# Den Europæiske Unions L 260/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.260.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 260 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang3. oktober 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.260.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 260

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang3. oktober 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 920/2009 af 2. oktober 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 921/2009 af 1. oktober 2009 om forbud mod fiskeri efter brosme i EF-farvande og internationale farvande i V, VI og VII fra fartøjer, der fører fransk flag | 3 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/104/EF af 16. september 2009 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (
  1
  ) | 5 |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER VEDTAGET AF EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET I HENHOLD TIL DEN FÆLLES BESLUTNINGSPROCEDURE |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 922/2009/EF af 16. september 2009 om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) (
  1
  ) | 20 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 920/2009 af 2. oktober 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 921/2009 af 1. oktober 2009 om forbud mod fiskeri efter brosme i EF-farvande og internationale farvande i V, VI og VII fra fartøjer, der fører fransk flag

3

DIREKTIVER

*

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/104/EF af 16. september 2009 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (
  1
  )

1

5

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER VEDTAGET AF EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET I HENHOLD TIL DEN FÆLLES BESLUTNINGSPROCEDURE

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 922/2009/EF af 16. september 2009 om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) (
  1
  )

1

20

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Rådet |
| | | 2009/731/EF, Euratom |
| | * | Rådets afgørelse af 21. september 2009 om beskikkelse af et græsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 28 |
| | | 2009/732/EF, Euratom |
| | * | Rådets afgørelse af 21. september 2009 om beskikkelse af et belgisk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 29 |
| | | 2009/733/EF, Euratom |
| | * | Rådets afgørelse af 21. september 2009 om beskikkelse af et østrigsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 30 |
| | | RETNINGSLINJER |
| | | Den Europæiske Centralbank |
| | | 2009/734/EF |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 17. september 2009 om ændring af retningslinje ECB/2007/2 om TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) (ECB/2009/21) | 31 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

2009/731/EF, Euratom

*

Rådets afgørelse af 21. september 2009 om beskikkelse af et græsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

28

2009/732/EF, Euratom

*

Rådets afgørelse af 21. september 2009 om beskikkelse af et belgisk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

29

2009/733/EF, Euratom

*

Rådets afgørelse af 21. september 2009 om beskikkelse af et østrigsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

30

RETNINGSLINJER

Den Europæiske Centralbank

2009/734/EF

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 17. september 2009 om ændring af retningslinje ECB/2007/2 om TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) (ECB/2009/21)

(ECB/2009/21)

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 3.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 260/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 920/2009

af 2. oktober 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 3. oktober 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. oktober 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 29,4 |
| ZZ | 29,4 |
| 0707 00 05 | TR | 127,2 |
| ZZ | 127,2 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,0 |
| CL | 103,4 |
| TR | 91,1 |
| UY | 88,0 |
| ZA | 72,9 |
| ZZ | 87,3 |
| 0806 10 10 | BR | 235,1 |
| EG | 159,5 |
| TR | 100,6 |
| US | 152,0 |
| ZZ | 161,8 |
| 0808 10 80 | CL | 85,7 |
| NZ | 67,8 |
| US | 83,8 |
| ZA | 71,0 |
| ZZ | 77,1 |
| 0808 20 50 | AR | 82,8 |
| CN | 33,7 |
| TR | 95,7 |
| ZA | 76,1 |
| ZZ | 72,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

29,4

ZZ

29,4

0707 00 05

TR

127,2

ZZ

127,2

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

81,0

CL

103,4

TR

91,1

UY

88,0

ZA

72,9

ZZ

87,3

0806 10 10

BR

235,1

EG

159,5

TR

100,6

US

152,0

ZZ

161,8

0808 10 80

CL

85,7

NZ

67,8

US

83,8

ZA

71,0

ZZ

77,1

0808 20 50

AR

82,8

CN

33,7

TR

95,7

ZA

76,1

ZZ

72,1

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 3.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 260/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 260/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 921/2009

af 1. oktober 2009

om forbud mod fiskeri efter brosme i EF-farvande og internationale farvande i V, VI og VII fra fartøjer, der fører fransk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2009. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2009.

| (2) | Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2009 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2009 er opbrugt.

| (3) | Fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2009 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2009.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 22 af 26.1.2009, s. 1.

3

---

BILAG

| Nr. | 21/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Bestand | USK/567EI. |
| Art | Brosme (Brosme brosme) |
| Område | EF-farvande og internationale farvande i V, VI og VII |
| Dato | 2.9.2009 |

Nr.

21/T&Q

Medlemsstat

Frankrig

Bestand

USK/567EI.

Art

Brosme (Brosme brosme)

Område

EF-farvande og internationale farvande i V, VI og VII

Dato

2.9.2009

---

DIREKTIVER

| 3.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 260/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 260/5

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2009/104/EF

af 16. september 2009

om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF)

(kodificeret udgave)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 137, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 89/655/EØF af 30. november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Direktivet bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 89/655/EØF af 30. november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Direktivet bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.

| (2) | Dette direktiv er et særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (5). Bestemmelserne i direktiv 89/391/EØF finder derfor i fuld udstrækning anvendelse på spørgsmål vedrørende arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet, dog med forbehold af strengere eller mere specifikke bestemmelser i nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(2)

Dette direktiv er et særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (5). Bestemmelserne i direktiv 89/391/EØF finder derfor i fuld udstrækning anvendelse på spørgsmål vedrørende arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet, dog med forbehold af strengere eller mere specifikke bestemmelser i nærværende direktiv.

| (3) | I henhold til traktatens artikel 137, stk. 2, kan Rådet ved udstedelse af direktiver vedtage minimumsforskrifter med henblik på forbedring af især arbejdsmiljøet for at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til traktatens artikel 137, stk. 2, kan Rådet ved udstedelse af direktiver vedtage minimumsforskrifter med henblik på forbedring af især arbejdsmiljøet for at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.

| (4) | I henhold til nævnte artikel skal det i disse direktiver undgås, at der pålægges administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til nævnte artikel skal det i disse direktiver undgås, at der pålægges administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder.

| (5) | Bestemmelser, som vedtages i henhold til traktatens artikel 137, stk. 2, er ikke til hinder for, at de enkelte medlemsstater opretholder eller indfører strengere foranstaltninger til beskyttelse af arbejdsvilkårene, hvis de er forenelige med traktaten. |
| --- | --- |

(5)

Bestemmelser, som vedtages i henhold til traktatens artikel 137, stk. 2, er ikke til hinder for, at de enkelte medlemsstater opretholder eller indfører strengere foranstaltninger til beskyttelse af arbejdsvilkårene, hvis de er forenelige med traktaten.

| (6) | Overholdelse af de minimumsforskrifter, der kan sikre et højere niveau for sikkerhed og sundhed i forbindelse med brug af arbejdsudstyr, er bydende nødvendig for varetagelsen af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. |
| --- | --- |

(6)

Overholdelse af de minimumsforskrifter, der kan sikre et højere niveau for sikkerhed og sundhed i forbindelse med brug af arbejdsudstyr, er bydende nødvendig for varetagelsen af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.

| (7) | Forbedring af arbejdstagernes sikkerhed, hygiejne og sundhed under arbejdet er et mål, der ikke bør kunne underordnes rent økonomiske hensyn. |
| --- | --- |

(7)

Forbedring af arbejdstagernes sikkerhed, hygiejne og sundhed under arbejdet er et mål, der ikke bør kunne underordnes rent økonomiske hensyn.

| (8) | Arbejde i højden indebærer en særlig høj risiko for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, navnlig består der risiko for fald fra højder og andre alvorlige arbejdsulykker, som udgør en stor andel af det samlede antal ulykker og især dødsulykkerne. |
| --- | --- |

(8)

Arbejde i højden indebærer en særlig høj risiko for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, navnlig består der risiko for fald fra højder og andre alvorlige arbejdsulykker, som udgør en stor andel af det samlede antal ulykker og især dødsulykkerne.

| (9) | Dette direktiv udgør et konkret led i gennemførelsen af den sociale dimension inden for det indre marked. |
| --- | --- |

(9)

Dette direktiv udgør et konkret led i gennemførelsen af den sociale dimension inden for det indre marked.

| (10) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (6) skal medlemsstaterne meddele Kommissionen ethvert udkast til teknisk forskrift vedrørende maskiner, apparater og installationer. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (6) skal medlemsstaterne meddele Kommissionen ethvert udkast til teknisk forskrift vedrørende maskiner, apparater og installationer.

| (11) | Et direktiv er det middel, der egner sig bedst til at realisere de ønskede mål, og dette direktiv går ikke videre, end hvad der i den henseende er nødvendigt. |
| --- | --- |

(11)

Et direktiv er det middel, der egner sig bedst til at realisere de ønskede mål, og dette direktiv går ikke videre, end hvad der i den henseende er nødvendigt.

| (12) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag III, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne — |
| --- | --- |

(12)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag III, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål

1.   Ved dette direktiv, som er andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF, fastsættes minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr, som defineret i artikel 2.

2.   Bestemmelserne i direktiv 89/391/EØF finder i fuld udstrækning anvendelse på hele det i stk. 1 nævnte område, dog med forbehold af strengere eller mere specifikke bestemmelser i nærværende direktiv.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

a)   »arbejdsudstyr«: alle maskiner, apparater, værktøjer eller installationer, som bruges under arbejdet

b)   »anvendelse af arbejdsudstyr«: alle operationer i forbindelse med brug af arbejdsudstyr, såsom ibrugtagning eller udtagning af drift, anvendelse, transport, reparation, ændring, vedligeholdelse, pasning, herunder bl.a. rengøring

c)   »farligt område«: ethvert område inden i eller omkring arbejdsudstyr, i hvilket en udsat arbejdstagers tilstedeværelse udgør en fare for den pågældendes sikkerhed eller sundhed

d)   »udsat arbejdstager«: enhver arbejdstager, der helt eller delvis befinder sig i et farligt område

e)   »operatør«: den eller de arbejdstagere, der har til opgave at benytte arbejdsudstyr.

KAPITEL II

ARBEJDSGIVERNES FORPLIGTELSER

Artikel 3

Almindelige forpligtelser

1.   Arbejdsgiveren træffer de nødvendige foranstaltninger, for at det arbejdsudstyr, der stilles til arbejdstagernes rådighed i virksomheden eller institutionen, er beregnet til det arbejde, der skal udføres, eller er forsvarligt tilpasset med henblik herpå, således at arbejdstagernes sikkerhed og sundhed ved brugen af dette arbejdsudstyr sikres.

Ved valget af det arbejdsudstyr, der påtænkes anvendt, skal arbejdsgiveren tage hensyn til de særlige arbejdsvilkår og -forhold samt de risici, som gør sig gældende i virksomheden eller institutionen, navnlig på arbejdspladsen, med henblik på arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, eller til eventuelle yderligere risici, der måtte opstå som følge af brugen af det pågældende arbejdsudstyr.

2.   Er det ikke muligt således fuldt ud at sikre arbejdstagernes sikkerhed og sundhed ved brugen af arbejdsudstyr, træffer arbejdsgiveren passende foranstaltninger for at mindske risikoen mest muligt.

Artikel 4

Regler vedrørende arbejdsudstyr

1.   Med forbehold af artikel 3 skal arbejdsgiveren fremskaffe eller anvende:

| a) | arbejdsudstyr, der, hvis det for første gang stilles til arbejdstagerens rådighed i virksomheden eller institutionen efter den 31. december 1992, opfylder:






  i) | bestemmelserne i alle relevante fællesskabsdirektiver, der gælder herfor |
| --- | --- | --- |

a)

arbejdsudstyr, der, hvis det for første gang stilles til arbejdstagerens rådighed i virksomheden eller institutionen efter den 31. december 1992, opfylder:

i)

bestemmelserne i alle relevante fællesskabsdirektiver, der gælder herfor

| ii) | de i bilag I fastsatte minimumsforskrifter, når der ikke gælder andre fællesskabsdirektiver, eller disse kun gælder delvis |
| --- | --- |

ii)

de i bilag I fastsatte minimumsforskrifter, når der ikke gælder andre fællesskabsdirektiver, eller disse kun gælder delvis

| b) | arbejdsudstyr, der, hvis det allerede er stillet til arbejdstagernes rådighed i virksomheden eller institutionen den 31. december 1992, senest fire år efter denne dato opfylder de i bilag I fastsatte minimumsforskrifter |
| --- | --- |

b)

arbejdsudstyr, der, hvis det allerede er stillet til arbejdstagernes rådighed i virksomheden eller institutionen den 31. december 1992, senest fire år efter denne dato opfylder de i bilag I fastsatte minimumsforskrifter

| c) | med forbehold af litra a), nr. i), og som en undtagelse fra litra a), nr. ii), og litra b), særligt arbejdsudstyr omfattet af forskrifterne i punkt 3 i bilag I, der, hvis det allerede er stillet til arbejdstagernes rådighed i virksomheden eller institutionen den 5. december 1998, senest fire år efter denne dato opfylder de i bilag I fastsatte minimumsforskrifter. |
| --- | --- |

c)

med forbehold af litra a), nr. i), og som en undtagelse fra litra a), nr. ii), og litra b), særligt arbejdsudstyr omfattet af forskrifterne i punkt 3 i bilag I, der, hvis det allerede er stillet til arbejdstagernes rådighed i virksomheden eller institutionen den 5. december 1998, senest fire år efter denne dato opfylder de i bilag I fastsatte minimumsforskrifter.

2.   Arbejdsgiveren træffer de nødvendige foranstaltninger, for at arbejdsudstyr, så længe det anvendes, ved en tilfredsstillende vedligeholdelse holdes på et niveau, som alt efter tilfældet opfylder stk. 1, litra a) eller b).

3.   Medlemsstaterne fastsætter efter høring af arbejdsmarkedets parter og under hensyn til national lovgivning eller praksis bestemmelser, der gør det muligt at opnå et sikkerhedsniveau, som svarer til de mål, der er omhandlet i bilag II.

Artikel 5

Kontrol af arbejdsudstyr

1.   Afhænger sikkerheden ved brug af arbejdsudstyr af monteringen/opstillingen, skal arbejdsgiveren sørge for, at dette udstyr ved ibrugtagningen (dvs. efter montering og før det tages i brug første gang) og efter hver montering/opstilling på et nyt arbejdssted eller en ny lokalitet kontrolleres af personale, der efter national lovgivning eller praksis er kvalificeret dertil, for at sikre, at arbejdsudstyret er korrekt monteret/opstillet og fungerer korrekt.

2.   For at sikre, at sikkerheds- og sundhedsforskrifterne overholdes, og at beskadigelser, som kan forårsage farlige situationer, konstateres og afhjælpes i tide, sørger arbejdsgiveren for, at arbejdsudstyr, som udsættes for påvirkninger, der kan medføre sådanne beskadigelser:

| a) | regelmæssigt kontrolleres og efter omstændighederne testes af personer, der efter national lovgivning eller praksis er kvalificeret dertil |
| --- | --- |

a)

regelmæssigt kontrolleres og efter omstændighederne testes af personer, der efter national lovgivning eller praksis er kvalificeret dertil

| b) | gennemgår en særlig kontrol ved personer, der efter national lovgivning eller praksis er kvalificeret dertil, hver gang det har været udsat for specielle forhold, som kan have haft en negativ virkning på arbejdsudstyrets sikkerhed, f.eks. ændringer, uheld, naturbegivenheder eller længere tids stilstand. |
| --- | --- |

b)

gennemgår en særlig kontrol ved personer, der efter national lovgivning eller praksis er kvalificeret dertil, hver gang det har været udsat for specielle forhold, som kan have haft en negativ virkning på arbejdsudstyrets sikkerhed, f.eks. ændringer, uheld, naturbegivenheder eller længere tids stilstand.

3.   Resultaterne af kontrollen registreres og skal være tilgængelige for den kompetente myndighed. Resultaterne skal opbevares i en passende periode.

Hvis det pågældende arbejdsudstyr anvendes uden for virksomheden, skal der medfølge dokumentation for gennemførelsen af den seneste kontrol.

4.   Medlemsstaterne fastsætter den nærmere fremgangsmåde for kontrollen.

Artikel 6

Arbejdsudstyr med særlig risiko

Når anvendelsen af arbejdsudstyr kan frembyde en særlig fare for arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed, træffer arbejdsgiveren de nødvendige foranstaltninger, for at:

| a) | brugen af arbejdsudstyret forbeholdes de arbejdstagere, der har til opgave at anvende det |
| --- | --- |

a)

brugen af arbejdsudstyret forbeholdes de arbejdstagere, der har til opgave at anvende det

| b) | de pågældende arbejdstagere i forbindelse med reparation, ændring, vedligeholdelse eller pasning er specielt beføjet dertil. |
| --- | --- |

b)

de pågældende arbejdstagere i forbindelse med reparation, ændring, vedligeholdelse eller pasning er specielt beføjet dertil.

Artikel 7

Ergonomi og sundhed under arbejdet

Ved anvendelsen af minimumsforskrifterne for sikkerhed og sundhed skal arbejdsgiveren i fuldt omfang tage hensyn til arbejdstagerens arbejdsplads og arbejdsstilling under anvendelsen af arbejdsudstyret samt til ergonomiske principper.

Artikel 8

Underretning af arbejdstagerne

1.   Med forbehold af artikel 10 i direktiv 89/391/EØF træffer arbejdsgiveren de nødvendige foranstaltninger, for at arbejdstagerne råder over fyldestgørende oplysninger om og i givet fald brugsanvisninger til det arbejdsudstyr, der anvendes under arbejdet.

2.   Oplysningerne og brugsanvisningerne skal mindst indeholde angivelser vedrørende sikkerhed og sundhed i forbindelse med:

| a) | brug af arbejdsudstyret |
| --- | --- |

a)

brug af arbejdsudstyret

| b) | uregelmæssigheder, der kan forudsiges |
| --- | --- |

b)

uregelmæssigheder, der kan forudsiges

| c) | konklusioner, som må drages af de erfaringer, der i givet fald er gjort ved brugen af arbejdsudstyret. |
| --- | --- |

c)

konklusioner, som må drages af de erfaringer, der i givet fald er gjort ved brugen af arbejdsudstyret.

Arbejdstagerne skal gøres opmærksomme på relevante risici i forbindelse med arbejdsudstyr i deres umiddelbare arbejdsomgivelser samt på relevante forandringer, der påvirker arbejdsudstyr i deres umiddelbare arbejdsomgivelser, også selv om de ikke direkte anvender det.

3.   Oplysningerne og brugsanvisningerne skal være forståelige for de berørte arbejdstagere.

Artikel 9

Oplæring af arbejdstagerne

Med forbehold af artikel 12 i direktiv 89/391/EØF træffer arbejdsgiveren de nødvendige foranstaltninger, for at:

| a) | de arbejdstagere, der skal anvende arbejdsudstyret, får en fyldestgørende oplæring, herunder vedrørende de risici, som anvendelsen i givet fald kan indebære |
| --- | --- |

a)

de arbejdstagere, der skal anvende arbejdsudstyret, får en fyldestgørende oplæring, herunder vedrørende de risici, som anvendelsen i givet fald kan indebære

| b) | de arbejdstagere, som er nævnt i artikel 6, litra b), modtager en særlig fyldestgørende oplæring. |
| --- | --- |

b)

de arbejdstagere, som er nævnt i artikel 6, litra b), modtager en særlig fyldestgørende oplæring.

Artikel 10

Høring af arbejdstagerne samt disses deltagelse

Arbejdstagerne eller deres repræsentanter skal i henhold til artikel 11 i direktiv 89/391/EØF høres om og deltage i de spørgsmål, der er omfattet af nærværende direktiv og de hertil knyttede bilag.

KAPITEL III

DIVERSE BESTEMMELSER

Artikel 11

Ændring af bilagene

1.   Tilføjelse til bilag I af de supplerende minimumsforskrifter gældende for særligt arbejdsudstyr, der er omhandlet i punkt 3 i bilag I, vedtages af Rådet efter fremgangsmåden i traktatens artikel 137, stk. 2.

2.   Rent tekniske tilpasninger af bilagene som følge af følgende forhold vedtages efter fremgangsmåden i artikel 17, stk. 2, i direktiv 89/391/EØF:

| a) | vedtagelse af direktiver om teknisk harmonisering og standardisering vedrørende arbejdsudstyr eller |
| --- | --- |

a)

vedtagelse af direktiver om teknisk harmonisering og standardisering vedrørende arbejdsudstyr eller

| b) | tekniske fremskridt, udviklingen inden for internationale bestemmelser og specifikationer samt indvundne erfaringer vedrørende arbejdsudstyr. |
| --- | --- |

b)

tekniske fremskridt, udviklingen inden for internationale bestemmelser og specifikationer samt indvundne erfaringer vedrørende arbejdsudstyr.

Artikel 12

Afsluttende bestemmelser

Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de nationale bestemmelser, som de allerede har udstedt eller udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 13

Direktiv 89/655/EØF som ændret ved de direktiver, der er nævnt i bilag III, del A, ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag III, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag IV.

