnih sušilnic. Glede na to, da zadevno območje obsega 108 km2 in da je imelo leta 2004 5 118 prebivalcev, je bila v navedenem letu povprečno ena sušilnica na vsakih 13 prebivalcev in 3,7 sušilnice na km2. To nesporno dokazuje zelo tesno povezanost proizvoda z navedenim območjem ter priča o spretnostih in znanjih lokalnih pridelovalcev.

Za proizvodnjo „śliwka szydłowska“ se uporabljajo samo sušilnice, v katerih se lahko slive dimijo in sušijo z dimom in vročim zrakom, ne pa samo z vročim zrakom. Sušilnica je zgradba, katere velikost je odvisna od posebnih potreb pridelovalca (glede števila in velikosti plošč). Ko se vrata odprejo, se pokažejo navpična stojala; na njih stojijo mrežaste plošče, imenovane „laski“, ki jih je mogoče iz stojala potegniti kot predale. Te plošče so lesene. Najnižja plošča je približno 50 cm nad dnom peči, ki je pod ravnjo tal. Sušilnica ne sme biti višja od treh metrov. V zgradbi je tudi posebna miza za prebiranje sliv.

Sadeži se na plošče polagajo ročno. Razporediti jih je treba tako, da lahko zrak in dim brez težav dosežeta vsako slivo. Na plošče se položi različno število plasti sliv, odvisno od velikosti sadežev. Celotna plast ne sme biti debelejša od 12 cm.

Slive se sušijo in dimijo z vročim zrakom in dimom lesa listavcev, ki gori v peči pod ploščami. Prek plošč in sadežev, ki ležijo na njih, prehaja mešanica vročega zraka in dima. To je mogoče zaradi dvigovanja toplega zraka in kroženja dima. Temperatura v sušilnici je od 45 °C do 90 °C, odvisno od količine in kalorične vrednosti lesa v peči. Ker topel zrak kroži, je temperatura najvišja pri tleh, najnižja pa na sredini sušilnice. Celoten postopek sušenja in dimljenja povprečno traja približno 48 ur, vendar je trajanje odvisno od velikosti sadežev, temperature, ki se vzdržuje v sušilnicah, in zunanjih atmosferskih dejavnikov, zlasti temperature in vlažnosti.

Enakomerno posušeni in dimljeni sadeži se poberejo s plošč. Poberejo in preberejo se ročno. Vsak pridelovalec (z organoleptično analizo) preveri, ali slive izpolnjujejo merila, določena v opisu proizvoda, in ali so ustrezno posušene in dimljene. Vsako slivo preveri posebej. Sadeži, ki izpolnjujejo zahteve, se nato zberejo, preostali pa vrnejo v sušilnico.

Spretnosti in znanja lokalnih pridelovalcev so med drugim povezani z vedenjem, kako izbrati slive ustrezne kakovosti za surovine za sušenje z dimljenjem. Pomembne spretnosti in znanja lokalnih pridelovalcev pri sušenju z dimljenjem, ki vplivajo na kakovost končnega proizvoda, so: razporejanje sliv na plošče tako, da lahko vroč zrak in dim dosežeta vsako slivo; ročno prebiranje in obračanje sliv na ploščah vsaj dvakrat na dan, pri čemer se zagotovi, da so plošče ustrezno oddaljene od peči; dnevno določanje trajanja dimljenja in sušenja ter temperature v sušilnicah glede na velikost sadežev ter potrebno dimljenje in sušenje; in organoleptični pregled vsake slive posebej za zagotovitev ustrezne kakovosti, značilnosti ter ravni dimljenja in sušenja.

5.2   Posebnost proizvoda:

Meso „śliwka szydłowska“ je po navadi gladko in prožno, v celoti enakomerno posušeno in dimljeno ter ima zelo izrazit in lahko prepoznaven okus in vonj po dimu. Za slivo je značilna tudi zelo nagubana, vendar bleščeča koža temnomodrega sijaja. Ob prodaji ima „śliwka szydłowska“ veliko vsebnost vode, in sicer med 35 in 45 %. Ker so slive na ploščah razporejene v plasteh, ki niso debelejše od 12 cm, in ker se večkrat na dan ročno obrnejo, topel zrak in dim vse slive enako dosežeta, kar zagotavlja, da so slive dimljene in posušene ter dobijo posebne značilnosti „śliwka szydłowska“.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Zveza med „śliwka szydłowska“ in območjem temelji na njeni izjemni kakovosti, ki je rezultat edinstvenih spretnosti in znanj lokalnih pridelovalcev, in njenem slovesu, ki izhaja iz dolge proizvodne tradicije.

Visoko kakovost „śliwka szydłowska“ zagotavljajo edinstvene spretnosti in znanja lokalnih pridelovalcev ter tradicionalni proizvodni postopki, ki jih uporabljajo. Zasnova sušilnic in postopek sušenja izvirata iz strokovnega znanja in izkušenj lokalnih pridelovalcev. Lokalni pridelovalci uporabljajo spretnosti in znanja ter strokovno znanje in izkušnje, ki se precej razlikujejo od postopkov v drugih delih Poljske in na sosednjih območjih.

Zasnova sušilnic zagotavlja hkratno kroženje zraka in dima, tako se slive sušijo in dimijo. Spreminjanje položaja plošč v sušilnicah ter določanje ustrezne temperature in trajanja sušenja „śliwka szydłowska“ zagotavljata ustrezno kakovost, značilnosti ter raven dimljenja in sušenja. Lokalni pridelovalci na drugih območjih nimajo tega edinstvenega strokovnega znanja in izkušenj.

Sloves „śliwka szydłowska“ je povezan z dolgo tradicijo proizvodnje suhih sliv. Kot dokazuje etnografska raziskava, izvedena v občini Szydłów, so se slive v Szydłówu sušile in dimile vsaj že pred drugo svetovno vojno. Na podlagi izsledkov te raziskave se slive na tem območju sušijo že približno 80 let. V ponatisu časopisnega članka z naslovom „Szansa dla miasteczka“, objavljenem 25. novembra 1988 v časopisu Słowo Ludu, je mogoče najti informacije o proizvodnji „śliwka szydłowska“ in z njo povezanih težavah pri odkupu. Računi, ki so jih izdali različni odkupni centri v letih 1964 in 1967, kažejo obseg proizvodnje v letih pred tem. Zdaj se letno proizvede približno 800 ton „śliwka szydłowska“.

Časopisni članki, objavljeni v časopisih Echo Dnia – Echo Powiśla25. avgusta 2006, Gazeta Wyborcza – Kielce26. julija 2007 in v deseti številki revije Hasło Ogrodnicze leta 2005, pričajo o slovesu proizvoda. „Śliwka szydłowska“ priporočajo tudi na spletni strani http://www.potrawyregionalne.pl („Sezon na śliwki“).

Ugled proizvoda se kaže tudi v dejstvu, da mu je bila leta 2005 dodeljena nagrada „Perła“.

V Szydłówu že 10 let organizirajo posebno večdnevno prireditev – „Święto Śliwki“ (festival sliv), s katero se oglašuje proizvod. Ena od zanimivosti festivala je prikaz sušenja sliv s posebnimi tradicionalnimi ploščami, značilnimi za Szydłów. Ta predstavitev je jasno prikazana na plakatih, s katerimi se oglašuje festival.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 19.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/7

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 42/04

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„JABŁKA ŁĄCKIE“

ES št.: PL-PGI-0005-0617-05.07.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Jabłka łąckie“

2.   Država članica ali tretja država:

Poljska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda (kot v Prilogi II):

| Skupina 1.6 – | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6 –

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

| 1. | Pod zaščitenim imenom „Jabłka łąckie“ se lahko prodajajo jabolka naslednjih sort:
  Značilnosti „jabłka łąckie“ | Sorta | Barva kože | Rdečica (barva in delež površine) | Povprečna kislost (v g/kg) | Refraktometrični ekstrakt (brix) | Minimalna čvrstost (v kg/cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razred ekstra | Razred I |
| 1 | IDARED in različki | rumeno-zelena | rdeča > 55 % | rdeča > 35 % | 6,3 | > 10,5 | 5 |
| 2 | JONAGOLD in različki | rumeno-zelena | svetlo do temno rdeča > 40 % | svetlo do temno rdeča > 18 % | 4,8 | > 10,5 | 5 |
| 3 | ŠAMPION in različki | rumeno-zelena | nežne rožnate proge > 54 % | nežne rožnate proge > 33,3 % | 5,1 | > 9,5 | 4,5 |
| 4 | LIGOL in različki | rumeno-zelena | nežne rdeče proge > 56 % | nežne rdeče proge > 38 % | 6,0 | > 9,5 | 5 |
| 5 | ZLATI DELIŠES in različki | zeleno-rumena | rožnata > 25 % | rožnata > 10 % | 5,2 | > 10,5 | 5 |
| 6 | GALA in različki | svetlo zeleno-rumena | rdeča > 40 % | rdeča > 20 % | 3,7 | > 10,5 | 5 |
| 7 | BOSKOP | zeleno-sivo-rumena | sivo-rdeča > 25 % | sivo-rdeča > 10 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 8 | RDEČI BOSKOP | zeleno-sivo-rumena | rdeča > 55 % | rdeča > 37 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 9 | ELISE | zeleno-rumena | rdeča > 75 % | rdeča > 53 % | 7,5 | > 10,5 | 5,5 |
| 10 | EARLY GENEVA | zeleno-rumena | rdeča > 40 % | rdeča > 10 % | 9,2 | > 9,5 | 4,5 |
| 11 | TOPAZ | zeleno-rumena | rdeča > 56 % | rdeča > 34 % | 9,0 | > 10,5 | 5 |
| 12 | LOBO | zeleno-rumena | rdeča > 53 % | rdeča > 36 % | 5,2 | > 10,5 | 4,5 |
| 13 | RUBIN in različki | zeleno-rumena | svetlo rdeče proge > 40 % | svetlo rdeče proge > 17 % | 6,9 | > 11 | 5 |
| 14 | GLOSTER | zeleno-rumena | temno rdeča > 59 % | temno rdeča > 38 % | 5,9 | > 10,5 | 5,5 |
| 15 | JONAGORED in različki | rumeno-zelena | temno rdeča > 75 % | temno rdeča > 54 % | 4,9 | > 10,5 | 5 |

1.

Značilnosti „jabłka łąckie“

Sorta

Barva kože

Rdečica (barva in delež površine)

Povprečna kislost (v g/kg)

Refraktometrični ekstrakt (brix)

Minimalna čvrstost (v kg/cm2)

Razred ekstra

Razred I

1

IDARED in različki

rumeno-zelena

rdeča > 55 %

rdeča > 35 %

6,3

> 10,5

5

2

JONAGOLD in različki

rumeno-zelena

svetlo do temno rdeča > 40 %

svetlo do temno rdeča > 18 %

4,8

> 10,5

5

3

ŠAMPION in različki

rumeno-zelena

nežne rožnate proge > 54 %

nežne rožnate proge > 33,3 %

5,1

> 9,5

4,5

4

LIGOL in različki

rumeno-zelena

nežne rdeče proge > 56 %

nežne rdeče proge > 38 %

6,0

> 9,5

5

5

ZLATI DELIŠES in različki

zeleno-rumena

rožnata > 25 %

rožnata > 10 %

5,2

> 10,5

5

6

GALA in različki

svetlo zeleno-rumena

rdeča > 40 %

rdeča > 20 %

3,7

> 10,5

5

7

BOSKOP

zeleno-sivo-rumena

sivo-rdeča > 25 %

sivo-rdeča > 10 %

12,0

> 11

5

8

RDEČI BOSKOP

zeleno-sivo-rumena

rdeča > 55 %

rdeča > 37 %

12,0

> 11

5

9

ELISE

zeleno-rumena

rdeča > 75 %

rdeča > 53 %

7,5

> 10,5

5,5

10

EARLY GENEVA

zeleno-rumena

rdeča > 40 %

rdeča > 10 %

9,2

> 9,5

4,5

11

TOPAZ

zeleno-rumena

rdeča > 56 %

rdeča > 34 %

9,0

> 10,5

5

12

LOBO

zeleno-rumena

rdeča > 53 %

rdeča > 36 %

5,2

> 10,5

4,5

13

RUBIN in različki

zeleno-rumena

svetlo rdeče proge > 40 %

svetlo rdeče proge > 17 %

6,9

> 11

5

14

GLOSTER

zeleno-rumena

temno rdeča > 59 %

temno rdeča > 38 %

5,9

> 10,5

5,5

15

JONAGORED in različki

rumeno-zelena

temno rdeča > 75 %

temno rdeča > 54 %

4,9

> 10,5

5

| 2. | Zunanji videz sadežev je odvisen od značilnosti zadevne sorte. Osnovna barva je značilna za zadevno sorto in rdečica je očitno intenzivnejša od povprečja. Nekatere sorte imajo voščen sijaj. Na sadežih se lahko pojavi mrežavost. |
| --- | --- |

2.