Artikel 14

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 15

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, den 16. september 2009.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BUZEK

Formand

På Rådets vegne

C. MALMSTRÖM

Formand

---

(1)  EUT C 100 af 30.4.2009, s. 144.

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 8.7.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 13.7.2009.

2

(3)  EFT L 393 af 30.12.1989, s. 13.

3

(4)  Jf. bilag III, del A.

4

(5)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

5

(6)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

6

---

BILAG I

MINIMUMSFORSKRIFTER

omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), nr. ii), og litra b)

1.   Indledende bemærkning

De i dette bilag fastsatte forpligtelser gælder under overholdelse af nærværende direktiv, når de respektive risici foreligger i forbindelse med det pågældende arbejdsudstyr.

For så vidt nedenstående minimumsforskrifter gælder for arbejdsudstyr i brug, forlanges der ikke nødvendigvis de samme foranstaltninger som de væsentlige krav, der gælder for nyt arbejdsudstyr.

2.   Generelle minimumskrav gældende for arbejdsudstyr

| 2.1. | Betjeningssystemerne på arbejdsudstyr, hvor der er sikkerhedsmæssige aspekter involveret, skal være tydelige og lette af få øje på og i givet fald hensigtsmæssigt afmærket.
  Betjeningssystemerne skal være anbragt uden for de farlige områder undtagen for visse betjeningsanordninger, hvis det er nødvendigt, og således, at der ingen ekstra farer er ved betjeningen. De må ikke medføre risiko som følge af utilsigtet udløsning.
  Operatøren skal om nødvendigt fra hovedbetjeningsstedet være i stand til at konstatere, at ingen personer befinder sig i de farlige områder. Hvis dette er umuligt, skal der forud for enhver igangsætning udløses et sikkert system, såsom et lyd- eller lyssignal. Den udsatte arbejdstager skal have tid eller mulighed for hurtigt at undgå risici i forbindelse med arbejdsudstyrets igangsætning eller standsning.
  Styresystemerne skal være sikre og skal være valgt under hensyn til de svigt, forstyrrelser og belastninger, som kan forudses i forbindelse med den påtænkte anvendelse. |
| --- | --- |

2.1.

Betjeningssystemerne på arbejdsudstyr, hvor der er sikkerhedsmæssige aspekter involveret, skal være tydelige og lette af få øje på og i givet fald hensigtsmæssigt afmærket.

Betjeningssystemerne skal være anbragt uden for de farlige områder undtagen for visse betjeningsanordninger, hvis det er nødvendigt, og således, at der ingen ekstra farer er ved betjeningen. De må ikke medføre risiko som følge af utilsigtet udløsning.

Operatøren skal om nødvendigt fra hovedbetjeningsstedet være i stand til at konstatere, at ingen personer befinder sig i de farlige områder. Hvis dette er umuligt, skal der forud for enhver igangsætning udløses et sikkert system, såsom et lyd- eller lyssignal. Den udsatte arbejdstager skal have tid eller mulighed for hurtigt at undgå risici i forbindelse med arbejdsudstyrets igangsætning eller standsning.

Styresystemerne skal være sikre og skal være valgt under hensyn til de svigt, forstyrrelser og belastninger, som kan forudses i forbindelse med den påtænkte anvendelse.

| 2.2. | Arbejdsudstyrets igangsætning må kun kunne ske ved en bevidst handling, udøvet på et betjeningssystem, der er beregnet hertil.
  Det samme gælder:






  — | gentilkobling efter et stop, uanset årsagen til dette |
| --- | --- | --- |

2.2.

Arbejdsudstyrets igangsætning må kun kunne ske ved en bevidst handling, udøvet på et betjeningssystem, der er beregnet hertil.

Det samme gælder:

—

gentilkobling efter et stop, uanset årsagen til dette

| — | styring af en væsentlig ændring af funktionsforholdene (f.eks. hastighed, tryk osv.) |
| --- | --- |

—

styring af en væsentlig ændring af funktionsforholdene (f.eks. hastighed, tryk osv.)

undtagen hvis denne gentilkobling eller ændring ikke indebærer nogen risiko for de udsatte arbejdstagere.

Gentilkobling eller ændring af funktionsforholdene som følge af den normale sekvens i en automatisk cyklus er ikke omfattet af dette krav.

| 2.3. | Alt arbejdsudstyr skal være forsynet med et betjeningssystem, som gør det muligt at standse hele udstyret på betryggende vis.
  Hver arbejdsplads skal være forsynet med et betjeningssystem til standsning af enten alle dele af arbejdsudstyret eller blot en del deraf, alt efter risikoen, således at arbejdsudstyret frembyder sikkerhed. Stopordren til arbejdsudstyret skal have prioritet i forhold til igangsætningsordrer. Når arbejdsudstyret eller dets farlige dele er standset, skal energitilførslen til de pågældende funktionsanordninger være afbrudt. |
| --- | --- |

2.3.

Alt arbejdsudstyr skal være forsynet med et betjeningssystem, som gør det muligt at standse hele udstyret på betryggende vis.

Hver arbejdsplads skal være forsynet med et betjeningssystem til standsning af enten alle dele af arbejdsudstyret eller blot en del deraf, alt efter risikoen, således at arbejdsudstyret frembyder sikkerhed. Stopordren til arbejdsudstyret skal have prioritet i forhold til igangsætningsordrer. Når arbejdsudstyret eller dets farlige dele er standset, skal energitilførslen til de pågældende funktionsanordninger være afbrudt.

| 2.4. | Hvis det er relevant i forhold til de farer, arbejdsudstyret frembyder, og til den tid, det normalt tager at standse det, skal arbejdsudstyret være forsynet med en nødstopanordning. |
| --- | --- |

2.4.

Hvis det er relevant i forhold til de farer, arbejdsudstyret frembyder, og til den tid, det normalt tager at standse det, skal arbejdsudstyret være forsynet med en nødstopanordning.

| 2.5. | Arbejdsudstyr, der frembyder farer på grund af fald af genstande eller udslyngning, skal være forsynet med passende sikkerhedsanordninger, der er afpasset efter farens art.
  Arbejdsudstyr, der frembyder farer på grund af gas-, damp-, væske- eller støvudslip, skal være forsynet med passende opfangnings- eller udsugningsanordninger i nærheden af farekilderne. |
| --- | --- |

2.5.

Arbejdsudstyr, der frembyder farer på grund af fald af genstande eller udslyngning, skal være forsynet med passende sikkerhedsanordninger, der er afpasset efter farens art.

Arbejdsudstyr, der frembyder farer på grund af gas-, damp-, væske- eller støvudslip, skal være forsynet med passende opfangnings- eller udsugningsanordninger i nærheden af farekilderne.

| 2.6. | Arbejdsudstyr og dets dele skal stabiliseres ved hjælp af fastgørelsesanordninger eller lignende, hvis det er nødvendigt for arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed. |
| --- | --- |

2.6.

Arbejdsudstyr og dets dele skal stabiliseres ved hjælp af fastgørelsesanordninger eller lignende, hvis det er nødvendigt for arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed.

| 2.7. | Såfremt der er risiko for sprængning af eller brud på dele af arbejdsudstyr, som vil kunne frembyde betydelige farer for arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed, skal der træffes passende beskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

2.7.

Såfremt der er risiko for sprængning af eller brud på dele af arbejdsudstyr, som vil kunne frembyde betydelige farer for arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed, skal der træffes passende beskyttelsesforanstaltninger.

| 2.8. | Når arbejdsudstyrets bevægelige dele frembyder risiko for mekanisk kontakt, der kan medføre ulykker, skal disse dele være udstyret med afskærmninger eller beskyttelsesanordninger, der hindrer adgang til de farlige områder, eller som standser de farlige deles bevægelser, inden der er adgang til de farlige områder.
  Afskærmninger og beskyttelsesanordninger:






  — | skal være solidt fremstillet |
| --- | --- | --- |

2.8.

Når arbejdsudstyrets bevægelige dele frembyder risiko for mekanisk kontakt, der kan medføre ulykker, skal disse dele være udstyret med afskærmninger eller beskyttelsesanordninger, der hindrer adgang til de farlige områder, eller som standser de farlige deles bevægelser, inden der er adgang til de farlige områder.

Afskærmninger og beskyttelsesanordninger:

—

skal være solidt fremstillet

| — | må ikke forårsage yderligere risici |
| --- | --- |

—

må ikke forårsage yderligere risici

| — | må ikke let kunne flyttes eller sættes ud af drift |
| --- | --- |

—

må ikke let kunne flyttes eller sættes ud af drift

| — | skal befinde sig i tilstrækkelig afstand fra det farlige område |
| --- | --- |

—

skal befinde sig i tilstrækkelig afstand fra det farlige område

| — | må ikke hindre udsynet under arbejdet mere end højst nødvendigt |
| --- | --- |

—

må ikke hindre udsynet under arbejdet mere end højst nødvendigt

| — | skal muliggøre absolut nødvendig indgriben til anbringelse eller udskiftning af dele såvel som vedligeholdelsesarbejde, idet adgangen begrænses til det område, hvor arbejdet skal udføres, og så vidt muligt uden afmontering af afskærmningen eller beskyttelsesanordningen. |
| --- | --- |

—

skal muliggøre absolut nødvendig indgriben til anbringelse eller udskiftning af dele såvel som vedligeholdelsesarbejde, idet adgangen begrænses til det område, hvor arbejdet skal udføres, og så vidt muligt uden afmontering af afskærmningen eller beskyttelsesanordningen.

| 2.9. | Belysningen ved de arbejdsområder og -stationer, hvor arbejdsudstyr bruges eller vedligeholdes, skal være passende i forhold til det arbejde, der skal udføres. |
| --- | --- |

2.9.

Belysningen ved de arbejdsområder og -stationer, hvor arbejdsudstyr bruges eller vedligeholdes, skal være passende i forhold til det arbejde, der skal udføres.

| 2.10. | Dele af arbejdsudstyr med høj eller meget lav temperatur skal om nødvendigt være afskærmet, således at arbejdstagerne ikke kan komme i berøring dermed eller i nærheden deraf. |
| --- | --- |

2.10.

Dele af arbejdsudstyr med høj eller meget lav temperatur skal om nødvendigt være afskærmet, således at arbejdstagerne ikke kan komme i berøring dermed eller i nærheden deraf.

| 2.11. | Arbejdsudstyrs alarmsignaler skal kunne opfattes og forstås med lethed og være entydige. |
| --- | --- |

2.11.

Arbejdsudstyrs alarmsignaler skal kunne opfattes og forstås med lethed og være entydige.

| 2.12. | Arbejdsudstyr må kun anvendes til de operationer og under de betingelser, det er egnet til. |
| --- | --- |

2.12.

Arbejdsudstyr må kun anvendes til de operationer og under de betingelser, det er egnet til.

| 2.13. | Vedligeholdelsesarbejde skal kunne udføres, når arbejdsudstyret er standset. Er dette ikke muligt, skal der kunne træffes passende beskyttelsesforanstaltninger med henblik på udførelsen af dette arbejde, eller det skal kunne foretages uden for de farlige områder.
  Når der til et arbejdsudstyr hører en brugs- og vedligeholdelsesvejledning, skal denne holdes ajour. |
| --- | --- |

2.13.

Vedligeholdelsesarbejde skal kunne udføres, når arbejdsudstyret er standset. Er dette ikke muligt, skal der kunne træffes passende beskyttelsesforanstaltninger med henblik på udførelsen af dette arbejde, eller det skal kunne foretages uden for de farlige områder.

Når der til et arbejdsudstyr hører en brugs- og vedligeholdelsesvejledning, skal denne holdes ajour.

| 2.14. | Alt arbejdsudstyr skal være forsynet med let kendelige anordninger, der gør det muligt at afskære det fra hver enkelt af dets energikilder.
  Gentilkobling forudsætter, at der ikke består nogen fare for de pågældende arbejdstagere. |
| --- | --- |

2.14.

Alt arbejdsudstyr skal være forsynet med let kendelige anordninger, der gør det muligt at afskære det fra hver enkelt af dets energikilder.

Gentilkobling forudsætter, at der ikke består nogen fare for de pågældende arbejdstagere.

| 2.15. | Arbejdsudstyr skal bære de nødvendige advarsler og mærkninger for arbejdstagernes sikkerhed. |
| --- | --- |

2.15.

Arbejdsudstyr skal bære de nødvendige advarsler og mærkninger for arbejdstagernes sikkerhed.

| 2.16. | For at udføre produktions-, regulerings- og vedligeholdelsesarbejde på arbejdsudstyret må arbejdstagerne kunne bevæge sig og opholde sig overalt, hvor det er nødvendigt, i fuld sikkerhed. |
| --- | --- |

2.16.

For at udføre produktions-, regulerings- og vedligeholdelsesarbejde på arbejdsudstyret må arbejdstagerne kunne bevæge sig og opholde sig overalt, hvor det er nødvendigt, i fuld sikkerhed.

| 2.17. | Alt arbejdsudstyr skal være indrettet på en sådan måde, at det beskytter arbejdstagerne mod risiko for brand i eller opvarmning af arbejdsudstyret eller risiko for udslip af gas, støv, væsker, damp eller andre stoffer, der frembringes ved arbejdsudstyret eller benyttes eller oplagres i dette. |
| --- | --- |

2.17.

Alt arbejdsudstyr skal være indrettet på en sådan måde, at det beskytter arbejdstagerne mod risiko for brand i eller opvarmning af arbejdsudstyret eller risiko for udslip af gas, støv, væsker, damp eller andre stoffer, der frembringes ved arbejdsudstyret eller benyttes eller oplagres i dette.

| 2.18. | Alt arbejdsudstyr skal være indrettet på en sådan måde, at der ikke er nogen eksplosionsrisiko for arbejdsudstyret eller for stoffer, der frembringes ved arbejdsudstyret eller benyttes eller oplagres i dette. |
| --- | --- |

2.18.

Alt arbejdsudstyr skal være indrettet på en sådan måde, at der ikke er nogen eksplosionsrisiko for arbejdsudstyret eller for stoffer, der frembringes ved arbejdsudstyret eller benyttes eller oplagres i dette.

| 2.19. | Alt arbejdsudstyr skal være indrettet på en sådan måde, at de udsatte arbejdstagere er beskyttet mod risikoen for en direkte eller indirekte kontakt med elektriske installationer. |
| --- | --- |

2.19.

Alt arbejdsudstyr skal være indrettet på en sådan måde, at de udsatte arbejdstagere er beskyttet mod risikoen for en direkte eller indirekte kontakt med elektriske installationer.

3.   Supplerende minimumsforskrifter for særligt arbejdsudstyr

3.1.   Minimumsforskrifter for mobilt arbejdsudstyr, herunder selvkørende udstyr

3.1.1.   Arbejdsudstyr, på hvilket der opholder sig en eller flere arbejdstagere, skal være indrettet således, at risikoen for arbejdstagerne formindskes mest muligt, når udstyret er i bevægelse.

Dette gælder også med hensyn til risiko for, at arbejdstagerne kommer i kontakt med hjul eller larvefødder, eller at de bliver fanget af disse.

3.1.2.   Hvis en utilsigtet blokering af kraftoverføringsdelene mellem mobilt arbejdsudstyr og dets tilbehør eller anhænger kan medføre særlige risici, skal dette udstyr være udstyret eller indrettet på en måde, der forhindrer blokering af kraftoverføringsdelene.

Hvor sådanne blokeringer ikke kan forhindres, skal der træffes enhver tænkelig forholdsregel for at undgå skadelige følger for arbejdstagerne.

3.1.3.   Hvis kraftoverføringsdelene mellem mobilt arbejdsudstyr ellers ville blive tilsølet eller ødelagt ved at slæbe hen ad jorden, skal dette udstyr være forsynet med fastgørelsesanordninger.

3.1.4.   Mobilt arbejdsudstyr, på hvilket der opholder sig en eller flere arbejdstagere, skal, afhængigt af de faktiske anvendelsesforhold, være forsynet med en af nedenstående konstruktioner for at begrænse risici i forbindelse med væltning eller stejling:

| — | enten en sikkerhedskonstruktion, der forhindrer udstyret i at hælde mere end 45 grader |
| --- | --- |

—

enten en sikkerhedskonstruktion, der forhindrer udstyret i at hælde mere end 45 grader

| — | eller en konstruktion, der sikrer tilstrækkelig fri afstand rundt om den eller de arbejdstagere, der opholder sig på udstyret, hvis dette kan hælde mere end 45 grader |
| --- | --- |

—

eller en konstruktion, der sikrer tilstrækkelig fri afstand rundt om den eller de arbejdstagere, der opholder sig på udstyret, hvis dette kan hælde mere end 45 grader

| — | eller enhver anden anordning med tilsvarende formål. |
| --- | --- |

—

eller enhver anden anordning med tilsvarende formål.

Disse sikkerhedskonstruktioner kan være integreret i arbejdsudstyret.

Disse sikkerhedskonstruktioner er ikke påkrævet, når arbejdsudstyret er stabiliseret under brugen, eller når selve udstyrets konstruktion forhindrer, at det kan stejle eller vælte.

Er der risiko for, at en arbejdstager, der opholder sig på arbejdsudstyret, kan blive mast mellem dele af arbejdsudstyret og jorden, skal der være monteret et system til fastspænding af den eller de arbejdstagere, der opholder sig på arbejdsudstyret.

3.1.5.   Gaffeltruck, på hvilke der opholder sig en eller flere arbejdstagere, skal være indrettet eller udstyret med f.eks. en af nedenstående konstruktioner for at begrænse risici i forbindelse med væltning:

| — | enten installering af en førerkabine |
| --- | --- |

—

enten installering af en førerkabine

| — | eller en konstruktion, der forhindrer gaffeltrucken i at vælte |
| --- | --- |

—

eller en konstruktion, der forhindrer gaffeltrucken i at vælte

| — | eller en konstruktion, der sikrer, at der i tilfælde af væltning er tilstrækkelig plads mellem jorden og visse dele af gaffeltrucken til den eller de arbejdstagere, der opholder sig på den |
| --- | --- |

—

eller en konstruktion, der sikrer, at der i tilfælde af væltning er tilstrækkelig plads mellem jorden og visse dele af gaffeltrucken til den eller de arbejdstagere, der opholder sig på den

| — | eller en konstruktion, der fastspænder arbejdstageren eller arbejdstagerne til førersædet, således at vedkommende ikke fanges af dele af gaffeltrucken, hvis den vælter. |
| --- | --- |

—

eller en konstruktion, der fastspænder arbejdstageren eller arbejdstagerne til førersædet, således at vedkommende ikke fanges af dele af gaffeltrucken, hvis den vælter.

3.1.6.   Hvis kørsel med selvkørende arbejdsudstyr kan indebære risici for personer, skal det opfylde følgende krav:

| a) | det skal være forsynet med en anordning, der forhindrer utilsigtet igangsætning |
| --- | --- |

a)

det skal være forsynet med en anordning, der forhindrer utilsigtet igangsætning

| b) | hvis arbejdsudstyret omfatter flere enheder, der kan bevæge sig samtidigt på skinner, skal det være forsynet med passende anordninger til mindskelse af følgerne af en eventuel kollision |
| --- | --- |

b)

hvis arbejdsudstyret omfatter flere enheder, der kan bevæge sig samtidigt på skinner, skal det være forsynet med passende anordninger til mindskelse af følgerne af en eventuel kollision

| c) | der skal være en anordning til nedbremsning og standsning af arbejdsudstyret. I det omfang hensynet til sikkerheden kræver det, skal der være en let tilgængelig nødbetjeningsenhed med betjeningsorganer eller et automatisk system til nedbremsning og standsning af udstyret i tilfælde af, at hovedbetjeningsenheden svigter |
| --- | --- |

c)

der skal være en anordning til nedbremsning og standsning af arbejdsudstyret. I det omfang hensynet til sikkerheden kræver det, skal der være en let tilgængelig nødbetjeningsenhed med betjeningsorganer eller et automatisk system til nedbremsning og standsning af udstyret i tilfælde af, at hovedbetjeningsenheden svigter

| d) | hvis førerens direkte synsfelt er utilstrækkeligt med henblik på sikkerheden, skal der installeres passende hjælpeanordninger til forbedring af synsfeltet |
| --- | --- |

d)

hvis førerens direkte synsfelt er utilstrækkeligt med henblik på sikkerheden, skal der installeres passende hjælpeanordninger til forbedring af synsfeltet

| e) | hvis udstyret er beregnet til brug om natten eller på mørke steder, skal det være forsynet med en belysningsanordning, der er tilpasset det arbejde, der skal udføres, og som skal garantere tilstrækkelig sikre forhold for arbejdstageren |
| --- | --- |

e)

hvis udstyret er beregnet til brug om natten eller på mørke steder, skal det være forsynet med en belysningsanordning, der er tilpasset det arbejde, der skal udføres, og som skal garantere tilstrækkelig sikre forhold for arbejdstageren

| f) | hvis arbejdsudstyret i sig selv udgør en brandrisiko, eller hvis anhænger eller last indebærer en brandrisiko, som kan udsætte arbejdstagerne for fare, skal det være forsynet med passende udstyr til brandbekæmpelse, medmindre sådant udstyr allerede befinder sig i tilstrækkelig nærhed af anvendelsesstedet |
| --- | --- |

f)

hvis arbejdsudstyret i sig selv udgør en brandrisiko, eller hvis anhænger eller last indebærer en brandrisiko, som kan udsætte arbejdstagerne for fare, skal det være forsynet med passende udstyr til brandbekæmpelse, medmindre sådant udstyr allerede befinder sig i tilstrækkelig nærhed af anvendelsesstedet

| g) | fjernstyret arbejdsudstyr skal standse automatisk, hvis det bevæger sig uden for kontrolområdet |
| --- | --- |

g)

fjernstyret arbejdsudstyr skal standse automatisk, hvis det bevæger sig uden for kontrolområdet

| h) | fjernstyret arbejdsudstyr, som under normale anvendelsesbetingelser kan indebære risici for påkørsel eller fastklemning, skal forsynes med anordninger, som beskytter mod sådanne risici, medmindre der allerede er andre passende anordninger til kontrol af risikoen for påkørsel. |
| --- | --- |

h)

fjernstyret arbejdsudstyr, som under normale anvendelsesbetingelser kan indebære risici for påkørsel eller fastklemning, skal forsynes med anordninger, som beskytter mod sådanne risici, medmindre der allerede er andre passende anordninger til kontrol af risikoen for påkørsel.