Zunanji videz sadežev je odvisen od značilnosti zadevne sorte. Osnovna barva je značilna za zadevno sorto in rdečica je očitno intenzivnejša od povprečja. Nekatere sorte imajo voščen sijaj. Na sadežih se lahko pojavi mrežavost.

| 3. | „Jabłka łąckie“ morajo spadati v razreda kakovosti ekstra ali I. |
| --- | --- |

3.

„Jabłka łąckie“ morajo spadati v razreda kakovosti ekstra ali I.

| 4. | Čvrstost mesa je najmanj 6,5 kg/cm2 ob obiranju in najmanj 4,5 kg/cm2 ob koncu obdobja skladiščenja jabolka. |
| --- | --- |

4.

Čvrstost mesa je najmanj 6,5 kg/cm2 ob obiranju in najmanj 4,5 kg/cm2 ob koncu obdobja skladiščenja jabolka.

| 5. | Tipična značilnost „jabłka łąckie“ je njihova razmeroma visoka kislost (3,7–12,0 g/kg). Zato za „jabłka łąckie“ pravijo, da imajo „gorsko zelen pridih“ ali z drugimi besedami, imajo poseben okus, so kisla in aromatična. |
| --- | --- |

5.

Tipična značilnost „jabłka łąckie“ je njihova razmeroma visoka kislost (3,7–12,0 g/kg). Zato za „jabłka łąckie“ pravijo, da imajo „gorsko zelen pridih“ ali z drugimi besedami, imajo poseben okus, so kisla in aromatična.

| 6. | Refraktometrični ekstrakt sega od 9 do 16 °Bx. |
| --- | --- |

6.

Refraktometrični ekstrakt sega od 9 do 16 °Bx.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Glede na specifikacijo morajo biti sadovnjaki, v katerih se gojijo „jabłka łąckie“, na geografskem območju, opredeljenem v razdelku 4. Na tem območju se morajo izvajati tudi naslednji proizvodni postopki:

| — | obrezovanje |
| --- | --- |

—

obrezovanje

| — | gnojenje |
| --- | --- |

—

gnojenje

| — | zalivanje |
| --- | --- |

—

zalivanje

| — | negovanje |
| --- | --- |

—

negovanje

| — | shranjevanje (do pakiranja) |
| --- | --- |

—

shranjevanje (do pakiranja)

Vsi proizvodni postopki se izvajajo v skladu z zakonodajo, ki določa načela sistema integrirane pridelave (IP).

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Jih ni

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Vsi proizvajalci in podjetja, ki pakirajo „jabłka łąckie“, morajo uporabljati standardno oznako. Oznake bo razdeljevalo združenje Stowarzyszenie Łącka Droga Owocowa. To združenje pošlje inšpekcijskemu organu podrobna pravila o razdeljevanju oznak. Ta pravila ne smejo na noben način diskriminirati proizvajalcev, ki niso člani združenja.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

„Jabłka łąckie“ se pridelujejo v občinah Łącko, Podegrodzie in Stary Sącz (ki so v okrožju Nowy Sącz) ter Łukowica (ki je v okrožju Limanowa) v Malopoljskem vojvodstvu (Małopolskie).

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Območje, na katerem se gojijo „jabłka łąckie“, je v Kotlina Łącka (kotlini Łącko). Na vzhodu ga omejuje gorovje Jazowski, skozi katero teče reka Dunajec v široko medgorsko kotlino Sącz. Glede na gorsko lokacijo je podnebje na tem območju blago in spodbuja pridelavo rastlin, saj zagotavlja posebno dobre pogoje za sadjarstvo.

Tla na območju so kompaktna, neskeletna (manj kot 10 % skeletna) ali nekoliko skeletna (10–25 %). To omogoča, da se drevesa bolje ukoreninijo in pri tem ne posežejo bistveno v zaloge kisika in vode. Ker so tla na splošno zelo kompaktna, nagnjeno zemljišče ustvarja ugodne pogoje za nasaditev sadnih dreves. Nagnjenost zemljišča (večina sadovnjakov je na pobočjih z naklonom med 5° and 15°) pomeni, da lahko odvečna voda redno odteka. Odvečna voda v kompaktnih tleh bi škodljivo vplivala na količino vode, s tem pa na razvoj glivičnih bolezni. Povprečna skupna letna količina padavin je od 700 do 1 000 mm. Velika razlika med temperaturami podnevi in ponoči je ključna značilnost regije Łącko. Dnevna temperatura v obdobju zorenja in pobiranja sadja pogosto preseže 10 °C. Zelo pogosta je tudi slana ponoči.

Znanja in spretnosti, ki so jih lokalni prebivalci izostrili skozi stoletja, ter njihov tipični značaj so imeli pomembno vlogo pri razvoju sadjarstva na tem območju. Ljudje, ki so v različnih obdobjih zgodovine potovali na to območje in ga opazovali, so poudarili ostrino, dojemljivost, trmo in potrpljenje njegovih prebivalcev (znanih kot „beli gorjani“). Te lastnosti so pomembne za razvoj zadevnega gospodarskega sektorja. Poudariti je še treba, da so lokalni sadjarji v prizadevanju, da bi dosegli višjo kakovost in kar čim manj posegli v naravno okolje, uvedli sistem integrirane proizvodnje (IP). Na podlagi tega sistema morajo lokalni pridelovalci sadja svoje proizvodne metode prilagoditi podnebnim in talnim razmeram, ki prevladujejo na območju, opredeljenem v razdelku 4. Cilj tega je ohraniti posebne, s kakovostjo povezane lastnosti „jabłka łąckie“.

5.2   Posebnost proizvoda:

Za „jabłka łąckie“ je značilno naslednje:

| — | rdečica, ki je intenzivnejša od povprečja za dano sorto (glej razdelek 3.2), |
| --- | --- |

—

rdečica, ki je intenzivnejša od povprečja za dano sorto (glej razdelek 3.2),

| — | čvrstost njihovega mesa, ki je najmanj 6,5 kg/cm2 ob obiranju in najmanj 4,5 kg/cm2 ob koncu obdobja skladiščenja jabolka, |
| --- | --- |

—

čvrstost njihovega mesa, ki je najmanj 6,5 kg/cm2 ob obiranju in najmanj 4,5 kg/cm2 ob koncu obdobja skladiščenja jabolka,

| — | refraktometrični ekstrakt, ki sega od 9 do 16 °Bx, |
| --- | --- |

—

refraktometrični ekstrakt, ki sega od 9 do 16 °Bx,

| — | visoka skupna kislost (kisla „jabłka łąckie“) (več kot 7 g/kg): boskop, rdeči boskop, elise, topaz, early geneva; srednja kislost „jabłka łąckie“ (3,7–7,0 g/kg): idared in različki, jonagold in različki, šampion in različki, ligol in različki, zlati delišes in različki, gala in različki, lobo, rubin in različki, gloster, jonagored in različki), zaradi česar pravijo, da imajo „jabłka łąckie“„gorsko zelen pridih“ ali z drugimi besedami so izrazito kisla in aromatična. |
| --- | --- |

—

visoka skupna kislost (kisla „jabłka łąckie“) (več kot 7 g/kg): boskop, rdeči boskop, elise, topaz, early geneva; srednja kislost „jabłka łąckie“ (3,7–7,0 g/kg): idared in različki, jonagold in različki, šampion in različki, ligol in različki, zlati delišes in različki, gala in različki, lobo, rubin in različki, gloster, jonagored in različki), zaradi česar pravijo, da imajo „jabłka łąckie“„gorsko zelen pridih“ ali z drugimi besedami so izrazito kisla in aromatična.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Povezava med „jabłka łąckie“ in geografskim območjem, navedenim v razdelku 4, izhaja iz posebnih, s kakovostjo povezanih značilnosti, opisanih v razdelku 5.2, ki so rezultat naravnih dejavnikov, opisanih v razdelku 5.1.1, in slovesa jabolk.

Velike razlike med temperaturami podnevi in ponoči pozitivno vplivajo na organoleptične in fizikalno-kemijske lastnosti sadeža ter zlasti na obseg rdečice in kislost jabolk. Izjemna narava „jabłka łąckie“ je potrjena tudi s senzoričnimi analizami. Te analize potrjujejo, da sadež odlikujejo izrazitejša intenzivnost zgornjih značilnosti, vključno z njegovo čvrstostjo, v primerjavi z jabolki z drugih geografskih območij. Čvrstost sadeža pri spravilu in po pravilnem skladiščenju zagotavlja hrustljavost „jabłka łąckie“.

„Jabłka łąckie“ so sloves pridobila na podlagi dolge proizvodne tradicije, kar dokazuje dejstvo, da so že v 13. stoletju sveže slive in jabolka pošiljali z območja Łącko v Gdansk (W. Bazelich, „Historie starosądeckie“, Kraków 1965, str. 173). Sadovnjaki na območju Łącko se v dokumentih iz 16. stoletja omenjajo kot „graščinski vrtovi“ in „župnijski vrtovi“. V 17. in 18. stoletju so bili na teh območjih že veliki sadovnjaki. Graščinski zapisi o inšpekciji, ki je bila opravljena leta 1698, med drugim poročajo, da so morali nekateri kmetje pobrati sadje in ga izročiti graščaku kot del svoje tlake.

Od leta 1947 poteka festival „Dni Kwitnącej Jabłoni“ (Festival cvetoče jablane). Festival je nastal iz želje, da se sadjarska tradicija v Łącku obrani pred načrtom za gradnjo jezu na reki Dunajec in poplavo mesta. Od tedaj festival poteka vsako leto v maju in je še vedno enako priljubljen. Na tem dogodku sodelujejo krajevne skupine, godba na pihala in znani poljski izvajalci. Tudi stojnice in izložbe (s sadjem, kulinaričnimi dobrotami, deli ljudskih umetnikov itd.) so veličastne. Informacije o Festivalu cvetoče jablane so objavljene v tisku. Med festivalom Łącko ne obiščejo samo turisti iz vse Poljske, ampak tudi znanstveniki in akademiki s kmetijskih inštitutov in univerz. Vse to kaže, kako pomemben je ta gospodarski sektor za lokalno prebivalstvo.

Sloves „jabłka łąckie“ potrjujejo tudi mediji, na primer poročila na programu „Tyden“ na poljski televiziji (2007) ter na televizijskih postajah Trwam in Polonia. Poročila so bila predvajana tudi na radiu Kraków. Vključujejo „Forum Ekonomiczne w Krynicy“ (2006), „Owocobranie“ (2006, 2007), „Święto Kwitnącej Jabłoni“ (2008). Članki o proizvodu so bili objavljeni tudi v tisku: „Jabłka łąckie produktem regionalnym“ (Hasło Ogrodnicze, 2005), „Trzy pytania do ...“ („Dziennik Polski“, 6. julij 2007), „Małopolski festiwal smaku“ (dnevnik „Extra“, 17. julij 2008), „Krapik tygrysem Europy“ („Dziennik Polski“, 30. julij 2007), „Łącka Droga Owocowa“ („Nasz Dziennik“, 2. avgust 2007), „Owoc pod ochroną“ („Tarnowski Gość Niedzielny“).

Vse večji sloves „jabłka łąckie“ skozi leta je vplival na rastočo ponudbo jabolk. Velik pomen jabolk za območje, navedeno v razdelku 4, potrjuje tudi dejstvo, da se približno 80 % skupnega kmetijskega območja dejansko uporablja za gojenje jablan. Na zadevnem območju sadovnjaki z jablanami zavzemajo 3 000 hektarov. V občini Łącko je 50 %, v občini Stary Sącz 15 %, v občini Podegrodzie 18,3 % in v občini Łukowica 16,7 % sadovnjakov na tem območju.