3.2.   Minimumsforskrifter for arbejdsudstyr, der anvendes til løft af byrder

3.2.1.   Hvis arbejdsudstyr, der anvendes til løft af byrder, installeres fast, skal det sikres, at det er solidt og stabilt under brugen, især under hensyntagen til de byrder, der skal løftes, og til hvorledes udstyret er ophængt eller fastgjort.

3.2.2.   Maskiner, der anvendes til løft af byrder, skal tydeligt mærkes med den nominelle last. Herudover kan der være en belastningsplade, der viser de nominelle byrder for maskinens forskellige konfigurationer.

Tilbehør til løftemateriel skal mærkes på en sådan måde, at de tekniske egenskaber, der har betydning for sikkerheden, fremgår.

Hvis arbejdsudstyret ikke er beregnet til løft af personer, skal dette, hvis der er mulighed for at tage fejl, angives ved passende og tydelig skiltning.

3.2.3.   Fastinstalleret arbejdsudstyr skal være installeret således, at risikoen mindskes for, at byrderne:

| a) | rammer arbejdstagerne |
| --- | --- |

a)

rammer arbejdstagerne

| b) | utilsigtet foretager farlige bevægelser eller falder ned, eller |
| --- | --- |

b)

utilsigtet foretager farlige bevægelser eller falder ned, eller

| c) | utilsigtet frigøres. |
| --- | --- |

c)

utilsigtet frigøres.

3.2.4.   Maskiner, der anvendes til løft eller flytning af arbejdstagere, skal være konstrueret således,

| a) | at man ved hjælp af passende anordninger forhindrer nedstyrtning af kabine, kurv eller lignende, når en sådan findes |
| --- | --- |

a)

at man ved hjælp af passende anordninger forhindrer nedstyrtning af kabine, kurv eller lignende, når en sådan findes

| b) | at man undgår risiko for, at brugeren kan falde ud af kabine, kurv eller lignende, når en sådan findes |
| --- | --- |

b)

at man undgår risiko for, at brugeren kan falde ud af kabine, kurv eller lignende, når en sådan findes

| c) | at man undgår risiko for, at brugeren kvæstes, fastklemmes eller stødes især som følge af utilsigtet kontakt med genstande |
| --- | --- |

c)

at man undgår risiko for, at brugeren kvæstes, fastklemmes eller stødes især som følge af utilsigtet kontakt med genstande

| d) | at personer, der er lukket inde i kabine, kurv eller lignende, ikke i tilfælde af uheld udsættes for farer, og således at de i givet fald kan frigøres. |
| --- | --- |

d)

at personer, der er lukket inde i kabine, kurv eller lignende, ikke i tilfælde af uheld udsættes for farer, og således at de i givet fald kan frigøres.

Hvis det på grund af arbejdsstedet eller højdeforskellen ikke er muligt ved hjælp af en særlig anordning at undgå de i litra a) omhandlede risici, skal der anvendes et kabel med forhøjet sikkerhedsfaktor, og dette skal kontrolleres hver arbejdsdag.

---

BILAG II

BESTEMMELSER VEDRØRENDE ANVENDELSE AF DET I ARTIKEL 4, STK. 3, OMHANDLEDE ARBEJDSUDSTYR

Indledende bemærkning

Dette bilag gælder under overholdelse af bestemmelserne i nærværende direktiv, og når de respektive risici foreligger i forbindelse med det pågældende arbejdsudstyr.

1.   Generelle bestemmelser gældende for alt arbejdsudstyr

| 1.1. | Arbejdsudstyr skal installeres, indrettes og anvendes på en sådan måde, at risici for brugere af arbejdsudstyret og andre arbejdstagere mindskes, f.eks. ved at sikre, at der er tilstrækkelig plads mellem arbejdsudstyrets mobile dele og faste eller mobile dele i nærheden, og således at enhver form for energi og alle stoffer, der anvendes eller produceres, kan tilføres eller udtages på en sikker måde. |
| --- | --- |

1.1.

Arbejdsudstyr skal installeres, indrettes og anvendes på en sådan måde, at risici for brugere af arbejdsudstyret og andre arbejdstagere mindskes, f.eks. ved at sikre, at der er tilstrækkelig plads mellem arbejdsudstyrets mobile dele og faste eller mobile dele i nærheden, og således at enhver form for energi og alle stoffer, der anvendes eller produceres, kan tilføres eller udtages på en sikker måde.

| 1.2. | Opstilling og demontering af arbejdsudstyr skal foregå på en sikker måde, og især skal eventuelle anvisninger fra fabrikanternes side følges. |
| --- | --- |

1.2.

Opstilling og demontering af arbejdsudstyr skal foregå på en sikker måde, og især skal eventuelle anvisninger fra fabrikanternes side følges.

| 1.3. | Arbejdsudstyr, der under brugen kan rammes af lynnedslag, skal ved hjælp af passende anordninger eller foranstaltninger være beskyttet mod følgerne af lynnedslag. |
| --- | --- |

1.3.

Arbejdsudstyr, der under brugen kan rammes af lynnedslag, skal ved hjælp af passende anordninger eller foranstaltninger være beskyttet mod følgerne af lynnedslag.

2.   Bestemmelser vedrørende anvendelse af mobilt arbejdsudstyr, herunder selvkørende udstyr

| 2.1. | Selvkørende arbejdsudstyr må kun føres af arbejdstagere, der har modtaget passende oplæring i sikker kørsel med sådant udstyr. |
| --- | --- |

2.1.

Selvkørende arbejdsudstyr må kun føres af arbejdstagere, der har modtaget passende oplæring i sikker kørsel med sådant udstyr.

| 2.2. | Hvis en enhed af mobilt arbejdsudstyr bevæger sig i et arbejdsområde, skal der udarbejdes passende færdselsregler, og disse skal følges. |
| --- | --- |

2.2.

Hvis en enhed af mobilt arbejdsudstyr bevæger sig i et arbejdsområde, skal der udarbejdes passende færdselsregler, og disse skal følges.

| 2.3. | Der skal træffes foranstaltninger i forbindelse med arbejdets tilrettelæggelse, således at det undgås, at gående arbejdstagere befinder sig i samme område som selvkørende arbejdsudstyr.
  Hvis det er nødvendigt for en hensigtsmæssig udførelse af arbejdet, at der er gående arbejdstagere til stede, skal der træffes passende foranstaltninger for at undgå, at de kommer til skade. |
| --- | --- |

2.3.

Der skal træffes foranstaltninger i forbindelse med arbejdets tilrettelæggelse, således at det undgås, at gående arbejdstagere befinder sig i samme område som selvkørende arbejdsudstyr.

Hvis det er nødvendigt for en hensigtsmæssig udførelse af arbejdet, at der er gående arbejdstagere til stede, skal der træffes passende foranstaltninger for at undgå, at de kommer til skade.

| 2.4. | Transport af arbejdstagere på mekanisk drevet mobilt arbejdsudstyr må kun finde sted, hvis arbejdstagerne er anbragt på pladser, der er sikre og er beregnet til sådan transport. Hvis der skal udføres arbejde under kørslen, skal hastigheden om nødvendigt tilpasses. |
| --- | --- |

2.4.

Transport af arbejdstagere på mekanisk drevet mobilt arbejdsudstyr må kun finde sted, hvis arbejdstagerne er anbragt på pladser, der er sikre og er beregnet til sådan transport. Hvis der skal udføres arbejde under kørslen, skal hastigheden om nødvendigt tilpasses.

| 2.5. | Mobilt arbejdsudstyr med forbrændingsmotor må kun anvendes i arbejdsområder, hvis det er sikret, at der i tilstrækkeligt omfang er luft til stede, der ikke indebærer nogen risiko for arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. |
| --- | --- |

2.5.

Mobilt arbejdsudstyr med forbrændingsmotor må kun anvendes i arbejdsområder, hvis det er sikret, at der i tilstrækkeligt omfang er luft til stede, der ikke indebærer nogen risiko for arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.

3.   Bestemmelser vedrørende arbejdsudstyr, der anvendes til løft af byrder

3.1.   Generelt

3.1.1.   Demonterbart eller mobilt arbejdsudstyr, der anvendes til løft af byrder, skal anvendes således, at det sikres, at dette arbejdsudstyr under alle påregnelige forhold er stabilt under brugen under hensyntagen til underlagets art.

3.1.2.   Løft af personer må kun foretages med arbejdsudstyr og tilbehør, der er beregnet til dette formål.

Med forbehold af artikel 5 i direktiv 89/391/EØF kan der undtagelsesvis til dette formål anvendes udstyr, der ikke er beregnet til løft af personer, såfremt der er truffet passende sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med national lovgivning eller praksis vedrørende passende kontrol.

Når der er arbejdstagere til stede på arbejdsudstyr, der anvendes til løft af byrder, skal betjeningspladsen hele tiden være bemandet. De arbejdstagere, der løftes, skal være i besiddelse af et sikkert kommunikationsmiddel. Det skal sikres, at de pågældende arbejdstagere kan evakueres i en faresituation.

3.1.3.   Der skal træffes foranstaltninger for at sikre, at arbejdstagere ikke opholder sig under ophængte byrder, medmindre et sådant ophold er nødvendigt for en hensigtsmæssig udførelse af arbejdet.

Byrder må ikke føres hen over arbejdsområder, hvor der normalt opholder sig arbejdstagere, hvis disse områder ikke er beskyttede.

Hvis dette imidlertid er nødvendigt for en hensigtsmæssig udførelse af arbejdet, skal der fastlægges og anvendes passende procedurer.

3.1.4.   Hejse- og løftetilbehør skal vælges, så det passer til de byrder, der skal håndteres, til gribepunkter, til anhugningsgrej og til vejrforhold, og under hensyntagen til, hvorledes ophængningen i stropper fungerer og anvendes. Aggregater omfattende forskelligt løftetilbehør skal, hvis det ikke demonteres efter anvendelsen, mærkes tydeligt, således at brugeren får oplysninger om de tekniske egenskaber.

3.1.5.   Hejse- og løftetilbehør skal opbevares på en måde, der sikrer, at det ikke beskadiges eller ødelægges.

3.2.   Arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder

3.2.1.   Hvis to eller flere enheder af arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder, installeres eller monteres på et arbejdssted på en sådan måde, at deres arbejdsfelter overlapper hinanden, skal der træffes passende foranstaltninger for at undgå, at forskellige byrder eller forskellige dele af arbejdsudstyr støder mod hinanden.

3.2.2.   Når mobilt arbejdsudstyr anvendes til løft af ikke-styrede byrder, skal der træffes foranstaltninger for at undgå, at udstyret kan vippe eller vælte samt, hvis det er relevant, at det kan forskubbe sig eller glide. Det skal kontrolleres, at disse foranstaltninger virker efter hensigten.

3.2.3.   Hvis operatøren af arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder, ikke er i stand til, hverken direkte eller ved hjælp af hjælpeanordninger, der giver ham de fornødne informationer, at observere hele byrdens bevægelsesbane, skal han assisteres af en signalgivende person, og arbejdet skal tilrettelægges således, at man undgår kollisioner, der kan bringe arbejdstagerne i fare.

3.2.4.   Arbejdet skal tilrettelægges således, at en arbejdstager under fuld sikkerhed kan fastgøre eller løsne en byrde ved håndkraft, idet den pågældende arbejdstager navnlig skal bevare den direkte eller indirekte kontrol over operationen.

3.2.5.   Alle løfteoperationer skal planlægges korrekt, overvåges på passende måde og udføres med henblik på at beskytte arbejdstagernes sikkerhed.

Især hvis en byrde skal løftes samtidig af to eller flere enheder af arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder, skal der fastlægges og anvendes en arbejdsprocedure, således at der sikres en hensigtsmæssig koordinering operatørerne imellem.

3.2.6.   Hvis arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder, ikke kan holde fast på disse byrder ved helt eller delvist energisvigt, skal der træffes passende foranstaltninger for at hindre, at arbejdstagerne udsættes for risici som følge heraf.

Ophængte byrder skal hele tiden være under opsyn, medmindre adgangen til det farlige område er spærret, og byrden er ophængt og fastholdt på fuldt betryggende måde.

3.2.7.   Udendørs brug af arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder, skal afbrydes med det samme, hvis de meteorologiske forhold bliver så dårlige, at det går ud over funktionssikkerheden, og arbejdstagerne således udsættes for risici. Der skal træffes passende beskyttelsesforanstaltninger, især til sikring af arbejdsudstyret mod væltning, for at forhindre, at arbejdstagerne udsættes for risici.

4.   Bestemmelser for brug af arbejdsudstyr, der stilles til rådighed til midlertidigt arbejde i højden

4.1.   Generelle bestemmelser

4.1.1.   Kan midlertidigt arbejde i højden ikke under anvendelse af bestemmelserne i artikel 6 i direktiv 89/391/EØF og artikel 3 i nærværende direktiv udføres sikkert og under ergonomisk hensigtsmæssige forhold fra et passende underlag, vælges det arbejdsudstyr, som bedst garanterer og opretholder sikre arbejdsvilkår. Foranstaltninger til kollektiv beskyttelse skal gå forud for foranstaltninger til individuel beskyttelse. Arbejdsudstyret skal være dimensioneret under hensyn til arbejdets karakter, således at det kan modstå forudsigelige påvirkninger, og således at arbejdstagerne kan færdes i sikkerhed.

Valget af den mest hensigtsmæssige type adgangsvej til midlertidige arbejdsplatforme i højden foretages under hensyn til, hvor ofte og i hvor lang tid adgangsvejen skal bruges, og hvor højt den skal kunne nå op. Den valgte type adgangsvej skal kunne bruges til evakuering i tilfælde af overhængende fare. Passagen fra adgangsveje til og fra arbejdsplatforme, dæk eller gangbroer må ikke frembyde yderligere faldrisici.

4.1.2.   Brug af stige som arbejdsplatform til udførelse af arbejde i højden skal begrænses til situationer, hvor det under hensyntagen til punkt 4.1.1 ikke vil være hensigtsmæssigt at bruge andet, mere sikkert arbejdsudstyr, fordi risikoen er så ringe, og enten fordi brugen er kortvarig, eller fordi der foreligger eksisterende begrænsninger på arbejdsstedet, som arbejdsgiveren ikke kan ændre.

4.1.3.   Brug af rebunderstøttet arbejdsudstyr (rapelling) må kun anvendes under omstændigheder, hvor arbejdet ifølge risikovurderingen kan udføres sikkert, og hvor brugen af andet, mere sikkert arbejdsudstyr ikke er hensigtsmæssig.

På baggrund af risikovurderingen og især under hensyn til arbejdets varighed og de ergonomiske begrænsninger skal der være en passende indrettet stol.

4.1.4.   Under hensyn til den type arbejdsudstyr, der vælges på baggrund af ovenstående, fastlægges det, hvilke forholdsregler der bedst kan minimere de risici, arbejdstagerne udsættes for, når de bruger denne type udstyr. Om nødvendigt installeres der anordninger til sikring mod fald. Disse anordninger skal være indrettet på en sådan måde og have den fornødne styrke til, at de kan hindre eller standse fald fra højder og så vidt muligt forebygge, at arbejdstagerne kommer til skade. De kollektive faldsikringsanordninger må kun være gennembrudt på steder med adgang til og fra stiger eller trapper.

4.1.5.   Når det i forbindelse med udførelsen af en særlig arbejdsopgave er nødvendigt midlertidigt at fjerne en kollektiv faldsikringsanordning, træffes der til erstatning herfor andre effektive sikkerhedsforanstaltninger. Arbejdet må ikke udføres, før disse foranstaltninger er truffet. Når den særlige arbejdsopgave er afsluttet endeligt eller midlertidigt, genetableres den kollektive faldsikringsanordning.

4.1.6.   Midlertidigt arbejde i højden må kun udføres, når vejrforholdene ikke udgør en risiko for arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.

4.2.   Særlige bestemmelser for brug af stiger

4.2.1.   Stiger skal opstilles på en sådan måde, at deres stabilitet er sikret under brugen. Løse stiger skal støtte på et stabilt, bæredygtigt, fast underlag af passende størrelse, så trinene er i vandret position. Hængestiger skal fastgøres forsvarligt, og, bortset fra rebstiger, således at de ikke kan forskubbe sig og svingninger undgås.

4.2.2.   Løse stiger skal sikres mod udskridning under brug, enten ved at vangerne fastgøres foroven eller forneden eller ved hjælp af en skridsikker anordning eller på en anden, lige så effektiv måde. Adgangsstiger skal være tilstrækkeligt meget højere end adgangsniveauet, medmindre der er et andet sikkert holdepunkt. Stiger bestående af flere sektioner og skydestiger skal bruges på en sådan måde, at der er sikkerhed for, at de forskellige elementer ikke kan bevæge sig i forhold til hinanden under brugen. Mobile stiger skal sikres inden ibrugtagning.

4.2.3.   Stiger skal bruges således, at arbejdstageren til enhver tid har et sikkert støttepunkt og et sikkert holdepunkt til rådighed. Navnlig skal arbejdstageren have et sikkert holdepunkt, selv om han bærer noget i hånden, medens han befinder sig på en stige.

4.3.   Særlige bestemmelser for brug af stilladser

4.3.1.   Såfremt der ikke foreligger en konstruktionsberegning for det valgte stillads, eller hvis konstruktionsberegningen ikke indeholder nogen specifikation over de påtænkte opstillinger, skal der foretages en styrke- og stabilitetsberegning, medmindre stilladset er samlet i en standardopstilling, som er alment anerkendt.

4.3.2.   En sagkyndig person skal under hensyn til kompleksiteten af det valgte stillads udarbejde en vejledning i opstilling, nedtagning og brug. Vejledningen kan være en standardvejledning suppleret med oplysninger om særlige detaljer vedrørende det konkrete stillads.

4.3.3.   Stilladsets understøttende elementer skal være sikret mod udskridning, enten ved fastgørelse til underlaget eller ved hjælp af en skridsikker anordning eller en anden, lige så effektiv metode, og det bærende underlag skal have en tilstrækkelig bæreevne. Stilladset skal være stabilt. Under udførelse af arbejde i højden skal rullestilladser være forsynet med passende anordninger, som forhindrer utilsigtet bevægelse.

4.3.4.   Stilladsdækkenes dimensioner, form og placering skal være hensigtsmæssig i forhold til arbejdets art, være afpasset efter den belastning, de udsættes for, og sikre, at arbejdstagerne kan færdes sikkert. Stilladsdæk skal monteres således, at elementerne ikke kan forskubbe sig ved normal brug. Der må ikke være uforsvarlige mellemrum mellem dækkenes elementer og de vertikalt placerede kollektive faldsikringsanordninger.

4.3.5.   Når dele af et stillads ikke er i brugsklar stand, f.eks. i forbindelse med opstilling, nedtagning eller ændring, opsættes der generelle advarselssignaler i overensstemmelse med de nationale forskrifter, som medlemsstaterne har vedtaget til gennemførelse af Rådets direktiv 92/58/EØF af 24. juni 1992 om minimumsforskrifter for signalgivning i forbindelse med sikkerhed og sundhed under arbejdet (niende særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (1), og disse dele afspærres fysisk for at forhindre adgang til farezonen.

4.3.6.   Stilladser må kun opstilles, nedtages eller ændres i større omfang under ledelse af en sagkyndig person og af arbejdstagere, der har modtaget en særlig, fyldestgørende oplæring i de påtænkte operationer, hvorved der tages hensyn til de specifikke risici i artikel 9, navnlig for så vidt angår:

| a) | forståelse af opstillings-, nedtagnings- og ændringsvejledningen for de pågældende stilladser |
| --- | --- |

a)

forståelse af opstillings-, nedtagnings- og ændringsvejledningen for de pågældende stilladser

| b) | sikkerhed under opstilling, nedtagning og ændring af de pågældende stilladser |
| --- | --- |

b)

sikkerhed under opstilling, nedtagning og ændring af de pågældende stilladser

| c) | foranstaltninger til forebyggelse af risikoen for, at personer eller genstande styrter ned |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger til forebyggelse af risikoen for, at personer eller genstande styrter ned

| d) | sikkerhedsforanstaltninger i tilfælde af ændringer i vejrforholdene, som kunne bringe de pågældende stilladsers sikkerhed i fare |
| --- | --- |

d)

sikkerhedsforanstaltninger i tilfælde af ændringer i vejrforholdene, som kunne bringe de pågældende stilladsers sikkerhed i fare

| e) | tilladte belastningsforhold |
| --- | --- |

e)

tilladte belastningsforhold

| f) | andre risici i forbindelse med ovennævnte opstilling, nedtagning og ændring. |
| --- | --- |

f)

andre risici i forbindelse med ovennævnte opstilling, nedtagning og ændring.

Den person, der leder arbejdet, og de berørte arbejdstagere skal råde over den opstillings- og nedtagningsvejledning, som er omhandlet i punkt 4.3.2, herunder også alle de instruktioner, den måtte indeholde.

4.4.   Særlige bestemmelser for brug af rebunderstøttet arbejdsudstyr (rapelling)

Brug af rebunderstøttet arbejdsudstyr (rapelling) skal opfylde følgende betingelser:

| a) | der skal bruges mindst to reb med hver sit selvstændige forankringspunkt; det ene benyttes som adgangsvej ved op- og nedfiring samt som bærereb (arbejdsreb) og det andet som sikkerhedsanordning (sikringsreb) |
| --- | --- |

a)

der skal bruges mindst to reb med hver sit selvstændige forankringspunkt; det ene benyttes som adgangsvej ved op- og nedfiring samt som bærereb (arbejdsreb) og det andet som sikkerhedsanordning (sikringsreb)

| b) | arbejdstagerne skal udstyres med og bruge en passende klatresele, som skal forbinde dem til sikringsrebet |
| --- | --- |

b)

arbejdstagerne skal udstyres med og bruge en passende klatresele, som skal forbinde dem til sikringsrebet

| c) | arbejdsrebet skal være forsynet med en sikker klatre- og nedfiringsmekanisme og skal have et automatisk blokeringssystem, således at fald hindres, i tilfælde af at brugeren mister kontrollen over sine bevægelser. Sikringsrebet skal være udstyret med en mobil faldsikringsanordning, der følger arbejdstagerens bevægelser |
| --- | --- |

c)

arbejdsrebet skal være forsynet med en sikker klatre- og nedfiringsmekanisme og skal have et automatisk blokeringssystem, således at fald hindres, i tilfælde af at brugeren mister kontrollen over sine bevægelser. Sikringsrebet skal være udstyret med en mobil faldsikringsanordning, der følger arbejdstagerens bevægelser

| d) | værktøj og andet tilbehør, der bruges af arbejdstagerne, skal være fastgjort til deres klatresele eller til deres stol eller sikret på anden passende måde |
| --- | --- |

d)

værktøj og andet tilbehør, der bruges af arbejdstagerne, skal være fastgjort til deres klatresele eller til deres stol eller sikret på anden passende måde

| e) | arbejdet skal planlægges og overvåges effektivt, således at arbejdstagerne omgående kan få hjælp, hvis der er brug for det |
| --- | --- |

e)

arbejdet skal planlægges og overvåges effektivt, således at arbejdstagerne omgående kan få hjælp, hvis der er brug for det

| f) | de pågældende arbejdstagere skal som foreskrevet i artikel 9 modtage en særlig fyldestgørende oplæring i udførelsen af det pågældende arbejde, især i de relevante redningsprocedurer. |
| --- | --- |

f)

de pågældende arbejdstagere skal som foreskrevet i artikel 9 modtage en særlig fyldestgørende oplæring i udførelsen af det pågældende arbejde, især i de relevante redningsprocedurer.

Under særlige forhold kan anvendelse af et enkelt reb tillades, hvis det på baggrund af en risikovurdering kan fastslås, at anvendelse af endnu et reb ville gøre arbejdet farligere, såfremt der er truffet passende sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med national lovgivning eller praksis.

---

(1)  EFT L 245 af 26.8.1992, s. 23.

---

BILAG III

DEL A

Ophævet direktiv med ændringer

(jf. artikel 13)

| Rådets direktiv 89/655/EØF
  (EFT L 393 af 30.12.1989, s. 13) | |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 95/63/EF
  (EFT L 335 af 30.12.1995, s. 28) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/45/EF
  (EFT L 195 af 19.7.2001, s. 46) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/30/EF
  (EUT L 165 af 27.6.2007, s. 21) | Kun for så vidt angår henvisningen til direktiv 89/655/EØF i artikel 3, nr. 3) |

Rådets direktiv 89/655/EØF

(EFT L 393 af 30.12.1989, s. 13)

Rådets direktiv 95/63/EF

(EFT L 335 af 30.12.1995, s. 28)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/45/EF

(EFT L 195 af 19.7.2001, s. 46)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/30/EF

(EUT L 165 af 27.6.2007, s. 21)

Kun for så vidt angår henvisningen til direktiv 89/655/EØF i artikel 3, nr. 3)

DEL B

Frister for gennemførelse i national ret

(jf. artikel 13)

| Direktiv | Gennemførelsesfrist |
| --- | --- |
| 89/655/EØF | 31. december 1992 |
| 95/63/EF | 4. december 1998 |
| 2001/45/EF | 19. juli 2004 (1) |
| 2007/30/EF | 31. december 2012 |

Direktiv

Gennemførelsesfrist

89/655/EØF

31. december 1992

95/63/EF

4. december 1998

2001/45/EF

19. juli 2004 (1)

2007/30/EF

31. december 2012

---

(1)  Medlemsstaterne kan i forbindelse med anvendelsen af punkt 4 i bilag II til direktiv 89/655/EØF benytte sig af en overgangsperiode på højst to år fra den 19. juli 2004 for at tage hensyn til de forskellige forhold, der er forbundet med navnlig små og mellemstore virksomheders praktiske anvendelse af direktiv 2001/45/EF.

---

BILAG IV

Sammenligningstabel

| Direktiv 89/655/EØF | Nærværende direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Artikel 4a, stk. 1 | Artikel 5, stk. 1 |
| Artikel 4a, stk. 2, første og andet led | Artikel 5, stk. 2, litra a) og b) |
| Artikel 4a, stk. 3 | Artikel 5, stk. 3 |
| Artikel 4a, stk. 4 | Artikel 5, stk. 4 |
| Artikel 5, første og andet led | Artikel 6, litra a) og b) |
| Artikel 5a | Artikel 7 |
| Artikel 6, stk. 1 | Artikel 8, stk. 1 |
| Artikel 6, stk. 2, første afsnit, første, andet og tredje led | Artikel 8, stk. 2, første afsnit, litra a), b) og c) |
| Artikel 6, stk. 2, andet afsnit | Artikel 8, stk. 2, andet afsnit |
| Artikel 6, stk. 3 | Artikel 8, stk. 3 |
| Artikel 7, første led | Artikel 9, litra a) |
| Artikel 7, andet led | Artikel 9, litra b) |
| Artikel 8 | Artikel 10 |
| Artikel 9, stk. 1 | Artikel 11, stk. 1 |
| Artikel 9, stk. 2, første og andet led | Artikel 11, stk. 2, litra a) og b) |
| Artikel 10, stk. 1 | — |
| Artikel 10, stk. 2 | Artikel 12 |
| — | Artikel 13 |
| — | Artikel 14 |
| Artikel 11 | Artikel 15 |
| Bilag I | Bilag I |
| Bilag II | Bilag II |
| — | Bilag III |
| — | Bilag IV |

Direktiv 89/655/EØF

Nærværende direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 4a, stk. 1

Artikel 5, stk. 1

Artikel 4a, stk. 2, første og andet led

Artikel 5, stk. 2, litra a) og b)

Artikel 4a, stk. 3

Artikel 5, stk. 3

Artikel 4a, stk. 4

Artikel 5, stk. 4

Artikel 5, første og andet led

Artikel 6, litra a) og b)

Artikel 5a

Artikel 7

Artikel 6, stk. 1

Artikel 8, stk. 1

Artikel 6, stk. 2, første afsnit, første, andet og tredje led

Artikel 8, stk. 2, første afsnit, litra a), b) og c)

Artikel 6, stk. 2, andet afsnit

Artikel 8, stk. 2, andet afsnit

Artikel 6, stk. 3

Artikel 8, stk. 3

Artikel 7, første led

Artikel 9, litra a)

Artikel 7, andet led

Artikel 9, litra b)

Artikel 8

Artikel 10

Artikel 9, stk. 1

Artikel 11, stk. 1

Artikel 9, stk. 2, første og andet led

Artikel 11, stk. 2, litra a) og b)

Artikel 10, stk. 1

—

Artikel 10, stk. 2

Artikel 12

—

Artikel 13

—

Artikel 14

Artikel 11

Artikel 15

Bilag I

Bilag I

Bilag II

Bilag II

—

Bilag III

—

Bilag IV

---

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER VEDTAGET AF EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET I HENHOLD TIL DEN FÆLLES BESLUTNINGSPROCEDURE

| 3.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 260/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 260/20

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 922/2009/EF

af 16. september 2009

om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 156, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med traktatens artikel 154 bør Fællesskabet — for at bidrage til virkeliggørelsen af målene i traktatens artikel 14 og 158 og give unionsborgerne, de erhvervsdrivende og de regionale og lokale administrative enheder mulighed for fuldt ud at udnytte de fordele, som etableringen af et område uden indre grænser medfører — bidrage til oprettelse og udvikling af transeuropæiske net ved hjælp af aktioner til fremme af disse nets sammenkobling, interoperabilitet og tilgængelighed. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med traktatens artikel 154 bør Fællesskabet — for at bidrage til virkeliggørelsen af målene i traktatens artikel 14 og 158 og give unionsborgerne, de erhvervsdrivende og de regionale og lokale administrative enheder mulighed for fuldt ud at udnytte de fordele, som etableringen af et område uden indre grænser medfører — bidrage til oprettelse og udvikling af transeuropæiske net ved hjælp af aktioner til fremme af disse nets sammenkobling, interoperabilitet og tilgængelighed.

| (2) | Rådet understregede i sine konklusioner af 1. december 2005 vedrørende Kommissionens meddelelse med titlen »i2010 — Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse«, at mere fokuserede, effektive og integrerede politikker for informations- og kommunikationsteknologier (ikt) på både europæisk og nationalt plan er af afgørende betydning for at nå målene for økonomisk vækst og produktivitet. Kommissionen blev opfordret til at fremme effektiv anvendelse af ikt i forbindelse med offentlige tjenester gennem udveksling af erfaringer og til at udvikle fælles fremgangsmåder på nøgleområder som f.eks. interoperabilitet og effektiv anvendelse af åbne standarder. |
| --- | --- |

(2)

Rådet understregede i sine konklusioner af 1. december 2005 vedrørende Kommissionens meddelelse med titlen »i2010 — Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse«, at mere fokuserede, effektive og integrerede politikker for informations- og kommunikationsteknologier (ikt) på både europæisk og nationalt plan er af afgørende betydning for at nå målene for økonomisk vækst og produktivitet. Kommissionen blev opfordret til at fremme effektiv anvendelse af ikt i forbindelse med offentlige tjenester gennem udveksling af erfaringer og til at udvikle fælles fremgangsmåder på nøgleområder som f.eks. interoperabilitet og effektiv anvendelse af åbne standarder.

| (3) | I sin beslutning af 14. marts 2006 om et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse (4) opfordrede Europa-Parlamentet til, at der skulle lægges vægt på spørgsmålene om interoperabilitet og bedste praksis for så vidt angår elektroniske tjenester i den offentlige sektor for borgere og virksomheder med det overordnede formål at fremme fri og uhindret bevægelighed, etablering og beskæftigelse for borgere i medlemsstaterne. Europa-Parlamentet opfordrede ligeledes indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre i2010-initiativerne og -programmerne i reformen af deres offentlige administrationer for at sikre såvel deres små og mellemstore virksomheder (SMV'er) som deres borgere bedre, mere effektive og lettilgængelige tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(3)

I sin beslutning af 14. marts 2006 om et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse (4) opfordrede Europa-Parlamentet til, at der skulle lægges vægt på spørgsmålene om interoperabilitet og bedste praksis for så vidt angår elektroniske tjenester i den offentlige sektor for borgere og virksomheder med det overordnede formål at fremme fri og uhindret bevægelighed, etablering og beskæftigelse for borgere i medlemsstaterne. Europa-Parlamentet opfordrede ligeledes indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre i2010-initiativerne og -programmerne i reformen af deres offentlige administrationer for at sikre såvel deres små og mellemstore virksomheder (SMV'er) som deres borgere bedre, mere effektive og lettilgængelige tjenesteydelser.

| (4) | I deres erklæring fra Manchester af 24. november 2005 nåede ministrene med ansvar for ikt-politik bl.a. til enighed om at samarbejde indbyrdes og med Kommissionen om en mere effektiv udveksling af eksisterende værktøjer, fælles specifikationer, standarder og løsninger og om at fremme samarbejdet om fælles udvikling af løsninger, hvor dette er nødvendigt. |
| --- | --- |

(4)

I deres erklæring fra Manchester af 24. november 2005 nåede ministrene med ansvar for ikt-politik bl.a. til enighed om at samarbejde indbyrdes og med Kommissionen om en mere effektiv udveksling af eksisterende værktøjer, fælles specifikationer, standarder og løsninger og om at fremme samarbejdet om fælles udvikling af løsninger, hvor dette er nødvendigt.

| (5) | I deres erklæring fra Lissabon af 19. september 2007 opfordrede ministrene Kommissionen til bl.a. at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem disse og Kommissionen med henblik på at definere, udvikle, implementere og overvåge interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, og de erklærede, at man i forbindelse med fremtidig fællesskabslovgivning bl.a. burde tage højde for og vurdere konsekvenserne af denne lovgivning for ikt-infrastrukturer og omdannelse af tjenester. |
| --- | --- |

(5)

I deres erklæring fra Lissabon af 19. september 2007 opfordrede ministrene Kommissionen til bl.a. at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem disse og Kommissionen med henblik på at definere, udvikle, implementere og overvåge interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, og de erklærede, at man i forbindelse med fremtidig fællesskabslovgivning bl.a. burde tage højde for og vurdere konsekvenserne af denne lovgivning for ikt-infrastrukturer og omdannelse af tjenester.

| (6) | Med den hurtige udvikling af ikt er der en risiko for, at medlemsstaterne vælger at satse på forskellige eller inkompatible løsninger, og at der kan opstå e-barrierer, der ville forhindre det indre marked og dermed den frie bevægelighed i at fungere tilfredsstillende. Dette kunne have en negativ virkning på markedernes åbenhed og konkurrenceevne og få betydning for leveringen af visse tjenester af almen interesse for borgere og virksomheder, hvad enten disse tjenester er af økonomisk eller ikke-økonomisk art. Medlemsstaterne og Kommissionen bør øge deres bestræbelser på at undgå markedsopsplitning, opnå interoperabilitet og fremme ikt-løsninger, der er vedtaget i fællesskab, samtidig med at der sikres passende styring. |
| --- | --- |

(6)

Med den hurtige udvikling af ikt er der en risiko for, at medlemsstaterne vælger at satse på forskellige eller inkompatible løsninger, og at der kan opstå e-barrierer, der ville forhindre det indre marked og dermed den frie bevægelighed i at fungere tilfredsstillende. Dette kunne have en negativ virkning på markedernes åbenhed og konkurrenceevne og få betydning for leveringen af visse tjenester af almen interesse for borgere og virksomheder, hvad enten disse tjenester er af økonomisk eller ikke-økonomisk art. Medlemsstaterne og Kommissionen bør øge deres bestræbelser på at undgå markedsopsplitning, opnå interoperabilitet og fremme ikt-løsninger, der er vedtaget i fællesskab, samtidig med at der sikres passende styring.

| (7) | Borgere og virksomheder vil også drage fordel af fælles, genanvendelige og interoperable løsninger og interoperable bagvedliggende administrative systemer, idet disse løsninger og systemer vil fremme effektiv levering af offentlige tjenester til borgere og virksomheder på tværs af grænser og sektorer. |
| --- | --- |

(7)

Borgere og virksomheder vil også drage fordel af fælles, genanvendelige og interoperable løsninger og interoperable bagvedliggende administrative systemer, idet disse løsninger og systemer vil fremme effektiv levering af offentlige tjenester til borgere og virksomheder på tværs af grænser og sektorer.

| (8) | Der er behov for en vedvarende indsats for at sikre interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, at udveksle erfaringer, etablere og vedligeholde fælles fremgangsmåder, specifikationer, standarder og løsninger samt at vurdere fællesskabslovgivningens ikt-mæssige konsekvenser med henblik på at fremme effektiv kommunikation på tværs af grænserne, bl.a. i forbindelse med gennemførelsen af denne lovgivning, samtidig med at der opnås en reduktion af de administrative byrder og omkostninger. |
| --- | --- |

(8)

Der er behov for en vedvarende indsats for at sikre interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, at udveksle erfaringer, etablere og vedligeholde fælles fremgangsmåder, specifikationer, standarder og løsninger samt at vurdere fællesskabslovgivningens ikt-mæssige konsekvenser med henblik på at fremme effektiv kommunikation på tværs af grænserne, bl.a. i forbindelse med gennemførelsen af denne lovgivning, samtidig med at der opnås en reduktion af de administrative byrder og omkostninger.

| (9) | For at tage disse udfordringer op bør denne indsats foregå i tæt samarbejde, koordination og dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne og i tæt samspil med de sektorer, der har ansvaret for gennemførelsen af Den Europæiske Unions politikker, og, hvor dette er relevant, med andre interessenter under behørig hensyntagen til Den Europæiske Unions prioriteter og sproglige mangfoldighed og til udvikling af fælles fremgangsmåder på nøgleområder, som f.eks. interoperabilitet og effektiv anvendelse og definition af åbne standarder. |
| --- | --- |

(9)

For at tage disse udfordringer op bør denne indsats foregå i tæt samarbejde, koordination og dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne og i tæt samspil med de sektorer, der har ansvaret for gennemførelsen af Den Europæiske Unions politikker, og, hvor dette er relevant, med andre interessenter under behørig hensyntagen til Den Europæiske Unions prioriteter og sproglige mangfoldighed og til udvikling af fælles fremgangsmåder på nøgleområder, som f.eks. interoperabilitet og effektiv anvendelse og definition af åbne standarder.

| (10) | Infrastrukturtjenester bør vedligeholdes og drives på en bæredygtig måde i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2004/387/EF af 21. april 2004 om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (IDABC) (5), der pålægger Kommissionen at definere mekanismer, der sikrer infrastrukturtjenesters finansielle og operationelle bæredygtighed. Der er opnået enighed med medlemsstaterne om sådanne infrastrukturtjenester under gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1719/1999/EF af 12. juli 1999 om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (6) og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/1999/EF af 12. juli 1999 om fastlæggelse af en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (7) og under gennemførelsen af IDABC-programmet og andre relevante programmer. |
| --- | --- |

(10)

Infrastrukturtjenester bør vedligeholdes og drives på en bæredygtig måde i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2004/387/EF af 21. april 2004 om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (IDABC) (5), der pålægger Kommissionen at definere mekanismer, der sikrer infrastrukturtjenesters finansielle og operationelle bæredygtighed. Der er opnået enighed med medlemsstaterne om sådanne infrastrukturtjenester under gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1719/1999/EF af 12. juli 1999 om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (6) og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/1999/EF af 12. juli 1999 om fastlæggelse af en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (7) og under gennemførelsen af IDABC-programmet og andre relevante programmer.

| (11) | IDABC-programmet udløber den 31. december 2009 og bør efterfølges af et fællesskabsprogram om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA-programmet), der tager ovennævnte udfordringer op. |
| --- | --- |

(11)

IDABC-programmet udløber den 31. december 2009 og bør efterfølges af et fællesskabsprogram om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA-programmet), der tager ovennævnte udfordringer op.

| (12) | ISA-programmet bør baseres på erfaringerne fra IDA- og IDABC-programmerne. De konklusioner, der er udledt af midtvejsevalueringen af gennemførelsen af IDABC-programmet, som behandler dette programs relevans, effektivitet, nytteværdi og sammenhæng, bør også tages i betragtning. Der bør navnlig lægges vægt på de behov, som dette programs brugere har givet udtryk for. Det er blevet påvist, at en koordineret fremgangsmåde kan medvirke til at give hurtigere og bedre resultater, der opfylder administrative krav, ved hjælp af fælles løsninger, der etableres og drives i samarbejde med medlemsstaterne. Aktiviteterne under IDA- og IDABC-programmerne har allerede ydet væsentlige bidrag til sikring af interoperabilitet til støtte for elektronisk dataudveksling mellem europæiske offentlige myndigheder, med positive afsmittende virkninger på det indre marked, og gør det stadig. |
| --- | --- |