„Jabłka łąckie“ so prejela prvo nagrado v kategoriji rastlinskih proizvodov in pripravkov na sedmem državnem tekmovanju „Naša kulinarična dediščina“ za najboljše živilo Malopoljskega vojvodstva.

Sklic na objavo specifikacije:

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 19.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/12

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 42/05

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„LAPIN PORON KUIVALIHA“

ES št.: FI-PDO-0005-0384-19.10.2004

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Maa- ja metsätalousministeriö (Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo) |
| --- | --- |
| Naslov: | PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Naziv:

Maa- ja metsätalousministeriö (Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo)

Naslov:

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 916054278

Faks

+358 916053400

E-naslov:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Paliskuntain yhdistys (Zveza rejcev severnih jelenov) |
| --- | --- |
| Naslov: | Koskikatu 33 A |
| FI-96100 Rovaniemi |
| SUOMI/FINLAND |

Naziv:

Paliskuntain yhdistys (Zveza rejcev severnih jelenov)

Naslov:

Koskikatu 33 A

FI-96100 Rovaniemi

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 163316000

Faks

+358 163316060

E-naslov:

Matti.Sarkela@paliskunnat.fi

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.2: | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni) |
| --- | --- |

Skupina 1.2:

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni)

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Lapin Poron kuivaliha“

4.2   Opis:

„Lapin Poron kuivaliha“ (sušeno meso laponskih severnih jelenov) je proizvedeno iz celih mišic (skupin mišic) in kosov mišic. Vezno tkivo med mišicami je vidno, maščobe pa s prostim očesom skoraj ni mogoče videti. Meso ima zelo gladko strukturo in je čvrsto, mišičnih vlaken pa na prerezu ni mogoče opaziti. Meso ima bolj gladko strukturo kot druge vrste sušenega mesa. Struktura prereza je temno matirana in gladka, odvisno od suhosti proizvoda. Prerez je temnejši kot pri drugih vrstah mesa; druga razpoznavna značilnost proizvoda je rjava obarvanost.

Končni proizvod so kosi različnih oblik ali rezine, ki so debele od 1 do 5 cm in dolge od 10 do 20 cm. Teža proizvoda se giblje od sto gramov do nekaj sto gramov.

Zaradi sušenja ima „Lapin Poron kuivaliha“ nizko vsebnost vode in zelo visoko vsebnost beljakovin. Če upoštevamo, da je proizvod sušen, ima tudi nizko vsebnost maščob. Vrednost pH je običajna za meso. Vsebnost beljakovin v veznem tkivu je razmeroma nizka. Zaradi konzerviranja mora biti vsebnost soli v proizvodu dovolj visoka. Povprečne vrednosti in standardna odstopanja za pet tipičnih vzorcev so:

| | vsebnost vode (v %) 40,6 (2,8) |
| --- | --- |

vsebnost vode (v %) 40,6 (2,8)

| | vsebnost beljakovin (v %) 43,6 (2,3) |
| --- | --- |

vsebnost beljakovin (v %) 43,6 (2,3)

| | od tega v veznem tkivu (v %) 3,1 (0,9) |
| --- | --- |

od tega v veznem tkivu (v %) 3,1 (0,9)

| | vsebnost maščob (v %) 4,7 (1,6) |
| --- | --- |

vsebnost maščob (v %) 4,7 (1,6)

| | vsebnost soli (v %) 5,4 (2,0) |
| --- | --- |

vsebnost soli (v %) 5,4 (2,0)

| | vrednost pH 5,69 (0,19) |
| --- | --- |

vrednost pH 5,69 (0,19)

Sušeno meso ima razmeroma močan okus. Izdelek ima močan okus in vonj, ki sta značilna za meso severnih jelenov. Aroma ne spominja preveč na divjačino, temveč je značilna za meso severnih jelenov. Okus po slanem je običajno blag zaradi izjemno visoke vsebnosti beljakovin. Barva proizvoda lahko sega od temno rdeče in rjave do skoraj črne. Robovi so temnejši zaradi sušenja.

Meso je na površini trdo, znotraj pa malo mehkejše. Proizvod vsebuje vezno tkivo med mišicami, ki ga je mogoče čutiti v ustih, notranjega veznega tkiva pa se ne občuti. Čeprav je proizvod znotraj mehak, se ne pretrga zlahka, če ga upognemo, vseeno pa ga je mogoče z lahkoto prežvečiti, pri čemer meso daje občutek mehkosti, ne pa žilavosti. Za ta proizvod je značilno, da se z lahkoto razpusti, tudi vezno tkivo med mišicami se hitro razpusti in ga je lahko pogoltniti.

4.3   Geografsko območje:

„Lapin Poron kuivaliha“ se proizvaja, predeluje in pakira na Finskem, in sicer na območju, kjer redijo severne jelene in ki leži med 65° in 70° severne zemljepisne širine. V skladu s finskim zakonom o reji severnih jelenov (št. 848/1990) območje vključuje Laponsko (razen mest Kemi in Tornio ter občine Keminmaa), občine Hyrynsalmi, Kuivaniemi, Kuusamo, Pudasjärvi, Suomussalmi, Taivalkoski in Yli-Ii v pokrajimi Oulu ter območja severno od reke Kiiminkijoki in ceste med krajema Puolanka in Hyrynsalmi v občinah Puolanka, Utajärvi in Ylikiiminki.

4.4   Dokazilo o poreklu:

V skladu z zakonodajo Finske o reji severnih jelenov za spremljanje porekla mesa lastnik označi severne jelene z ušesno znamko takoj po skotitvi ali vsaj najpozneje do prihoda v klavnico. Potem ko so severni jeleni razvrščeni za zakol in ločeni od živali, ki niso namenjene za zakol, se označijo med razvrščanjem na pašniku, pri čemer se na uho namesti značka za zakol in s tem se živali za zakol podeli številka. Ta številka spremlja klavni trup do razseka. Razsekano meso dobi serijsko številko razseka in predelave, ki spremlja proizvod do potrošnika. Razsekovalnice in obrati za proizvodnjo mesnih proizvodov morajo voditi evidenco klavnih trupov in drugega mesa, ki vstopa v obrat, ter mesa, ki te obrate zapusti. Razsekovalnice in obrate za proizvodnjo mesnih proizvodov nadzirajo občinski nadzorni organi. Poleg tega je sušeno meso severnih jelenov dovoljeno neposredno prodajati potrošnikom na kraju primarne predelave (odstopanje Komisije EU z dne 21. aprila 2006).

Celotno proizvodno verigo nadzirajo finski organ, pristojen za varnost hrane (Evira), in pokrajinske uprave po pooblastilu ministrstva za kmetijstvo in gozdarstvo. Nadzor izvajajo lokalni organi za prehrano.

4.5   Metoda pridobivanja:

„Lapin Poron kuivaliha“ se pridobiva iz severnih jelenov, ki so skoteni, rejeni in zaklani na Finskem na območju reje severnih jelenov ter se spomladi, poleti, jeseni in zgodaj pozimi pred zakolom pasejo na naravnih pašnikih. V tem obdobju skoraj vso hrano dobivajo iz naravnih virov na opredeljenem geografskem območju. Hranijo se predvsem s travo, gobami in lišaji. Približno 70–75 % klavnih živali je mladičev, ki so stari od 5 do 8 mesecev in ob zakolu tehtajo približno 22 kg. Povprečna teža zaklane odrasle samice severnega jelena je približno 35 kg, največji samci severnega jelena pa lahko ob zakolu tehtajo od 70 do 80 kg.

Za proizvodnjo „Lapin Poron kuivaliha“ se uporablja file, kosi mesa z notranje strani stegen, plečeta, hrbta, boka in trebuha, ki večinoma sodijo v kategorijo P0, kar je osnovna kategorija, ki se uporablja za sušenje mesa (črka označuje finski izraz za severnega jelena, številka pa kategorijo). Uporabi se lahko tudi meso kategorije PE ali „extra“ (npr. kosi mesa z notranje strani stegna in file) ter tudi meso kategorije P1 (npr. kosi vratu, boka in trebuha). Razlike v lastnostih in namenu uporabe različnih vrst mesa za prodajo so prikazane v kategorizaciji mesa (2005) Zveze rejcev severnih jelenov, ki je bila sestavljena za sektor reje severnih jelenov. Vrste se razlikujejo po vsebnosti maščob in membran v mesu.

Z mesa severnega jelena, ki bo uporabljeno kot surovina za proizvodnjo „Lapin Poron kuivaliha“, se odstrani vsa površinska in notranja maščoba, debele membrane veznega tkiva, strjena kri in žigi. Priprava proizvoda se začne z razsekom tršega mesa, kosov mesa z notranje strani stegna, plečeta, fileja in vratu ter odstranjevanjem kosti iz njih. Meso brez kosti se pred pripravo razseka na različno velike kose, debele približno 5 cm. Na drugih delih klavnega trupa ostanejo kosti in tudi ti se razsekajo na ustrezno velike kose za pripravo.

Meso se predeluje čim hitreje in v manjših količinah, da se ne bi preveč segrelo. V registriranih razsekovalnicah temperatura mesa med razsekom ne sme preseči + 7 °C.

Meso se soli v kadeh ali na stojalih za soljenje. Meso se lahko soli z vtiranjem, pri čemer delež soli znaša približno 3 % teže svežega mesa. Če se meso soli v razsolu, mora biti delež soli v vodi približno 6 ali 7 %. Soljenje in predhodno zorenje trajata od tri do štirinajst dni.

Po soljenju se meso obesi zunaj, da se suši na zraku. Sušenje poteka na primerni višini nad tlemi v pokritem prostoru, ki je bil zgrajen ali je namenjen za sušenje mesa in ki ima dovolj trdna tla in mreže, da vanj ne morejo priti škodljivci. Za obešanje mesa na drogove za sušenje se uporabljajo čiste kljuke iz kovine ali pripomočki iz drugega neporoznega materiala, kot je na primer plastična vrv.

Sušenje poteka med februarjem in aprilom in lahko glede na vremenske razmere traja od tri do šest tednov. Ko se meso mehča in zori, dobi močan okus, saj je izhlapelo od 40 do 60 % njegove začetne teže. Priprava mesa se spremlja z rednim preverjanjem stopnje suhosti in pokušanjem. Če se meso suši predolgo, dobi sivo barvo in izgubi okus.

Proizvodi „Lapin Poron kuivaliha“ se pakirajo v odobreno embalažo, ki lahko vsebuje od sto do nekaj sto gramov proizvoda.

Meso severnih jelenov, ki bo imelo oznako „Lapin Poron kuivaliha“, mora biti pakirano na opredeljenem geografskem območju, tj. na Finskem na območju reje severnih jelenov, da se zagotovi kakovost proizvoda in prepreči njeno poslabšanje, kar zlasti velja za organoleptične lastnosti. Sušenje poteka zunaj in je mogoče zaradi vremenskih razmer (veter, mraz, sončna toplota). Postopek sušenja se natančno spremlja, da se doseže prava stopnja zrelosti in se ohranijo njegove organoleptične lastnosti. Poglaviten dejavnik pri proizvodnji proizvoda „Lapin Poron kuivaliha“ je, da se določi pravi čas, ko je treba prekiniti sušenje mesa na zunanjem zraku. Za to se zahteva posebno znanje lokalnih strokovnjakov. Čeprav je „Lapin Poron kuivaliha“ pusto meso, lahko maščoba spremeni njegov okus in organoleptične lastnosti, če je napačno obdelano ali če predolgo ostane na zraku. Poleg tega je cilj zagotoviti popolno sledljivost proizvoda, s čimer se zagotovi, da potrošniki niso zavedeni, da je bil ponujeni izdelek dejansko pridobljen in pripravljen v regiji porekla ter da je med celotno proizvodno verigo omogočen nadzor.