(12)

ISA-programmet bør baseres på erfaringerne fra IDA- og IDABC-programmerne. De konklusioner, der er udledt af midtvejsevalueringen af gennemførelsen af IDABC-programmet, som behandler dette programs relevans, effektivitet, nytteværdi og sammenhæng, bør også tages i betragtning. Der bør navnlig lægges vægt på de behov, som dette programs brugere har givet udtryk for. Det er blevet påvist, at en koordineret fremgangsmåde kan medvirke til at give hurtigere og bedre resultater, der opfylder administrative krav, ved hjælp af fælles løsninger, der etableres og drives i samarbejde med medlemsstaterne. Aktiviteterne under IDA- og IDABC-programmerne har allerede ydet væsentlige bidrag til sikring af interoperabilitet til støtte for elektronisk dataudveksling mellem europæiske offentlige myndigheder, med positive afsmittende virkninger på det indre marked, og gør det stadig.

| (13) | For at undgå opsplitning og for at anlægge en helhedsbetragtning bør der tages behørigt hensyn til den europæiske interoperabilitetsstrategi og den europæiske interoperabilitetsramme, når der fastlægges prioriteter for ISA-programmet. |
| --- | --- |

(13)

For at undgå opsplitning og for at anlægge en helhedsbetragtning bør der tages behørigt hensyn til den europæiske interoperabilitetsstrategi og den europæiske interoperabilitetsramme, når der fastlægges prioriteter for ISA-programmet.

| (14) | Løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, bør være efterspørgselsbaserede og så vidt muligt indgå som del af et sammenhængende »økosystem« af tjenester, der letter kommunikationen mellem europæiske offentlige myndigheder, og som sikrer, letter eller muliggør interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer. |
| --- | --- |

(14)

Løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, bør være efterspørgselsbaserede og så vidt muligt indgå som del af et sammenhængende »økosystem« af tjenester, der letter kommunikationen mellem europæiske offentlige myndigheder, og som sikrer, letter eller muliggør interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer.

| (15) | ISA-programmet bør sikre, at der er fælles referencerammer, fælles tjenester og generelle værktøjer til rådighed til støtte for kommunikationen på tværs af grænser og sektorer mellem europæiske offentlige myndigheder, og det bør støtte de enkelte sektorer, når disse skal vurdere de ikt-mæssige konsekvenser af fællesskabslovgivningen, og når de skal planlægge implementeringen af relevante løsninger. |
| --- | --- |

(15)

ISA-programmet bør sikre, at der er fælles referencerammer, fælles tjenester og generelle værktøjer til rådighed til støtte for kommunikationen på tværs af grænser og sektorer mellem europæiske offentlige myndigheder, og det bør støtte de enkelte sektorer, når disse skal vurdere de ikt-mæssige konsekvenser af fællesskabslovgivningen, og når de skal planlægge implementeringen af relevante løsninger.

| (16) | Fælles referencerammer bør bl.a. omfatte fælles specifikationer, vejledninger og metoder samt fælles strategier. Sådanne referencerammer bør opfylde kravene i den eksisterende fællesskabslovgivning. |
| --- | --- |

(16)

Fælles referencerammer bør bl.a. omfatte fælles specifikationer, vejledninger og metoder samt fælles strategier. Sådanne referencerammer bør opfylde kravene i den eksisterende fællesskabslovgivning.

| (17) | Foruden at sikre drift og forbedring af eksisterende fælles tjenester etableret under IDA- og IDABC-programmerne og andre lignende initiativer bør ISA-programmet støtte etablering, industrialisering, drift og forbedring af nye fælles tjenester som svar på nye behov og krav. |
| --- | --- |

(17)

Foruden at sikre drift og forbedring af eksisterende fælles tjenester etableret under IDA- og IDABC-programmerne og andre lignende initiativer bør ISA-programmet støtte etablering, industrialisering, drift og forbedring af nye fælles tjenester som svar på nye behov og krav.

| (18) | I betragtning af de lokale og regionale myndigheders opgave med at sikre, at europæiske offentlige myndigheder fungerer effektivt, og at der er interoperabilitet mellem dem, er det vigtigt, at løsninger tager hensyn til lokale og regionale myndigheders behov. |
| --- | --- |

(18)

I betragtning af de lokale og regionale myndigheders opgave med at sikre, at europæiske offentlige myndigheder fungerer effektivt, og at der er interoperabilitet mellem dem, er det vigtigt, at løsninger tager hensyn til lokale og regionale myndigheders behov.

| (19) | Foruden at sikre forbedring af eksisterende genanvendelige generelle værktøjer etableret under IDA- og IDABC-programmerne og andre lignende initiativer bør ISA-programmet støtte etablering, levering og forbedring af nye genanvendelige generelle værktøjer som svar på nye behov eller krav, der bl.a. er etableret gennem vurderingen af de ikt-mæssige konsekvenser af fællesskabslovgivning. |
| --- | --- |

(19)

Foruden at sikre forbedring af eksisterende genanvendelige generelle værktøjer etableret under IDA- og IDABC-programmerne og andre lignende initiativer bør ISA-programmet støtte etablering, levering og forbedring af nye genanvendelige generelle værktøjer som svar på nye behov eller krav, der bl.a. er etableret gennem vurderingen af de ikt-mæssige konsekvenser af fællesskabslovgivning.

| (20) | Ved etablering, forbedring eller drift af fælles løsninger bør ISA-programmet, hvor dette er relevant, være baseret på eller ledsaget af udveksling af erfaringer og løsninger og udveksling og fremme af god praksis. I denne forbindelse bør overensstemmelse med den europæiske interoperabilitetsramme og åbenhed i standarder og specifikationer fremmes. |
| --- | --- |

(20)

Ved etablering, forbedring eller drift af fælles løsninger bør ISA-programmet, hvor dette er relevant, være baseret på eller ledsaget af udveksling af erfaringer og løsninger og udveksling og fremme af god praksis. I denne forbindelse bør overensstemmelse med den europæiske interoperabilitetsramme og åbenhed i standarder og specifikationer fremmes.

| (21) | Løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, bør være baseret på princippet om teknologisk neutralitet og tilpasningsevne, også med henblik på at sikre, at borgere, virksomheder og myndigheder frit kan vælge den teknologi, der skal anvendes. |
| --- | --- |

(21)

Løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, bør være baseret på princippet om teknologisk neutralitet og tilpasningsevne, også med henblik på at sikre, at borgere, virksomheder og myndigheder frit kan vælge den teknologi, der skal anvendes.

| (22) | Ved alle aktiviteter som led i ISA-programmet bør principperne om sikkerhed, privatlivets fred og beskyttelse af persondata anvendes. |
| --- | --- |

(22)

Ved alle aktiviteter som led i ISA-programmet bør principperne om sikkerhed, privatlivets fred og beskyttelse af persondata anvendes.

| (23) | Der bør tilskyndes til, at alle medlemsstaterne deltager i aktionerne under ISA-programmet, men aktioner, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, bør også være mulige. Medlemsstater, der ikke deltager i sådanne aktioner, bør opfordres til at tilslutte sig på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(23)

Der bør tilskyndes til, at alle medlemsstaterne deltager i aktionerne under ISA-programmet, men aktioner, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, bør også være mulige. Medlemsstater, der ikke deltager i sådanne aktioner, bør opfordres til at tilslutte sig på et senere tidspunkt.

| (24) | ISA-programmet bør bidrage til gennemførelsen af ethvert initiativ til opfølgning af i2010, og bør, for at undgå dobbeltarbejde, tage hensyn til andre fællesskabsprogrammer på ikt-området, navnlig til støtteprogrammet for ikt-politik under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (2007 til 2013) således som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF (8). |
| --- | --- |

(24)

ISA-programmet bør bidrage til gennemførelsen af ethvert initiativ til opfølgning af i2010, og bør, for at undgå dobbeltarbejde, tage hensyn til andre fællesskabsprogrammer på ikt-området, navnlig til støtteprogrammet for ikt-politik under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (2007 til 2013) således som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF (8).

| (25) | Kommunikation med den private sektor og andre enheder har allerede vist sig at være effektiv og give merværdi. Der bør derfor tilstræbes synergier i forhold til disse interessenter for således, hvor dette er relevant, at prioritere løsninger, der findes på og støttes af markedet. I denne forbindelse bør den eksisterende praksis med at tilrettelægge konferencer, workshopper og andre møder for at kommunikere med disse interessenter fortsættes. Fortsat brug af elektroniske platforme bør også fremmes yderligere. Alle andre hensigtsmæssige midler til at holde kontakt til disse interessenter bør ligeledes anvendes. |
| --- | --- |

(25)

Kommunikation med den private sektor og andre enheder har allerede vist sig at være effektiv og give merværdi. Der bør derfor tilstræbes synergier i forhold til disse interessenter for således, hvor dette er relevant, at prioritere løsninger, der findes på og støttes af markedet. I denne forbindelse bør den eksisterende praksis med at tilrettelægge konferencer, workshopper og andre møder for at kommunikere med disse interessenter fortsættes. Fortsat brug af elektroniske platforme bør også fremmes yderligere. Alle andre hensigtsmæssige midler til at holde kontakt til disse interessenter bør ligeledes anvendes.

| (26) | ISA-programmet bør gennemføres i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

(26)

ISA-programmet bør gennemføres i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for offentlige indkøb.

| (27) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9). |
| --- | --- |

(27)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9).

| (28) | ISA-programmet bør regelmæssigt overvåges og evalueres for at muliggøre justeringer. |
| --- | --- |

(28)

ISA-programmet bør regelmæssigt overvåges og evalueres for at muliggøre justeringer.

| (29) | Der bør tilskyndes til internationalt samarbejde, og med henblik herpå bør ISA-programmet også være åbent for deltagelse af lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og for kandidatlande. Der bør også tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, det være sig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet og det østlige partnerskab eller i forhold til nabolande, navnlig landene på Vestbalkan og landene i Sortehavsregionen. |
| --- | --- |

(29)

Der bør tilskyndes til internationalt samarbejde, og med henblik herpå bør ISA-programmet også være åbent for deltagelse af lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og for kandidatlande. Der bør også tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, det være sig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet og det østlige partnerskab eller i forhold til nabolande, navnlig landene på Vestbalkan og landene i Sortehavsregionen.

| (30) | Muligheden for at anvende førtiltrædelsesmidler til at lette kandidatlandes deltagelse i ISA-programmet og for medfinansiering fra strukturfondene og brugerne af anvendelse af fælles referencerammer og generelle redskaber, der er etableret eller forbedret af ISA-programmet, bør undersøges yderligere. |
| --- | --- |

(30)

Muligheden for at anvende førtiltrædelsesmidler til at lette kandidatlandes deltagelse i ISA-programmet og for medfinansiering fra strukturfondene og brugerne af anvendelse af fælles referencerammer og generelle redskaber, der er etableret eller forbedret af ISA-programmet, bør undersøges yderligere.

| (31) | For at sikre en forsvarlig forvaltning af Fællesskabets finansielle midler og undgå unødig spredning af udstyr, gentagne undersøgelser og divergerende fremgangsmåder bør der være mulighed for, at løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, også anvendes i forbindelse med ikke-fællesskabsinitiativer, forudsat at dette ikke påfører Den Europæiske Unions almindelige budget omkostninger, og at Fællesskabets hovedformål med løsningen ikke derved sættes over styr. |
| --- | --- |

(31)

For at sikre en forsvarlig forvaltning af Fællesskabets finansielle midler og undgå unødig spredning af udstyr, gentagne undersøgelser og divergerende fremgangsmåder bør der være mulighed for, at løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, også anvendes i forbindelse med ikke-fællesskabsinitiativer, forudsat at dette ikke påfører Den Europæiske Unions almindelige budget omkostninger, og at Fællesskabets hovedformål med løsningen ikke derved sættes over styr.

| (32) | I denne afgørelse fastlægges der for det flerårige program en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (10). Denne finansieringsramme bør også dække udgifter til foranstaltninger vedrørende forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som der direkte er behov for til forvaltning af programmet og for at kunne nå de herfor opstillede mål, bl.a. undersøgelser, ekspertmøder, informations- og publikationstiltag, udgifter til ikt-systemer og netværk for udveksling og behandling af information samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet. |
| --- | --- |

(32)

I denne afgørelse fastlægges der for det flerårige program en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (10). Denne finansieringsramme bør også dække udgifter til foranstaltninger vedrørende forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som der direkte er behov for til forvaltning af programmet og for at kunne nå de herfor opstillede mål, bl.a. undersøgelser, ekspertmøder, informations- og publikationstiltag, udgifter til ikt-systemer og netværk for udveksling og behandling af information samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet.

| (33) | Målet for denne afgørelse, nemlig at fremme en effektiv elektronisk kommunikation mellem europæiske offentlige myndigheder på tværs af grænser og sektorer for at muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af afgørelsens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål — |
| --- | --- |

(33)

Målet for denne afgørelse, nemlig at fremme en effektiv elektronisk kommunikation mellem europæiske offentlige myndigheder på tværs af grænser og sektorer for at muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af afgørelsens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand og mål

1.   Ved denne afgørelse fastlægges for perioden 2010-2015 et program om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, herunder også lokale og regionale myndigheder samt fællesskabsinstitutioner og -organer, der skal levere fælles løsninger til fremme af interoperabiliteten (ISA-programmet).

2.   Målet for ISA-programmet er at støtte samarbejdet mellem europæiske offentlige myndigheder ved at fremme en effektiv elektronisk kommunikation på tværs af grænser og sektorer mellem sådanne myndigheder og organer, der udfører offentlige opgaver på deres vegne, og derved muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter.

Artikel 2

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

a)   »interoperabilitet«: det forhold, at adskilte og forskelligartede organisationer er i stand til at interagere med henblik på at nå gensidigt fordelagtige og vedtagne fælles mål, herunder også, at organisationerne udveksler information og viden, via de forretningsprocesser de understøtter, gennem dataudveksling mellem deres respektive ikt-systemer

b)   »løsninger«: fælles referencerammer, fælles tjenester og generelle værktøjer

c)   »fælles referencerammer«: strategier, specifikationer, metoder, retningslinjer og lignende fremgangsmåder og dokumenter

d)   »fælles tjenester«: operationelle applikationer og infrastrukturer af generel art, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder

e)   »generelle værktøjer«: referenceplatforme, fælles platforme og samarbejdsplatforme, fælles komponenter og lignende byggeenheder, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder

f)   »aktioner«: undersøgelser, projekter og ledsageforanstaltninger

g)   »ledsageforanstaltninger«: strategiske og bevidstgørende foranstaltninger, foranstaltninger til støtte for styringen af ISA-programmet og foranstaltninger vedrørende udveksling af erfaringer samt udveksling og fremme af god praksis.

Artikel 3

Aktiviteter

ISA-programmet støtter og fremmer:

| a) | etablering og forbedring af fælles referencerammer til støtte for interoperabiliteten på tværs af grænser og sektorer |
| --- | --- |

a)

etablering og forbedring af fælles referencerammer til støtte for interoperabiliteten på tværs af grænser og sektorer

| b) | vurdering af de ikt-mæssige konsekvenser af foreslået eller vedtaget fællesskabslovgivning og planlægning af implementeringen af ikt-systemer til støtte for gennemførelsen af sådan lovgivning |
| --- | --- |

b)

vurdering af de ikt-mæssige konsekvenser af foreslået eller vedtaget fællesskabslovgivning og planlægning af implementeringen af ikt-systemer til støtte for gennemførelsen af sådan lovgivning

| c) | drift og forbedring af eksisterende fælles tjenester og etablering, industrialisering, drift og forbedring af nye fælles tjenester, herunder interoperabiliteten mellem offentlige nøgleinfrastrukturer (PKI) |
| --- | --- |

c)

drift og forbedring af eksisterende fælles tjenester og etablering, industrialisering, drift og forbedring af nye fælles tjenester, herunder interoperabiliteten mellem offentlige nøgleinfrastrukturer (PKI)

| d) | forbedring af eksisterende genanvendelige generelle værktøjer og etablering, levering og forbedring af nye genanvendelige generelle værktøjer. |
| --- | --- |

d)

forbedring af eksisterende genanvendelige generelle værktøjer og etablering, levering og forbedring af nye genanvendelige generelle værktøjer.

Artikel 4

Generelle principper

Aktioner, der lanceres eller videreføres under ISA-programmet, skal være baseret på følgende principper om:

| a) | teknologisk neutralitet og tilpasningsevne |
| --- | --- |

a)

teknologisk neutralitet og tilpasningsevne

| b) | åbenhed |
| --- | --- |

b)

åbenhed

| c) | genanvendelighed |
| --- | --- |

c)

genanvendelighed

| d) | privatlivets fred og beskyttelse af persondata, og |
| --- | --- |

d)

privatlivets fred og beskyttelse af persondata, og

| e) | sikkerhed. |
| --- | --- |

e)

sikkerhed.

Artikel 5

Aktioner

1.   Fællesskabet gennemfører i samarbejde med medlemsstaterne de aktioner, der er anført i det rullende arbejdsprogram, jf. artikel 9, i overensstemmelse med de gennemførelsesbestemmelser, der er fastsat i artikel 8. Aktionerne vil blive gennemført af Kommissionen.

2.   En undersøgelse består af én fase og afsluttes med den endelige rapport.

3.   Et projekt består — hvor dette er relevant — af tre faser:

| a) | den indledende fase, der skal føre til etablering af projektgrundlaget |
| --- | --- |

a)

den indledende fase, der skal føre til etablering af projektgrundlaget

| b) | gennemførelsesfasen, hvis afslutning markeres af gennemførelsesrapporten, og |
| --- | --- |

b)

gennemførelsesfasen, hvis afslutning markeres af gennemførelsesrapporten, og

| c) | den operationelle fase, der begynder på det tidspunkt, hvor en løsning stilles til rådighed for brugerne. |
| --- | --- |

c)

den operationelle fase, der begynder på det tidspunkt, hvor en løsning stilles til rådighed for brugerne.

De relevante projektfaser defineres, når aktionen optages i det rullende arbejdsprogram.

4.   Gennemførelsen af ISA-programmet vil blive støttet gennem ledsageforanstaltninger.

Artikel 6

Projektgrundlag og gennemførelsesrapport

1.   Projektgrundlaget skal indeholde en beskrivelse af:

| a) | omfang, mål og problem eller mulighed, herunder angivelse af, hvem der forventes at ville anvende løsningen, og hvilke fordele der forventes opnået, og kvantitative og kvalitative indikatorer til måling af sådanne fordele |
| --- | --- |

a)

omfang, mål og problem eller mulighed, herunder angivelse af, hvem der forventes at ville anvende løsningen, og hvilke fordele der forventes opnået, og kvantitative og kvalitative indikatorer til måling af sådanne fordele

| b) | fremgangsmåden, herunder projektets organisatoriske aspekter, f.eks. faser, resultater og milepæle og foranstaltninger til fremme af flersproglig kommunikation |
| --- | --- |

b)

fremgangsmåden, herunder projektets organisatoriske aspekter, f.eks. faser, resultater og milepæle og foranstaltninger til fremme af flersproglig kommunikation

| c) | interessenter og brugere og den dertil knyttede ledelsesstruktur |
| --- | --- |

c)

interessenter og brugere og den dertil knyttede ledelsesstruktur

| d) | oplysninger om løsningen, herunder dens sammenhæng med og afhængighed af andre løsninger, en oversigt over forventede omkostninger, tidsplan og krav samt et overslag over de samlede ejerskabsomkostninger, herunder eventuelt de årlige driftsomkostninger |
| --- | --- |

d)

oplysninger om løsningen, herunder dens sammenhæng med og afhængighed af andre løsninger, en oversigt over forventede omkostninger, tidsplan og krav samt et overslag over de samlede ejerskabsomkostninger, herunder eventuelt de årlige driftsomkostninger

| e) | løsningens karakteristika, og |
| --- | --- |

e)

løsningens karakteristika, og

| f) | begrænsninger, herunder krav til sikkerhed og beskyttelse af data. |
| --- | --- |

f)

begrænsninger, herunder krav til sikkerhed og beskyttelse af data.

2.   Gennemførelsesrapporten skal indeholde en beskrivelse af:

| a) | omfang, mål og problem eller mulighed målt i forhold til projektgrundlaget |
| --- | --- |

a)

omfang, mål og problem eller mulighed målt i forhold til projektgrundlaget

| b) | projektets effektivitet, herunder en måling af opnåede resultater, afholdte udgifter, faktisk tidsplan og krav i forhold til projektgrundlaget, en analyse af det forventede investeringsafkast samt de samlede ejerskabsomkostninger, herunder de årlige driftsomkostninger |
| --- | --- |

b)

projektets effektivitet, herunder en måling af opnåede resultater, afholdte udgifter, faktisk tidsplan og krav i forhold til projektgrundlaget, en analyse af det forventede investeringsafkast samt de samlede ejerskabsomkostninger, herunder de årlige driftsomkostninger

| c) | organisatoriske aspekter, herunder spørgsmålet om, hvorvidt den anvendte ledelsesstruktur er velegnet, og, hvor dette er relevant, anbefalinger vedrørende ledelsesstrukturen efter gennemførelsesfasen |
| --- | --- |

c)

organisatoriske aspekter, herunder spørgsmålet om, hvorvidt den anvendte ledelsesstruktur er velegnet, og, hvor dette er relevant, anbefalinger vedrørende ledelsesstrukturen efter gennemførelsesfasen

| d) | hvor dette er relevant, den foreslåede plan for, hvorledes løsningen skal udbredes i den operationelle fase, samt indikatorer for tjenesteniveau, og |
| --- | --- |

d)

hvor dette er relevant, den foreslåede plan for, hvorledes løsningen skal udbredes i den operationelle fase, samt indikatorer for tjenesteniveau, og

| e) | slutbrugeren og det tilgængelige tekniske støttemateriale. |
| --- | --- |

e)

slutbrugeren og det tilgængelige tekniske støttemateriale.

Artikel 7

Løsninger

1.   Fælles referencerammer etableres og vedligeholdes ved hjælp af undersøgelser.

Undersøgelser skal også tjene som et middel til at støtte vurderingen af de ikt-mæssige konsekvenser af foreslået eller vedtaget fællesskabslovgivning og planlægningen af implementeringen af løsninger til støtte for gennemførelsen af sådan lovgivning.

2.   Undersøgelser offentliggøres og fremsendes til Europa-Parlamentets kompetente udvalg som grundlag for fremtidige lovgivningsmæssige ændringer, som er nødvendige for at sikre, at der er interoperabilitet mellem de ikt-systemer, der anvendes af offentlige europæiske myndigheder.

3.   Generelle værktøjer etableres og vedligeholdes ved hjælp af projekter. Projekter skal ligeledes være et middel til etablering, industrialisering, drift og vedligeholdelse af fælles tjenester.

Artikel 8

Gennemførelsesbestemmelser

1.   Ved gennemførelsen af ISA-programmet skal der tages behørigt hensyn til den europæiske interoperabilitetsstrategi og den europæiske interoperabilitetsramme.

2.   Der skal tilskyndes til, at så mange medlemsstater som muligt deltager i en undersøgelse eller et projekt. Undersøgelserne eller projekterne skal være åbne for nye deltagere i alle faser, og medlemsstater, der ikke deltager i en undersøgelse eller et projekt, skal tilskyndes til at komme med på et senere tidspunkt.

3.   For at sikre interoperabilitet mellem nationale systemer og fællesskabssystemer, angives de fælles referencerammer, de fælles tjenester og generelle redskaber, der er forbundet med eksisterende europæiske offentlige standarder for udveksling af oplysninger og integration af tjenester.

4.   Etablering eller forbedring af løsninger skal, hvor dette er relevant, være baseret på eller ledsaget af udveksling af erfaringer samt udveksling og fremme af god praksis.

5.   For at undgå dobbeltarbejde og fremskynde etableringen af løsninger vil der, hvor dette er relevant, blive taget hensyn til resultater opnået i forbindelse med andre relevante initiativer på fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater.

For at opnå de størst mulige synergier og sikre, at de forskellige indsatser kombineres og supplerer hinanden, vil aktionerne, hvor dette er relevant, blive koordineret med andre relevante fællesskabsinitiativer.

6.   Iværksættelsen af aktioner, definitionen af sådanne aktioners faser og udarbejdelsen af projektgrundlag og gennemførelsesrapporter vil blive udført og overvåget af Kommissionen som led i gennemførelsen af det rullende arbejdsprogram, jf. artikel 9.

Artikel 9

Rullende arbejdsprogram

1.   Kommissionen udarbejder et rullende arbejdsprogram for hele denne afgørelses anvendelsesperiode med henblik på gennemførelse af aktioner.

2.   Kommissionen godkender det rullende arbejdsprogram og mindst én gang om året enhver ændring heraf.

3.   Forvaltningsproceduren i artikel 12, stk. 2, finder anvendelse ved Kommissionens godkendelse af det rullende arbejdsprogram og enhver ændring heraf, jf. dog artikel 10, stk. 4.

4.   For hver aktion skal det rullende arbejdsprogram, hvor dette er relevant, indeholde:

| a) | en beskrivelse af omfang, mål, problem eller mulighed, forventede brugere og fordele og af den organisatoriske og tekniske fremgangsmåde |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af omfang, mål, problem eller mulighed, forventede brugere og fordele og af den organisatoriske og tekniske fremgangsmåde

| b) | en oversigt over de forventede omkostninger og, hvor dette er relevant, de milepæle, der skal nås. |
| --- | --- |

b)

en oversigt over de forventede omkostninger og, hvor dette er relevant, de milepæle, der skal nås.

5.   Et projekt kan i en hvilken som helst af sine faser optages i det rullende arbejdsprogram.

Artikel 10

Budgetbestemmelser

1.   Midler vil blive frigivet, når følgende specifikke milepæle er nået:

| a) | for lancering af en undersøgelse, en ledsageforanstaltning eller et projekts indledende fase: optagelsen af aktionen i det rullende arbejdsprogram |
| --- | --- |

a)

for lancering af en undersøgelse, en ledsageforanstaltning eller et projekts indledende fase: optagelsen af aktionen i det rullende arbejdsprogram

| b) | for lancering af et projekts gennemførelsesfase: projektgrundlaget |
| --- | --- |

b)

for lancering af et projekts gennemførelsesfase: projektgrundlaget

| c) | for den efterfølgende operationelle fase af et projekt: gennemførelsesrapporten. |
| --- | --- |

c)

for den efterfølgende operationelle fase af et projekt: gennemførelsesrapporten.

2.   Eventuelle milepæle, der skal nås i gennemførelsesfasen eller i den operationelle fase, defineres i det rullende arbejdsprogram.

3.   Optages et projekt i det rullende arbejdsprogram i gennemførelsesfasen eller den operationelle fase, frigives midlerne ved projektets optagelse i det rullende arbejdsprogram.

4.   Ændringer af det rullende arbejdsprogram, som vedrører budgettildelinger på over 400 000 EUR pr. aktion, vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 12, stk. 2.

5.   ISA-programmet gennemføres i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for offentlige indkøb.

Artikel 11

Fællesskabets finansielle bidrag

1.   Etablering og forbedring af fælles referencerammer og generelle værktøjer finansieres fuldt ud via ISA-programmet. Anvendelsen af sådanne referencerammer og værktøjer finansieres af brugerne.

2.   Etablering, industrialisering og forbedring af fælles tjenester finansieres fuldt ud via ISA-programmet. Driften af sådanne tjenester finansieres fuldt ud via ISA-programmet, i det omfang anvendelsen af dem kan tjene Fællesskabets interesser. I andre tilfælde finansieres anvendelsen af disse tjenester, herunder også decentral drift af dem, af brugerne.

3.   Ledsageforanstaltninger finansieres fuldt ud via ISA-programmet.

Artikel 12

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Interoperabilitetsløsninger for Europæiske Offentlige Administrationer (ISA-udvalget).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.   Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

Artikel 13

Overvågning og evaluering

1.   Kommissionen overvåger regelmæssigt gennemførelsen af ISA-programmet. Den undersøger eventuelle synergier med andre komplementære fællesskabsprogrammer.

Kommissionen aflægger én gang om året beretning for ISA-udvalget om gennemførelsen af ISA-programmet.

2.   Løsninger tages op til revision hvert andet år.

3.   ISA-programmet underkastes en midtvejsevaluering og en endelig evaluering, hvis resultater meddeles Europa-Parlamentet og Rådet henholdsvis den 31. december 2012 og den 31. december 2015. I forbindelse hermed kan Europa-Parlamentets kompetente udvalg indbyde Kommissionen til at fremlægge resultaterne af evalueringen og besvare spørgsmål fra medlemmerne af udvalget.

Evalueringerne skal undersøge emner som f.eks. relevansen, effektiviteten, nytteværdien og bæredygtigheden af samt sammenhængen mellem aktionerne under ISA-programmet, og skal desuden indeholde en vurdering af resultaterne set i forhold til målet for ISA-programmet og det rullende arbejdsprogram. Ved den endelige evaluering skal det desuden undersøges, i hvor høj grad ISA-programmet har nået sit mål.

Ved evalueringerne skal det også undersøges, hvilke fordele aktionerne har givet Fællesskabet, når det drejer sig om fremme af fælles politikker; der skal ske en kortlægning af områder, hvor der kan ske forbedringer, og synergierne i forhold til andre fællesskabsinitiativer vedrørende interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer skal efterprøves.

Artikel 14

Kommunikation med interessenter

Kommissionen samler relevante interessenter med henblik på, at de kan udveksle synspunkter indbyrdes og med Kommissionen om spørgsmål, der behandles under ISA-programmet. Med henblik herpå afholder Kommissionen konferencer, workshopper og andre møder. Kommissionen gør desuden brug af elektroniske interaktive platforme og kan anvende andre kommunikationsmidler, som den finder hensigtsmæssige.

Artikel 15

Internationalt samarbejde

1.   ISA-programmet skal stå åbent for deltagelse af landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og kandidatlandene inden for rammerne af deres respektive aftaler med Fællesskabet.

2.   Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet og det østlige partnerskab, men også i forhold til nabolandene, navnlig landene på Vestbalkan og landene i Sortehavsregionen. De dermed forbundne omkostninger dækkes ikke af ISA-programmet.

3.   ISA-programmet fremmer, hvor dette er relevant, tredjelandes genanvendelse af dets løsninger.

Artikel 16

Ikke-fællesskabsinitiativer

Uden at dette berører Fællesskabets øvrige politikker, kan løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, anvendes i forbindelse med ikke-fællesskabsinitiativer, forudsat at dette ikke medfører ekstraomkostninger for Den Europæiske Unions almindelige budget, og at Fællesskabets hovedformål med løsningen ikke derved sættes over styr.

Artikel 17

Finansielle bestemmelser

1.   Finansieringsrammen for gennemførelse af Fællesskabets aktioner i henhold til denne afgørelse for perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2015 er 164 100 000 EUR, hvoraf 103 500 000 EUR er afsat til perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2013.

For perioden efter den 31. december 2013 vil beløbet blive anset for bekræftet, hvis det for denne fase er i overensstemmelse med den finansielle ramme, der vil være gældende for den periode, der begynder i 2014.

2.   De årlige bevillinger vil blive godkendt af budgetmyndigheden inden for grænserne af den finansielle ramme.

Artikel 18

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra 1. januar 2010 til 31. december 2015.

Udfærdiget i Strasbourg, den 16. september 2009.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BUZEK

Formand

På Rådets vegne

C. MALMSTRÖM

Formand

---

(1)  Udtalelse af 25.2.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 200 af 25.8.2009, s. 58.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 22.4.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 27.7.2009.

3

(4)  EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 133.

4

(5)  EUT L 144 af 30.4.2004, s. 62 (afgørelsen findes i EUT L 181 af 18.5.2004, s. 25).

5

(6)  EFT L 203 af 3.8.1999, s. 1.

6

(7)  EFT L 203 af 3.8.1999, s. 9.

7

(8)  EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

8

(9)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

10

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

| 3.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 260/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 260/28

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 21. september 2009

om beskikkelse af et græsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(2009/731/EF, Euratom)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 259,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 167,

under henvisning til Rådets afgørelse 2006/651/EF, Euratom (1),

under henvisning til indstilling fra den græske regering,

under henvisning til udtalelse fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtning:

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter at Konstantinos POUPAKIS' fratræden —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Fotis AGADAKOS, vicefinanssekretær i det græske almindelige arbejderforbund, beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2010.

Artikel 2

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2009.

På Rådets vegne

T. BILLSTRÖM

Formand

---

(1)  EUT L 269 af 28.9.2006, s. 13.

1

---

| 3.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 260/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 260/29

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 21. september 2009

om beskikkelse af et belgisk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(2009/732/EF, Euratom)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 259,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 167,

under henvisning til Rådets afgørelse 2006/651/EF, Euratom (1),

under henvisning til forslag fra den belgiske regering,

under henvisning til udtalelse fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtning:

En plads som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er blevet ledig efter Josly PIETTEs fratræden —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Claude ROLIN, generalsekretær for Confédération des Syndicats chrétiens de Belgique (CSC) — Gruppe II (Arbejdstagerne), beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2010.

Artikel 2

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2009.

På Rådets vegne

T. BILLSTRÖM

Formand

---

(1)  EUT L 269 af 28.9.2006, s. 13.

1

---

| 3.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 260/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 260/30

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 21. september 2009

om beskikkelse af et østrigsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(2009/733/EF, Euratom)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 259,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 167,

under henvisning til Rådets afgørelse 2006/524/EF, Euratom (1),

under henvisning til forslag fra den østrigske regering, og

under henvisning til udtalelse fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtning:

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Evelyn REGNER er trådt tilbage —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Oliver RÖPKE, Leiter des ÖGB Europabüros in Brüssel — arbejdstagere (gruppe II), beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2010.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning fra dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2009.

På Rådets vegne

T. BILLSTRÖM

Formand

---

(1)  EUT L 207 af 28.7.2006, s. 30.

1

---

RETNINGSLINJER

Den Europæiske Centralbank

| 3.10.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 260/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 260/31

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 17. september 2009

om ændring af retningslinje ECB/2007/2 om TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system)

(ECB/2009/21)

(2009/734/EF)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 105, stk. 2, første og fjerde led,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, 17, 18 og 22, og,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank har vedtaget retningslinje ECB/2007/2 af 26. april 2007 om TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer) (1) som regulerer TARGET2-systemet, der er karakteriseret ved en fælles platform (Single Shared Platform (SSP)). |
| --- | --- |

(1)

Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank har vedtaget retningslinje ECB/2007/2 af 26. april 2007 om TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer) (1) som regulerer TARGET2-systemet, der er karakteriseret ved en fælles platform (Single Shared Platform (SSP)).

| (2) | Der er behov for at ændre retningslinje ECB/2007/2: a) i betragtning af den nye version af SSP; b) for at præcisere de særlige principper for overvågning af placering, som enheder, der tilbyder tjenester i euro skal overholde; c) for at indføre en undtagelse i forbindelse med bilaterale ordninger med tilsluttede afviklingssystemer, som åbner konti i betalingsmodulet (Payment Module (PM)) og ikke kan være genstand for realisation af pant eller modregning af fordringer; d) for at afspejle en række andre tekniske og sproglige forbedringer og tydeliggørelser; og e) for at fjerne bestemmelser om overgang til TARGET2, som ikke længere finder anvendelse — |
| --- | --- |

(2)

Der er behov for at ændre retningslinje ECB/2007/2: a) i betragtning af den nye version af SSP; b) for at præcisere de særlige principper for overvågning af placering, som enheder, der tilbyder tjenester i euro skal overholde; c) for at indføre en undtagelse i forbindelse med bilaterale ordninger med tilsluttede afviklingssystemer, som åbner konti i betalingsmodulet (Payment Module (PM)) og ikke kan være genstand for realisation af pant eller modregning af fordringer; d) for at afspejle en række andre tekniske og sproglige forbedringer og tydeliggørelser; og e) for at fjerne bestemmelser om overgang til TARGET2, som ikke længere finder anvendelse —

VEDTAGET FØLGENDE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Retningslinje ECB/2007/2 ændres således:

| 1) | I artikel 2 ændres definitionen af »afviklingssystem« som følger:






  »— | »afviklingssystem« et system som ledes af en enhed med hjemsted i EØS, og som er undergivet tilsyn og/eller overvågning af en kompetent myndighed, og som overholder overvågningskravene til placering af infrastrukturer, der tilbyder tjenester i euro, som til enhver tid ændret og offentliggjort på ECB’s websted (2), i hvilket betalinger og/eller finansielle instrumenter udveksles og/eller cleares samtidig med, at de heraf afledte pengeforpligtelser afvikles i TARGET2 i overensstemmelse med denne retningslinje og en bilateral ordning mellem afviklingssystemet og den relevante centralbank i Eurosystemet. |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 2 ændres definitionen af »afviklingssystem« som følger:

»—

»afviklingssystem« et system som ledes af en enhed med hjemsted i EØS, og som er undergivet tilsyn og/eller overvågning af en kompetent myndighed, og som overholder overvågningskravene til placering af infrastrukturer, der tilbyder tjenester i euro, som til enhver tid ændret og offentliggjort på ECB’s websted (2), i hvilket betalinger og/eller finansielle instrumenter udveksles og/eller cleares samtidig med, at de heraf afledte pengeforpligtelser afvikles i TARGET2 i overensstemmelse med denne retningslinje og en bilateral ordning mellem afviklingssystemet og den relevante centralbank i Eurosystemet.

| 2) | I artikel 8 indsættes nedenstående som stk. 4:
  »4.   Som undtagelse til stk. 3 skal bilaterale arrangementer med afviklingssystemer, som benytter deltagergrænseflade (Participant Interface (IP)), men som kun afvikler betalinger til fordel for deres kunder, være i overensstemmelse med:






  a) | bilag II, bortset fra afsnit V, artikel 36, samt appendiks VI og VII, og c) artikel 18 i bilag IV. |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 8 indsættes nedenstående som stk. 4:

»4.   Som undtagelse til stk. 3 skal bilaterale arrangementer med afviklingssystemer, som benytter deltagergrænseflade (Participant Interface (IP)), men som kun afvikler betalinger til fordel for deres kunder, være i overensstemmelse med:

a)

bilag II, bortset fra afsnit V, artikel 36, samt appendiks VI og VII, og c) artikel 18 i bilag IV.

| b) | artikel 18 i bilag IV.« |
| --- | --- |

b)

artikel 18 i bilag IV.«

| 3) | Artikel 13 udgår. |
| --- | --- |

3)

Artikel 13 udgår.

| 4) | Artikel 15 affattes således:
  »Artikel 15
  Yderligere bestemmelser og overgangsbestemmelser
  1.   Konti, som en deltagende national centralbank har åbnet uden for betalingsmodulet for kreditinstitutter og afviklingssystemer, er undergivet regler fastsat af den pågældende deltagende nationale centralbank, med forbehold af bestemmerne i denne retningslinje, som angår hjemmekonti (Home Accounts) og andre beslutninger truffet af Styrelsesrådet. Konti, som en deltagende national centralbank har åbnet uden for betalingsmodulet for andre enheder end kreditinstitutter og afviklingssystemer, er undergivet regler fastsat af den pågældende nationale centralbank.
  2.   I overgangsperioden fortsætter alle centralbanker i Eurosystemet med at afvikle betalinger og andre transaktioner over deres hjemmekonti, herunder:






  a) | betalinger mellem kreditinstitutter |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 15 affattes således:

»Artikel 15

Yderligere bestemmelser og overgangsbestemmelser

1.   Konti, som en deltagende national centralbank har åbnet uden for betalingsmodulet for kreditinstitutter og afviklingssystemer, er undergivet regler fastsat af den pågældende deltagende nationale centralbank, med forbehold af bestemmerne i denne retningslinje, som angår hjemmekonti (Home Accounts) og andre beslutninger truffet af Styrelsesrådet. Konti, som en deltagende national centralbank har åbnet uden for betalingsmodulet for andre enheder end kreditinstitutter og afviklingssystemer, er undergivet regler fastsat af den pågældende nationale centralbank.

2.   I overgangsperioden fortsætter alle centralbanker i Eurosystemet med at afvikle betalinger og andre transaktioner over deres hjemmekonti, herunder:

a)

betalinger mellem kreditinstitutter

| b) | betalinger mellem kreditinstitutter og afviklingssystemer, og |
| --- | --- |

b)

betalinger mellem kreditinstitutter og afviklingssystemer, og

| c) | betalinger i forbindelse med Eurosystemets markedsoperationer. |
| --- | --- |

c)

betalinger i forbindelse med Eurosystemets markedsoperationer.

3.   Efter overgangsperiodens udløb ophører følgende:

| a) | registrering som adresserbar BIC-kode-indehaver hos en centralbank i Eurosystemet for så vidt angår enheder angivet i bilag II, artikel 4, stk. 1, litra a) og b) |
| --- | --- |

a)

registrering som adresserbar BIC-kode-indehaver hos en centralbank i Eurosystemet for så vidt angår enheder angivet i bilag II, artikel 4, stk. 1, litra a) og b)

| b) | indirekte deltagelse hos en centralbank i Eurosystemet, og |
| --- | --- |

b)

indirekte deltagelse hos en centralbank i Eurosystemet, og

| c) | afvikling af alle betalinger omtalt i stk. 2, litra a) til c), over hjemmekonti.«; |
| --- | --- |

c)

afvikling af alle betalinger omtalt i stk. 2, litra a) til c), over hjemmekonti.«;

| 5) | Bilag II, III og IV til retningslinje ECB/2007/2 ændres i overensstemmelse med bilaget til denne retningslinje. |
| --- | --- |

5)

Bilag II, III og IV til retningslinje ECB/2007/2 ændres i overensstemmelse med bilaget til denne retningslinje.