4.6   Povezava z geografskim poreklom:

Meso severnih jelenov proizvajajo poklicni rejci severnih jelenov, ki živijo na Finskem na območju reje severnih jelenov, pri čemer jih skoraj 20 % pripada ljudstvu Sámi, ki je avtohtono v Evropski uniji. Delo rejcev severnih jelenov temelji na informacijah o severnih jelenih in njihovem mesu, ki so se zbirale dolga stoletja. Najstarejše informacije o sušenem mesu je mogoče najti v računovodskih knjigah iz 16. stoletja ter v opisih Finske v Zgodovini severnih narodov (Historia de gentibus septentrionalisbus) Olausa Magnusa iz leta 1555. Avtor prve omembe sušenega mesa severnih jelenov pripisuje raziskovalcem iz 17. in 18. stoletja.

Meso severnih jelenov se suši po tradicionalnih postopkih; večino obratov za predelavo mesa severnih jelenov imajo tako na primer v lasti družine z lastnimi čredami severnih jelenov. Vsi zgoraj navedeni predelovalci mesa severnih jelenov tvorijo edinstveno mrežo izvedencev s področja reje severnih jelenov, ki imajo znanje in možnosti, da z uporabo tradicionalnih metod nekaj mesa, ki se pridela na območju reje severnih jelenov, predelajo v proizvod „Lapin Poron kuivaliha“.

„Lapin Poron kuivaliha“ se suši na zunanjem zraku po večstoletnih tradicionalnih metodah. Sušenje poteka med februarjem in aprilom na primerni višini nad tlemi v pokritem prostoru, ki je bil zgrajen ali je namenjen za sušenje mesa in ki ima dovolj trdna tla in mreže, da vanj ne morejo priti škodljivci. Priprava sušenega mesa severnih jelenov je uspešna samo v severnih regijah, kjer so temperaturne spremembe pozno pozimi dovolj velike. Meso se zaradi večjih temperaturnih nihanj od – 30 °C do + 7 °C v severnih podnebnih pasovih pozno pozimi zmehča in dobi naraven okus. Zaradi drugih naravnih značilnosti regije, kot so na primer izrazite razlike med letnimi časi, prehrana severnih jelenov in tradicionalno znanje pri izbiranju in pripravi surovin za meso severnih jelenov, je sušeno meso severnih jelenov to, kar je: proizvod iz mesa severnih jelenov s svojim značilnim okusom.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | The Finnish Food Safety Authority (Evira) |
| --- | --- |
| Naslov: | Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Naziv:

The Finnish Food Safety Authority (Evira)

Naslov:

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 20772003

Faks

+358 207724350

E-naslov:

kirjaamo@evira.fi

4.8   Označevanje:

Proizvod „Lapin Poron kuivaliha“ se skladišči ali prodaja v odobreni embalaži za živila v različnih velikostih. Zunanja površina embalaže je označena z označbo „Lapin Poron kuivaliha“ (npr. pečatom ali nalepko), ki ji sledi napis „suojattu alkuperänimitys“ (zaščitena označba porekla) ali ustrezen uraden simbol Skupnosti. Navedeno je tudi, ali je bilo meso pridobljeno od odrasle živali ali teleta. Podobne oznake se zahtevajo tudi za meso, ki se prodaja neposredno.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 19.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/16

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 42/06

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„VASTEDDA DELLA VALLE DEL BELÌCE“

ES št.: IT-PDO-0005-0661-26.11.2007

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Vastedda della valle del Belìce“

2.   Država članica ali tretja država:

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda (kot v Prilogi III):

| Skupina 1.3 – | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3 –

Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Proizvod z zaščiteno označbo porekla (ZOP) „Vastedda della valle del Belìce“ je ovčji sir iz nitastega testa, ki se mora zaužiti svež in ima v času prodaje na trgu naslednje značilnosti: je v obliki kolača z rahlo izbočenima osnovnima ploskvama; premer ravnih ploskev meri med 15 in 17 cm, višina oboda med 3 in 4 cm; teža mora znašati med 500 in 700 g, sorazmerno velikosti kolača; površina je brez skorje, slonokoščeno bela, gladka in gosta, brez pik in gub; dovoljena je patina svetlo slamnato rumene barve; testo bele barve je homogeno, gladko, nezrnato, z morebitnimi sledmi žil ročnega raztegovanja; luknje se smejo pojaviti le izjemoma, praktično ne obstajajo, prav tako iz sira tudi ne sme odtekati tekočina. Je značilne arome po svežem ovčjem mleku, blagega, svežega in prijetnega okusa z rahlim kiselkastim priokusom; delež maščobe v suhi snovi ne sme biti nižji od 35 %, v svežem proizvodu pa ne nižji od 18 %; delež natrijevega klorida (soli) v suhi snovi ne sme presegati 5 %, v svežem proizvodu pa ne 2,7 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Sir z zaščiteno označbo porekla (ZOP) „Vastedda della valle del Belìce“ je proizvod, izdelan iz surovega polnomastnega mleka, naravne kislosti, pridobljene s fermentacijo, izvira od ovc pasme Valle del Belìce, ki se vzrejajo na območju proizvodnje iz točke 4.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Ovce se prehranjujejo na naravnih in/ali kultiviranih pašnikih, s svežo krmo, senom in slamo, pridelano na območju proizvodnje sira iz točke 4, ostanki semenja in rastlinskimi stranskimi proizvodi (travo ob nasadih vinske trte, oljčnimi vejami zimske rezi, kaktusovimi figami, listjem vinske trte po trgatvi). Prehrana se lahko v deležu največ 50 % celotne suhe snovi v dnevnem obroku dopolnjuje z žiti, stročnicami in enostavnimi ali kompleksnimi krmili, ki niso gensko spremenjena. Uporaba prehranskih proizvodov živalskega izvora in rastlin ali delov rastlin (semen) trigonele, tapioke in kasave (manioke) je prepovedana.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Postopki proizvodnje mleka in sirjenja morajo potekati na določenem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Proizvod se trži v hlebcih s premerom med 15 in 17 cm in višino oboda 3 do 4 cm, ki so zaščiteni s hermetično zaprtim polietilenskim ovojem. Pakiranje mora potekati na območju proizvodnje, ker je proizvod svež in se le tako lahko zagotovi kakovost proizvoda, predvsem ohranjanje mikrobioloških lastnosti izgleda sira, bogatega z avtohtonimi mlečnimi bakterijami, ki naredijo iz sira „živ“ proizvod v nenehnem razvijanju.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Nalepka na zunanji embalaži sira „Vastedda della valle del Belìce“, ki je iz polietilena, mora poleg loga označbe vsebovati navedbo imena „Vastedda della valle del Belìce“. Logo se sme uporabljati v objavah in promocijskem materialu.

Dovoljena je tudi uporaba imen, ki se nanašajo na označbe, nazive podjetja ali znamke, če ta ne zavajajo kupca v zmoto in kadar so njihove dimenzije občutno manjše od dimenzij, ki so značilne za prepoznavno znamko proizvoda zaščitene oznake porekla.

Image

Logo je v obliki kroga, nad obodom katerega je od leve proti desni v temno zeleni barvi navedeno ime sira „Vastedda della valle del Belìce“; v spodnjem delu znotraj kroga je v loku krožnice z leve proti desni z belimi črkami izpisano „Denominazione d’Origine Protetta“ (zaščitena označba porekla).

V zgornjem delu znotraj kroga je na nebesno modri podlagi v svetlo rumeni barvi stilizirana slika sonca z jasnimi konturami, z vrha te slike se ločuje del v obliki črke „V“, ki spominja na rezino; iz slike sonca v obliki režnjev v rumeni barvi izhaja 11 žarkov.

Spodaj, v osrednjem delu loga, sta griča zelene barve, ki se sekata in oblikujeta črko „V“, poudarjeno z dodatnimi snopi v svetlo zeleni barvi nad obema gričema.

Na desni strani je iz potez v rumeni barvi predstavljena stilizirana delna slika dorskega templja, ki stoji na dveh stopnicah in je oprt na štirih stebrih, vsak steber je nadgrajen s kapitelom; na kapitelih so položeni strešni tramovi templja s pristreškom. Premer loga, skupaj za navedbo imena sira „Vastedda della valle del Belìce“, ne sme presegati 4 cm.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje vzreje ovc za proizvodnjo mleka, njegove predelave v sir in pakiranja sira z zaščiteno označbo porekla „Vastedda della valle del Belìce“, zajema administrativna območja naslednjih občin:

| | v pokrajini Agrigente: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce in Sciacca; |
| --- | --- |

v pokrajini Agrigente: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce in Sciacca;

| | v pokrajini Trapani: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa in Vita; |
| --- | --- |

v pokrajini Trapani: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa in Vita;

| | v pokrajini Palermo: Contessa Entellina in Bisacquino, omejen na del, imenovan „San Biagio“. |
| --- | --- |

v pokrajini Palermo: Contessa Entellina in Bisacquino, omejen na del, imenovan „San Biagio“.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Za območje proizvodnje sira „Vastedda della valle del Belìce“ so značilne rjava apnenčasta prst, kamnita prst, prhlica in glinasta prst, ki jih prekrivajo naravni in kultivirani pašniki, bogati z lastnimi substancami in lokalnimi ekotipi, katerih botanična sestava so stročnice, travnice in križnice, te so prehranska osnova za živali, ki po številnih znanstvenih študijah vpliva na proizvodnjo sira tako, da spreminja kemijsko in aromatično sestavo mleka.

Najnižja (9 °C) in najvišja (35 °C) izmerjena temperatura v dolini Belìce in posebna izoblikovanost površja na proizvodnem območju varujejo pred nenadnimi podnebnimi spremembami, ki bi lahko prizadele avtohtono mikrofloro mleka, značilno za sir „Vastedda della valle del Belìce“.

Poleg tega proizvodnja sira Vastedda v dolini Belìce ves čas temelji na mleku avtohtonih ovc, ki spadajo danes v pasmo „Valle del Belìce“, katerih mleko je znano po lastnostih, primernih za proizvodnjo sirov.

Sir „Vastedda della valle del Belìce“ je neločljivo povezan s posebnostmi prsti v regiji, s sestavinami lokalne krme, s tehnologijo predelave mleka, ki ga uporabljajo sirarski mojstri, in uporabo starih pripomočkov, izdelanih iz lesa in ločja, na območju s posebno mlečno mikrofloro, ki omogoča pridelavo edinstvenega sira te vrste „Vastedda della valle del Belìce“.

5.2   Posebnost proizvoda:

Sir „Vastedda della valle del Belìce“ je zagotovo eden redkih ovčjih sirov iz nitastega testa, če ni edini. Ima posebni okus, značilen za sveže ovčje sire z rahlim kiselkastim priokusom, ki ni nikoli pikanten. Njegovo testo je trdno, belo, z morebitnimi sledmi žil zaradi ročnega raztegovanja. Je v značilni obliki kolača z rahlo izbočenima osnovnima ploskvama.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda:

Ovčereja in sirarstvo na območju pridelave sira „Vastedda della valle del Belìce“ sta rezultat zelo stare tradicije. Še danes je ovčereja tradicionalna in se nadaljuje v ovčjih stajah, ki so prilagojene potrebam ovc in njihovega dobrega počutja, kar ima ugoden vpliv na kakovost mleka, ki se uporablja pri proizvodnji sira „Vastedda della valle del Belìce“. Botanična sestava naravnih in kultiviranih pašnikov vpliva na kemijske in aromatične značilnosti mleka, ki daje siru poseben okus in aromo. Tradicionalni način priprave sirišča, ki zapušča siru izrazito posebno encimsko dediščino, kisanje testa v sitih za sir iz ločja poteka le ob delovanju značilne naravne mikroflore s proizvodnega območja, so temeljne prvine proizvodnega postopka, ki dajejo siru njegov končni okus in aromo.

Sam postopek ročnega raztegovanja zahteva posebno spretnost, ker ovčje mleko le deloma dopušča predelavo sira v nitasto testo (vlečeno testo).

Ime „Vastedda“ izvira iz oblike, ki jo dobi sir po raztegovanju, ko je zaradi strjevanja položen v globoke keramične posode, imenovane „Vastedde“, ki mu dajo obliko hlebca.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Vlada je začela nacionalni postopek ugovora z objavo predloga za priznanje zaščitene označbe porekla „Vastedda della valle del Belìce“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 239 z dne 13. oktobra 2007.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

ali

neposredno z vstopne spletne strani ministrstva (http://www.politicheagricole.it) s klikom na „Prodotti di Qualità“ (na desni strani zaslona) ter nato na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---