Artikel 2

Ikrafttræden

1.   Denne retningslinje træder i kraft den 22. september 2009.

2.   Artikel 1, stk. 1, og punkt 1, stk. 1, litra a), punkt 1, stk. 2, og punkt 2 i bilaget til denne retningslinje finder anvendelse fra den 23. oktober 2009.

3.   De øvrige bestemmelser i denne retningslinje finder anvendelse fra den 23. november 2009.

Artikel 3

Adressater og gennemførelsesbestemmelser

1.   Denne retningslinje finder anvendelse på alle centralbanker i Eurosystemet.

2.   De nationale centralbanker i de medlemsstater, som har indført euroen, skal senest den 9. oktober 2009 fremsende de foranstaltninger til ECB, hvormed de tilsigter at opfylde denne retningslinje.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 17. september 2009.

For ECB’s Styrelsesråd

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  EUT L 237 af 8.9.2007, s. 1.

1

(2)  Eurosystemets nuværende politik for placering af infrastrukturer fremgår af følgende dokumenter, som alle findes på ECB’s websted www.ecb.europa.eu: a) »Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area« af 3. november 1998; (b) »The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing« af 27. september 2001; (c) »The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions« af 19. juli 2007; og (d) »The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of »legally and operationally located in the euro area« « af 20. november 2008.«

2

---

BILAG

| I. | Bilag II til retningslinje ECB/2007/2 ændres således:






  (1) | Artikel 1 ændres således:






  a) | Definitionen af »afviklingssystem« erstattes af følgende:






  »— | »Afviklingssystem (Ancillary system, AS)«: et system som ledes af en enhed med hjemsted i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), og som er undergivet tilsyn og/eller overvågning af en kompetent myndighed, og som overholder overvågningskravene til placering af infrastrukturer, der tilbyder tjenester i euro, som til enhver tid ændret og offentliggjort på ECB’s websted (1) i hvilket betalinger og/eller finansielle instrumenter udveksles og/eller cleares samtidig med, at de heraf afledte pengeforpligtelser afvikles i TARGET2 i overensstemmelse med retningslinje ECB/2007/2 og en bilateral ordning mellem afviklingssystemet og den relevante centralbank. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

I.

Bilag II til retningslinje ECB/2007/2 ændres således:

(1)

Artikel 1 ændres således:

a)

Definitionen af »afviklingssystem« erstattes af følgende:

»—

»Afviklingssystem (Ancillary system, AS)«: et system som ledes af en enhed med hjemsted i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), og som er undergivet tilsyn og/eller overvågning af en kompetent myndighed, og som overholder overvågningskravene til placering af infrastrukturer, der tilbyder tjenester i euro, som til enhver tid ændret og offentliggjort på ECB’s websted (1) i hvilket betalinger og/eller finansielle instrumenter udveksles og/eller cleares samtidig med, at de heraf afledte pengeforpligtelser afvikles i TARGET2 i overensstemmelse med retningslinje ECB/2007/2 og en bilateral ordning mellem afviklingssystemet og den relevante centralbank.

| b) | Definitionen af »teknisk funktionssvigt i TARGET2« erstattes af følgende:






  »— | »teknisk funktionssvigt i TARGET2«: problemer, fejl eller funktionssvigt i den tekniske infrastruktur og/eller edb-systemerne, som anvendes af TARGET2-[indsæt centralbank/landereference] eller en hvilken som helst anden hændelse, som gør det umuligt at udføre og afslutte behandlingen af betalingsordrer i TARGET2-[indsæt centralbank/landereference] den samme dag.« |
| --- | --- | --- |

b)

Definitionen af »teknisk funktionssvigt i TARGET2« erstattes af følgende:

»—

»teknisk funktionssvigt i TARGET2«: problemer, fejl eller funktionssvigt i den tekniske infrastruktur og/eller edb-systemerne, som anvendes af TARGET2-[indsæt centralbank/landereference] eller en hvilken som helst anden hændelse, som gør det umuligt at udføre og afslutte behandlingen af betalingsordrer i TARGET2-[indsæt centralbank/landereference] den samme dag.«

| 2) | Artikel 4, stk. 2, litra d) erstattes af følgende:






  »d) | enheder, som forvalter afviklingssystemer, og som handler i egenskab heraf, og.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 4, stk. 2, litra d) erstattes af følgende:

»d)

enheder, som forvalter afviklingssystemer, og som handler i egenskab heraf, og.«

| (3) | Artikel 9 ændres som følger:






  a) | Stk. 2 affattes således:
  »2.   En deltagers BIC-kode(r) offentliggøres i TARGET2-registret, medmindre deltageren anmoder om, at dette ikke sker.« |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 9 ændres som følger:

a)

Stk. 2 affattes således:

»2.   En deltagers BIC-kode(r) offentliggøres i TARGET2-registret, medmindre deltageren anmoder om, at dette ikke sker.«

| b) | Følgende indsættes som stk. 5:
  ‘5.   Deltagere anerkender, at [indsæt centralbankens navn] og andre centralbanker kan offentliggøre deltagernes navne og BIC-koder. Endvidere kan indirekte deltageres navne og BIC-koder offentliggøres, hvis de er registreret hos deltagere, og deltagerne skal sikre, at de indirekte deltagere har givet samtykke til en sådan offentliggørelse.« |
| --- | --- |

b)

Følgende indsættes som stk. 5:

‘5.   Deltagere anerkender, at [indsæt centralbankens navn] og andre centralbanker kan offentliggøre deltagernes navne og BIC-koder. Endvidere kan indirekte deltageres navne og BIC-koder offentliggøres, hvis de er registreret hos deltagere, og deltagerne skal sikre, at de indirekte deltagere har givet samtykke til en sådan offentliggørelse.«

| (4) | Artikel 12, stk. 1, affattes således:
  »1.   [indsæt centralbankens navn] åbner og fører mindst én PM-konto for hver deltager. Efter anmodning fra en deltager, der optræder som afviklingsbank, åbner [indsæt centralbankens navn] én eller flere afviklingskonti i TARGET2-[indsæt centralbank/landereference] til brug for dedikeret likviditet.« |
| --- | --- |

(4)

Artikel 12, stk. 1, affattes således:

»1.   [indsæt centralbankens navn] åbner og fører mindst én PM-konto for hver deltager. Efter anmodning fra en deltager, der optræder som afviklingsbank, åbner [indsæt centralbankens navn] én eller flere afviklingskonti i TARGET2-[indsæt centralbank/landereference] til brug for dedikeret likviditet.«

| 5) | Følgende indsættes som artikel 14, stk. 3:
  »3.   SSP’en afgør tidsstempling for behandling af betalingsordrer på grundlag af det tidspunkt, hvor den modtager og godkender betalingsordren.« |
| --- | --- |

5)

Følgende indsættes som artikel 14, stk. 3:

»3.   SSP’en afgør tidsstempling for behandling af betalingsordrer på grundlag af det tidspunkt, hvor den modtager og godkender betalingsordren.«

| 6) | Artikel 15 affattes således:
  »Artikel 15
  Prioritetsregler
  1.   Ordregivende deltagere skal angive enhver betalingsordre som en af følgende:






  a) | normal betalingsordre (prioritetskategori 2) |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 15 affattes således:

»Artikel 15

Prioritetsregler

1.   Ordregivende deltagere skal angive enhver betalingsordre som en af følgende:

a)

normal betalingsordre (prioritetskategori 2)

| b) | hastende betalingsordre (prioritetskategori 1), eller |
| --- | --- |

b)

hastende betalingsordre (prioritetskategori 1), eller

| c) | meget hastende betalingsordre (prioritetskategori 0). |
| --- | --- |

c)

meget hastende betalingsordre (prioritetskategori 0).

Hvis en betalingsordre ikke angiver prioritet, behandles den som en normal betalingsordre.

2.   Meget hastende betalingsordrer kan kun angives af:

| a) | centralbanker, og |
| --- | --- |

a)

centralbanker, og

| b) | deltagere, hvor det drejer sig om betalinger til og fra CLS International Bank og likviditetsoverførsler i forhold til afviklingssystemer ved brug af Ancillary System Interface. |
| --- | --- |

b)

deltagere, hvor det drejer sig om betalinger til og fra CLS International Bank og likviditetsoverførsler i forhold til afviklingssystemer ved brug af Ancillary System Interface.

Alle betalingsordrer afgivet af et afviklingssystem gennem afviklingssystemets grænseflade (Ancillary System Interface, ASI) til debitering eller kreditering af deltagernes PM-konti anses for at være meget hastende betalingsordrer.

3.   Likviditetsoverførselsordrer via ICM-modulet er hastende betalingsordrer.

4.   I tilfælde af hastende og normale betalingsordrer kan betaler ændre prioriteten via ICM-modulet med øjeblikkelig virkning. Det er ikke muligt at ændre prioriteten for en meget hastende betalingsordre.«

| 7) | Artikel 17, stk. 5, affattes således:
  »5.   Efter modtagelse af anmodningen om reservering kontrollerer [indsæt centralbankens navn], om likviditetsbeløbet på deltagerens PM-konto er tilstrækkeligt til reserveringen. Hvis dette ikke er tilfældet, reserveres kun den likviditet, som er til rådighed på PM-kontoen. Det resterende beløb, der er anmodet om, reserveres, såfremt der bliver yderligere likviditet til rådighed.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 17, stk. 5, affattes således:

»5.   Efter modtagelse af anmodningen om reservering kontrollerer [indsæt centralbankens navn], om likviditetsbeløbet på deltagerens PM-konto er tilstrækkeligt til reserveringen. Hvis dette ikke er tilfældet, reserveres kun den likviditet, som er til rådighed på PM-kontoen. Det resterende beløb, der er anmodet om, reserveres, såfremt der bliver yderligere likviditet til rådighed.«

| 8) | Følgende indsættes som artikel 17a:
  »Artikel 17a
  Stående instrukser om reservering og dedikering af likviditet
  1.   Deltagere kan på forhånd via ICM-modulet fastsætte en standardlikviditet til meget hastende eller hastende betalingsordrer. En sådan stående instruks eller ændring af en sådan instruks får virkning fra den følgende bankdag.
  2.   Deltagere kan på forhånd via ICM-modulet bestemme den standardlikviditet, der skal afsættes til afvikling i afviklingssystemet. En sådan stående instruks eller ændring af en sådan instruks får virkning fra den næste bankdag. Deltagere skal anses for at have givet instruks til [indsæt centralbankens navn] om dedikering af likviditet på deres vegne, såfremt det pågældende afviklingssystem anmoder herom.« |
| --- | --- |

8)

Følgende indsættes som artikel 17a:

»Artikel 17a

Stående instrukser om reservering og dedikering af likviditet

1.   Deltagere kan på forhånd via ICM-modulet fastsætte en standardlikviditet til meget hastende eller hastende betalingsordrer. En sådan stående instruks eller ændring af en sådan instruks får virkning fra den følgende bankdag.

2.   Deltagere kan på forhånd via ICM-modulet bestemme den standardlikviditet, der skal afsættes til afvikling i afviklingssystemet. En sådan stående instruks eller ændring af en sådan instruks får virkning fra den næste bankdag. Deltagere skal anses for at have givet instruks til [indsæt centralbankens navn] om dedikering af likviditet på deres vegne, såfremt det pågældende afviklingssystem anmoder herom.«

| 9) | Artikel 21 affattes således:
  »Artikel 21
  Afvikling og returnering af betalingsordrer i køen
  1.   Betalingsordrer, som ikke afvikles straks i entry disposition, placeres i kø i overensstemmelse med den prioritet, som de var angivet med af den relevante deltager, jf. artikel 15.
  2.   For at optimere afvikling af betalingsordrer i køen kan [indsæt centralbankens navn] anvende optimeringsprocedurerne, som er beskrevet i appendiks I.
  3.   Bortset fra meget hastende betalingsordrer kan betaler via ICM-modulet ændre placeringen for betalingsordrer i køen (omfordele dem). Betalingsordrer kan enten flyttes forrest eller bagest i den pågældende kø, med øjeblikkelig virkning på ethvert tidspunkt i løbet af den aktuelle bankdags åbningstid, som nævnt i appendiks V.
  4.   På anmodning fra en betaler kan [indsæt centralbankens navn] eller — hvis der er tale om en AL-gruppe — AL-gruppelederens centralbank beslutte at ændre en meget hastende betalingsordres placering i køen (bortset fra meget hastende betalingsordrer i forbindelse med afviklingsprocedure 5 og 6), forudsat at denne ændring ikke påvirker den smidige afvikling i afviklingssystemer i TARGET2 eller på anden måde giver anledning til systemisk risiko.
  5.   Likviditetoverførselsordrer, som er påbegyndt i ICM, returneres straks som uafviklede, såfremt der ikke er tilstrækkelig likviditet på kontoen. Andre betalingsordrer returneres som uafviklede, såfremt de ikke kan afvikles inden sluttidspunktet for den relevante meddelelsestype, som angivet i appendiks V.« |
| --- | --- |

9)

Artikel 21 affattes således:

»Artikel 21

Afvikling og returnering af betalingsordrer i køen

1.   Betalingsordrer, som ikke afvikles straks i entry disposition, placeres i kø i overensstemmelse med den prioritet, som de var angivet med af den relevante deltager, jf. artikel 15.

2.   For at optimere afvikling af betalingsordrer i køen kan [indsæt centralbankens navn] anvende optimeringsprocedurerne, som er beskrevet i appendiks I.

3.   Bortset fra meget hastende betalingsordrer kan betaler via ICM-modulet ændre placeringen for betalingsordrer i køen (omfordele dem). Betalingsordrer kan enten flyttes forrest eller bagest i den pågældende kø, med øjeblikkelig virkning på ethvert tidspunkt i løbet af den aktuelle bankdags åbningstid, som nævnt i appendiks V.

4.   På anmodning fra en betaler kan [indsæt centralbankens navn] eller — hvis der er tale om en AL-gruppe — AL-gruppelederens centralbank beslutte at ændre en meget hastende betalingsordres placering i køen (bortset fra meget hastende betalingsordrer i forbindelse med afviklingsprocedure 5 og 6), forudsat at denne ændring ikke påvirker den smidige afvikling i afviklingssystemer i TARGET2 eller på anden måde giver anledning til systemisk risiko.

5.   Likviditetoverførselsordrer, som er påbegyndt i ICM, returneres straks som uafviklede, såfremt der ikke er tilstrækkelig likviditet på kontoen. Andre betalingsordrer returneres som uafviklede, såfremt de ikke kan afvikles inden sluttidspunktet for den relevante meddelelsestype, som angivet i appendiks V.«

| 10) | Artikel 24, stk. 7, affattes således:
  »7.   Proceduren for at opnå godkendelse til at anvende AL-modus, som bestemt i artikel 25, stk. 4 og 5, gælder tilsvarende for proceduren for at opnå godkendelse til at anvende CAI-modus. CAI-gruppelederen må ikke anvende en udført CAI-modusaftale på den administrerende nationale centralbank.« |
| --- | --- |

10)

Artikel 24, stk. 7, affattes således:

»7.   Proceduren for at opnå godkendelse til at anvende AL-modus, som bestemt i artikel 25, stk. 4 og 5, gælder tilsvarende for proceduren for at opnå godkendelse til at anvende CAI-modus. CAI-gruppelederen må ikke anvende en udført CAI-modusaftale på den administrerende nationale centralbank.«

| 11) | Artikel 37, stk. 2 og 3, affattes således:
  »2.   [indsæt centralbankens navn] spærrer saldoen på deltagerens afviklingskonto ved meddelelse fra afviklingssystemet (via en »start-of-cycle« meddelelse). Hvis det er relevant, forhøjer eller nedsætter [indsæt centralbankens navn] derefter den spærrede saldo ved at kreditere eller debitere afviklingsbetalinger på tværs af systemet til eller fra afviklingskontoen eller ved kreditering af likviditetsoverførsler til afviklingskontoen. En sådan spærring udløber ved meddelelse fra afviklingssystemet (via en end-of-cycle meddelelse).
  3.   Ved bekræftelse af spærringen af saldoen på deltagerens afviklingskonto garanterer [indsæt centralbankens navn] afviklingssystemet betaling op til dette saldobeløb. Ved bekræftelse af forhøjelsen eller nedsættelsen af den spærrede saldo, hvor det er relevant, efter kreditering eller debitering af afviklingsbetalinger på tværs af systemet til eller fra afviklingskontoen eller kreditering af likviditetsoverførsler til afviklingskontoen, forhøjes eller nedsættes garantien automatisk i betalingsbeløbet. Uden at det berører den ovennævnte forhøjelse eller nedsættelse af garantien, skal garantien være uigenkaldelig, ubetinget og forfalden på anfordring. Hvis [indsæt centralbankens navn] ikke er afviklingssystemets centralbank, anses [indsæt centralbankens navn] for instrueret om at stille ovennævnte garanti over for afviklingssystemets centralbank.« |
| --- | --- |

11)

Artikel 37, stk. 2 og 3, affattes således:

»2.   [indsæt centralbankens navn] spærrer saldoen på deltagerens afviklingskonto ved meddelelse fra afviklingssystemet (via en »start-of-cycle« meddelelse). Hvis det er relevant, forhøjer eller nedsætter [indsæt centralbankens navn] derefter den spærrede saldo ved at kreditere eller debitere afviklingsbetalinger på tværs af systemet til eller fra afviklingskontoen eller ved kreditering af likviditetsoverførsler til afviklingskontoen. En sådan spærring udløber ved meddelelse fra afviklingssystemet (via en end-of-cycle meddelelse).

3.   Ved bekræftelse af spærringen af saldoen på deltagerens afviklingskonto garanterer [indsæt centralbankens navn] afviklingssystemet betaling op til dette saldobeløb. Ved bekræftelse af forhøjelsen eller nedsættelsen af den spærrede saldo, hvor det er relevant, efter kreditering eller debitering af afviklingsbetalinger på tværs af systemet til eller fra afviklingskontoen eller kreditering af likviditetsoverførsler til afviklingskontoen, forhøjes eller nedsættes garantien automatisk i betalingsbeløbet. Uden at det berører den ovennævnte forhøjelse eller nedsættelse af garantien, skal garantien være uigenkaldelig, ubetinget og forfalden på anfordring. Hvis [indsæt centralbankens navn] ikke er afviklingssystemets centralbank, anses [indsæt centralbankens navn] for instrueret om at stille ovennævnte garanti over for afviklingssystemets centralbank.«

| 12) | Appendiks I ændres således:






  a) | Stk. 2 affattes således:






  i) | tabellen i nr. 1 erstattes af:







  »Meddelelsestype | Accept | Beskrivelse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MT 103 | Obligatorisk | Kundebetaling (Customer payment) |
| MT 103+ | Obligatorisk | (Straight Through Processing) |
| MT 202 | Obligatorisk | Bank-til-bank betaling (Bank-to-bank payment) |
| MT 202COV | Obligatorisk | Dækningsbetalinger (Cover payments) |
| MT 204 | Valgfri | Betaling ved direkte debitering (Direct debit payment) |
| MT 011 | Valgfri | Leveringsmeddelelse (Delivery Notification) |
| MT 012 | Valgfri | Afsendermeddelelse (Sender notification) |
| MT 019 | Obligatorisk | Fejlmeddelelse (Abort notification) |
| MT 900 | Valgfri | Bekræftelse på debitering (Confirmation of debit) |
| MT 910 | Valgfri | Bekræftelse på kreditering (Confirmation of credit) |
| MT 940/950 | Valgfri | (Kunde-)kontoudtog ((Customer) statement message)« |

12)

Appendiks I ændres således:

a)

Stk. 2 affattes således:

i)

tabellen i nr. 1 erstattes af:

»Meddelelsestype

Accept

Beskrivelse

MT 103

Obligatorisk

Kundebetaling (Customer payment)

MT 103+

Obligatorisk

(Straight Through Processing)

MT 202

Obligatorisk

Bank-til-bank betaling (Bank-to-bank payment)

MT 202COV

Obligatorisk

Dækningsbetalinger (Cover payments)

MT 204

Valgfri

Betaling ved direkte debitering (Direct debit payment)

MT 011

Valgfri

Leveringsmeddelelse (Delivery Notification)

MT 012

Valgfri

Afsendermeddelelse (Sender notification)

MT 019

Obligatorisk

Fejlmeddelelse (Abort notification)

MT 900

Valgfri

Bekræftelse på debitering (Confirmation of debit)

MT 910

Valgfri

Bekræftelse på kreditering (Confirmation of credit)

MT 940/950

Valgfri

(Kunde-)kontoudtog ((Customer) statement message)«

| ii) | Følgende underafsnit indsættes som nr. 5:






  »5) | MT 202COV anvendes til at foretage dækningsbetalinger, dvs. betalinger foretaget af korrespondentbanker for at afvikle (dække) kreditoverførselsmeddelelser, som sendes til en kundes bank ved hjælp af andre, mere direkte, metoder. Kundeoplysningerne i MT 202COV vises ikke i ICM-modulet.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Følgende underafsnit indsættes som nr. 5:

»5)

MT 202COV anvendes til at foretage dækningsbetalinger, dvs. betalinger foretaget af korrespondentbanker for at afvikle (dække) kreditoverførselsmeddelelser, som sendes til en kundes bank ved hjælp af andre, mere direkte, metoder. Kundeoplysningerne i MT 202COV vises ikke i ICM-modulet.«

| b) | Stk. 8 ændres således:






  i) | nr. 4, litra b), affattes således:






  »b) | bruger-til-applikation modus (U2A)
  U2A muliggør direkte kommunikation mellem en deltager og ICM-modulet. Informationen vises i en browser, som kører på et PC-system ((SWIFT Alliance WebStation eller anden grænseflade, som måtte kræves af SWIFT). For at få adgang til U2A skal it-infrastrukturen være i stand til at understøtte cookies og JavaScript. ICM Brugerhåndbogen indeholder yderligere detaljer«. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Stk. 8 ændres således:

i)

nr. 4, litra b), affattes således:

»b)

bruger-til-applikation modus (U2A)

U2A muliggør direkte kommunikation mellem en deltager og ICM-modulet. Informationen vises i en browser, som kører på et PC-system ((SWIFT Alliance WebStation eller anden grænseflade, som måtte kræves af SWIFT). For at få adgang til U2A skal it-infrastrukturen være i stand til at understøtte cookies og JavaScript. ICM Brugerhåndbogen indeholder yderligere detaljer«.

| ii) | nr. 5 affattes således:






  »5) | Hver deltager skal mindst have én SWIFT Alliance WebStation, eller en anden grænseflade, som måtte kræves af SWIFT, for at få adgang til ICM-modulet via U2A.« |
| --- | --- | --- |

ii)

nr. 5 affattes således:

»5)

Hver deltager skal mindst have én SWIFT Alliance WebStation, eller en anden grænseflade, som måtte kræves af SWIFT, for at få adgang til ICM-modulet via U2A.«

| 13) | Appendiks II ændres således:
  Stk. 2 affattes således:
  »2.   Betingelser for kompensationstilbud







  a) | En betaler kan fremsætte krav om et administrationsgebyr og en rentekompensation, såfremt et teknisk funktionssvigt i TARGET2 har været årsag til, at en betalingsordre ikke blev afviklet den bankdag, hvor den blev accepteret, eller |
| --- | --- | --- |

13)

Appendiks II ændres således:

Stk. 2 affattes således:

»2.   Betingelser for kompensationstilbud

a)

En betaler kan fremsætte krav om et administrationsgebyr og en rentekompensation, såfremt et teknisk funktionssvigt i TARGET2 har været årsag til, at en betalingsordre ikke blev afviklet den bankdag, hvor den blev accepteret, eller

| b) | En betalingsmodtager kan fremsætte krav om et administrationsgebyr, hvis vedkommende pga. et teknisk funktionssvigt i TARGET2 ikke modtog en betaling, som denne forventede at modtage en bestemt bankdag. En betalingsmodtager kan også fremsætte krav om rentekompensation, hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:






  i) | for så vidt angår en deltager med adgang til den marginale udlånsfacilitet: en betalingsmodtager måtte pga. et teknisk funktionssvigt i TARGET2 gøre brug af den marginale udlånsfacilitet og/eller |
| --- | --- | --- |

b)

En betalingsmodtager kan fremsætte krav om et administrationsgebyr, hvis vedkommende pga. et teknisk funktionssvigt i TARGET2 ikke modtog en betaling, som denne forventede at modtage en bestemt bankdag. En betalingsmodtager kan også fremsætte krav om rentekompensation, hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:

i)

for så vidt angår en deltager med adgang til den marginale udlånsfacilitet: en betalingsmodtager måtte pga. et teknisk funktionssvigt i TARGET2 gøre brug af den marginale udlånsfacilitet og/eller

| ii) | for så vidt angår alle deltagere: Det var teknisk umuligt at få adgang til pengemarkedet, eller en sådan refinansiering var umulig af andre objektivt rimelige grunde.« |
| --- | --- |

ii)

for så vidt angår alle deltagere: Det var teknisk umuligt at få adgang til pengemarkedet, eller en sådan refinansiering var umulig af andre objektivt rimelige grunde.«

| 14) | Appendiks III ændres således:
  Standard for afgivelse af responsa vedrørende lovgivning gældende for ikke-EØS deltagere i TARGET2, stk. 3.6.a affattes således:
  »3.6.a   Overdragelse af rettigheder eller deponering af aktiver som sikkerhedsstillelse, pant og/eller repo

  Overdragelse som sikkerhedsstillelse er gyldig og har retsvirkning i medfør af lovgivningen i [jurisdiktion]. Særligt er etablering og fuldbyrdelse af pant eller repo’er under [indsæt henvisning til den relevante ordning med centralbanken] gyldig og retskraftig i medfør af lovgivningen i [jurisdiktion].« |
| --- | --- |

14)

Appendiks III ændres således:

Standard for afgivelse af responsa vedrørende lovgivning gældende for ikke-EØS deltagere i TARGET2, stk. 3.6.a affattes således:

»3.6.a   Overdragelse af rettigheder eller deponering af aktiver som sikkerhedsstillelse, pant og/eller repo

Overdragelse som sikkerhedsstillelse er gyldig og har retsvirkning i medfør af lovgivningen i [jurisdiktion]. Særligt er etablering og fuldbyrdelse af pant eller repo’er under [indsæt henvisning til den relevante ordning med centralbanken] gyldig og retskraftig i medfør af lovgivningen i [jurisdiktion].«

| 15) | Appendiks IV ændres således:
  Stk. 1, litra b), affattes således:






  »b) | Alle angivelser af specifikke tidspunkter i dette appendiks refererer til lokal tid på ECB’s hjemsted, dvs. Central European Time (CET). (2)). |
| --- | --- | --- |

15)

Appendiks IV ændres således:

Stk. 1, litra b), affattes således:

»b)

Alle angivelser af specifikke tidspunkter i dette appendiks refererer til lokal tid på ECB’s hjemsted, dvs. Central European Time (CET). (2)).

| 16) | Appendiks V affattes således:

  »Appendiks V

  DRIFTSPLAN







  1. | TARGET2 er åben alle dage undtagen lørdage, søndage, nytårsdag, langfredag og 2. påskedag (i henhold til kalenderen gældende på ECB’s hjemsted), 1. maj, 1. juledag og 2. juledag. |
| --- | --- | --- |

16)

Appendiks V affattes således:

»Appendiks V

DRIFTSPLAN

1.

TARGET2 er åben alle dage undtagen lørdage, søndage, nytårsdag, langfredag og 2. påskedag (i henhold til kalenderen gældende på ECB’s hjemsted), 1. maj, 1. juledag og 2. juledag.

| 2. | Referencetiden for systemet er lokal tid på ECB’s hjemsted, dvs. CET. |
| --- | --- |

2.

Referencetiden for systemet er lokal tid på ECB’s hjemsted, dvs. CET.

| 3. | Den aktuelle bankdag åbnes om aftenen på den foregående bankdag og drives efter følgende plan:






  Tidspunkt | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| 6.45-7.00 | Forretningsvindue til at forberede dagens operationer (3) |
| 7.00-18.00 | Den aktuelle bankdags åbningstid |
| 17.00 | Sluttidspunkt for kundebetalinger (dvs. betalinger, hvor betalingens ordregiver og/eller modtager ikke er en direkte eller indirekte deltager, som identificeret i systemet ved brug af en MT 103 eller MT 103+ meddelelse) |
| 18.00 | Sluttidspunkt for interbankbetalinger (dvs. andre betalinger end kundebetalinger) |
| 18.00-18.45 (4) | End-of-day processing |
| 18.15 (4) | Det almindelige sluttidspunkt for brug af stående faciliteter |
| (Kort efter) kl. 18.30 (5) | Data til ajourføring af regnskabssystemer er til rådighed for centralbankerne |
| 18.45-19.30 (5) | Start-of-day processing (ny bankdag) |
| 19.00 (5)-19.30 (4) | Levering af likviditet på PM-kontoen |
| 19.30 (5) | Start-of-procedure meddelelse og afvikling af stående ordrer om overførsel af likviditet fra PM-kontiene til afviklingskonto(-konti)/skyggekonto (afvikling relateret til afviklingssystemer) |
| 19.30 (5)-22.00 | Effektuering af supplerende likviditetsoverførsler via ICM-modulet, før afviklingssystemet sender start-of-cycle meddelelse; afviklingstidspunkt for natafvikling i afviklingssystemet (kun for afviklingsprocedure 6) |
| 22.00-1.00 | Tidsrum til teknisk vedligeholdelse |
| 1.00-6.45 | Natafvikling i afviklingssystemet (kun for afviklingsprocedure 6) |

3.

Den aktuelle bankdag åbnes om aftenen på den foregående bankdag og drives efter følgende plan:

Tidspunkt

Beskrivelse

6.45-7.00

Forretningsvindue til at forberede dagens operationer (3)

7.00-18.00

Den aktuelle bankdags åbningstid

17.00

Sluttidspunkt for kundebetalinger (dvs. betalinger, hvor betalingens ordregiver og/eller modtager ikke er en direkte eller indirekte deltager, som identificeret i systemet ved brug af en MT 103 eller MT 103+ meddelelse)

18.00

Sluttidspunkt for interbankbetalinger (dvs. andre betalinger end kundebetalinger)

18.00-18.45 (4)

End-of-day processing

18.15 (4)

Det almindelige sluttidspunkt for brug af stående faciliteter

(Kort efter) kl. 18.30 (5)

Data til ajourføring af regnskabssystemer er til rådighed for centralbankerne

18.45-19.30 (5)

Start-of-day processing (ny bankdag)

19.00 (5)-19.30 (4)

Levering af likviditet på PM-kontoen

19.30 (5)

Start-of-procedure meddelelse og afvikling af stående ordrer om overførsel af likviditet fra PM-kontiene til afviklingskonto(-konti)/skyggekonto (afvikling relateret til afviklingssystemer)

19.30 (5)-22.00

Effektuering af supplerende likviditetsoverførsler via ICM-modulet, før afviklingssystemet sender start-of-cycle meddelelse; afviklingstidspunkt for natafvikling i afviklingssystemet (kun for afviklingsprocedure 6)

22.00-1.00

Tidsrum til teknisk vedligeholdelse

1.00-6.45

Natafvikling i afviklingssystemet (kun for afviklingsprocedure 6)

| 4. | ICM-modulet er til rådighed for likviditetsoverførsel fra kl. 19.30 (6) til 18.00 den følgende dag, undtagen i tidsrummet for den tekniske vedligeholdelse fra 22.00 til 01.00. |
| --- | --- |

4.

ICM-modulet er til rådighed for likviditetsoverførsel fra kl. 19.30 (6) til 18.00 den følgende dag, undtagen i tidsrummet for den tekniske vedligeholdelse fra 22.00 til 01.00.

| 5. | Åbningstiden kan ændres, såfremt driftskontinuitetsprocedurer gennemføres i medfør af punkt 5 i appendiks IV. |
| --- | --- |

5.

Åbningstiden kan ændres, såfremt driftskontinuitetsprocedurer gennemføres i medfør af punkt 5 i appendiks IV.

| 2. | Bilag III til retningslinje ECB/2007/2 ændres således:
  Punkt 2, litra e) erstattes af følgende:






  »e) | enheder, som ikke er omfattet af underpunkterne a) og b), som forvalter afviklingssystemer, og som handler i egenskab heraf, under forudsætning af at ordningerne for bevilling af intradag kredit til disse enheder på forhånd er anmeldt til Styrelsesrådet og er blevet godkendt af dette«. |
| --- | --- | --- |

2.

Bilag III til retningslinje ECB/2007/2 ændres således:

Punkt 2, litra e) erstattes af følgende:

»e)

enheder, som ikke er omfattet af underpunkterne a) og b), som forvalter afviklingssystemer, og som handler i egenskab heraf, under forudsætning af at ordningerne for bevilling af intradag kredit til disse enheder på forhånd er anmeldt til Styrelsesrådet og er blevet godkendt af dette«.

| 3. | Bilag IV til retningslinje ECB/2007/2 ændres således:






  1) | Stk. 11, nr. 5, affattes således:






  »5) | Afviklingsbankerne og afviklingssystemerne skal have adgang til information via ICM-modulet. Afviklingssystemerne skal underrettes om afslutning eller manglende gennemførelse af afviklingen. Der kan vælges enkelt eller en global notifikation. Afviklingsbanker skal efter anmodning underrettes om vellykket afvikling via en SWIFT MT 900 eller MT 910 meddelelse.«; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bilag IV til retningslinje ECB/2007/2 ændres således:

1)

Stk. 11, nr. 5, affattes således:

»5)

Afviklingsbankerne og afviklingssystemerne skal have adgang til information via ICM-modulet. Afviklingssystemerne skal underrettes om afslutning eller manglende gennemførelse af afviklingen. Der kan vælges enkelt eller en global notifikation. Afviklingsbanker skal efter anmodning underrettes om vellykket afvikling via en SWIFT MT 900 eller MT 910 meddelelse.«;

| 2) | Stk. 14, nr. 7, litra c), affattes således:






  »c) | SWIFT-ordrer, som går via en MT 202-meddelelse, som kun kan afgives under forløbet af afviklingsprocedure 6 og kun under dagbehandling. Disse ordrer afvikles straks« |
| --- | --- | --- |

2)

Stk. 14, nr. 7, litra c), affattes således:

»c)

SWIFT-ordrer, som går via en MT 202-meddelelse, som kun kan afgives under forløbet af afviklingsprocedure 6 og kun under dagbehandling. Disse ordrer afvikles straks«

| 3) | Stk. 14, nr. 9, affattes således:






  »9) | Under afviklingsprocedure 6 er dedikeret likviditet på afviklingskonti spærret, så længe afviklingssystemets behandlingscyklus løber (begyndende med en »start-of-cycle« meddelelse og sluttende med en »end-of-cycle« meddelelse, som begge sendes af afviklingssystemet) og frigives derefter. Den spærrede saldo kan ændres under behandlingscyklussen som følge af afviklingsbetalinger på tværs af systemet, eller hvis en afviklingsbank overfører likviditet fra sin PM-konto. Afviklingssystemets centralbank skal underrette afviklingssystemet om nedsættelsen eller forhøjelsen af likviditet på afviklingskontoen som følge af afviklingsbetalinger på tværs af systemet. Såfremt afviklingssystemet anmoder herom, skal afviklingssystemets centralbank desuden underrette det om den forhøjede likviditet på afviklingskontoen som følge af likviditetsoverførsler foretaget af afviklingsbanken.« |
| --- | --- | --- |

3)

Stk. 14, nr. 9, affattes således:

»9)

Under afviklingsprocedure 6 er dedikeret likviditet på afviklingskonti spærret, så længe afviklingssystemets behandlingscyklus løber (begyndende med en »start-of-cycle« meddelelse og sluttende med en »end-of-cycle« meddelelse, som begge sendes af afviklingssystemet) og frigives derefter. Den spærrede saldo kan ændres under behandlingscyklussen som følge af afviklingsbetalinger på tværs af systemet, eller hvis en afviklingsbank overfører likviditet fra sin PM-konto. Afviklingssystemets centralbank skal underrette afviklingssystemet om nedsættelsen eller forhøjelsen af likviditet på afviklingskontoen som følge af afviklingsbetalinger på tværs af systemet. Såfremt afviklingssystemet anmoder herom, skal afviklingssystemets centralbank desuden underrette det om den forhøjede likviditet på afviklingskontoen som følge af likviditetsoverførsler foretaget af afviklingsbanken.«

| 4) | Stk. 14, nr. 12, affattes således:






  »12) | Afvikling på tværs af systemet mellem to afviklingssystemer, der anvender grænseflademodellen, kan kun iværksættes af et afviklingssystem (eller dets ASCB på dettes vegne), hvis deltagers afviklingskonto debiteres. Betalingsinstruksen afvikles ved at debitere det i betalingsinstruksen anførte beløb fra afviklingskontoen tilhørende en deltager i det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og kreditere afviklingskontoen tilhørende en deltager i et andet afviklingssystem.
  Det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og det andet afviklingssystem skal underrettes, når afviklingen er gennemført. Afviklingsbanker skal efter anmodning underrettes om vellykket afvikling via en SWIFT MT 900 eller 910 meddelelse.« |
| --- | --- | --- |

4)

Stk. 14, nr. 12, affattes således:

»12)

Afvikling på tværs af systemet mellem to afviklingssystemer, der anvender grænseflademodellen, kan kun iværksættes af et afviklingssystem (eller dets ASCB på dettes vegne), hvis deltagers afviklingskonto debiteres. Betalingsinstruksen afvikles ved at debitere det i betalingsinstruksen anførte beløb fra afviklingskontoen tilhørende en deltager i det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og kreditere afviklingskontoen tilhørende en deltager i et andet afviklingssystem.

Det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og det andet afviklingssystem skal underrettes, når afviklingen er gennemført. Afviklingsbanker skal efter anmodning underrettes om vellykket afvikling via en SWIFT MT 900 eller 910 meddelelse.«

| 5) | Stk. 14, nr. 13, affattes således:






  »13) | Afvikling på tværs af systemet fra et afviklingssystem, der anvender grænseflademodellen, til et afviklingssystem, der anvender den integrerede model, kan iværksættes af det afviklingssystem, der anvender grænseflademodellen (eller dets ASCB på dettes vegne). Betalingsinstruksen afvikles ved at debitere det i betalingsinstruksen anførte beløb fra afviklingskontoen tilhørende en deltager i det afviklingssystem, der anvender grænseflademodellen, og kreditere skyggekontoen, der anvendes af det afviklingssystem, som anvender den integrerede model. Betalingen kan ikke iværksættes af det afviklingssystem, der anvender den integrerede model, og hvis skyggekonto vil blive krediteret.
  Det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og det andet afviklingssystem skal underrettes, når afviklingen er gennemført. Afviklingsbanker skal efter anmodning underrettes om vellykket afvikling via en SWIFT MT 900 eller 910 meddelelse.« |
| --- | --- | --- |

5)

Stk. 14, nr. 13, affattes således:

»13)

Afvikling på tværs af systemet fra et afviklingssystem, der anvender grænseflademodellen, til et afviklingssystem, der anvender den integrerede model, kan iværksættes af det afviklingssystem, der anvender grænseflademodellen (eller dets ASCB på dettes vegne). Betalingsinstruksen afvikles ved at debitere det i betalingsinstruksen anførte beløb fra afviklingskontoen tilhørende en deltager i det afviklingssystem, der anvender grænseflademodellen, og kreditere skyggekontoen, der anvendes af det afviklingssystem, som anvender den integrerede model. Betalingen kan ikke iværksættes af det afviklingssystem, der anvender den integrerede model, og hvis skyggekonto vil blive krediteret.

Det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og det andet afviklingssystem skal underrettes, når afviklingen er gennemført. Afviklingsbanker skal efter anmodning underrettes om vellykket afvikling via en SWIFT MT 900 eller 910 meddelelse.«

| 6) | Stk. 14, nr. 17, affattes således:






  »17) | Afvikling på tværs af systemet mellem to afviklingssystemer, der anvender den integrerede model, kan kun iværksættes af et afviklingssystem (eller dets ASCB på dettes vegne), hvis skyggekonto debiteres. Betalingsinstruksen afvikles ved at debitere det i betalingsinstruksen anførte beløb fra den skyggekonto, som anvendes af det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og kreditere skyggekontoen anvendt af et andet afviklingssystem. Betalingsinstruksen kan ikke iværksættes af det afviklingssystem, hvis skyggekonto vil blive krediteret.
  Det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og det andet afviklingssystem skal underrettes, når afviklingen er gennemført. Afviklingsbanker skal efter anmodning underrettes om vellykket afvikling via en SWIFT MT 900 eller 910 meddelelse.« |
| --- | --- | --- |

6)

Stk. 14, nr. 17, affattes således:

»17)

Afvikling på tværs af systemet mellem to afviklingssystemer, der anvender den integrerede model, kan kun iværksættes af et afviklingssystem (eller dets ASCB på dettes vegne), hvis skyggekonto debiteres. Betalingsinstruksen afvikles ved at debitere det i betalingsinstruksen anførte beløb fra den skyggekonto, som anvendes af det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og kreditere skyggekontoen anvendt af et andet afviklingssystem. Betalingsinstruksen kan ikke iværksættes af det afviklingssystem, hvis skyggekonto vil blive krediteret.

Det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og det andet afviklingssystem skal underrettes, når afviklingen er gennemført. Afviklingsbanker skal efter anmodning underrettes om vellykket afvikling via en SWIFT MT 900 eller 910 meddelelse.«

| 7) | Stk. 14, nr. 18, affattes således:






  »18) | Afvikling på tværs af systemet fra et afviklingssystem, der anvender grænseflademodellen, til et afviklingssystem, der anvender den integrerede model, kan iværksættes af det afviklingssystem, der anvender den integrerede model (eller dets ASCB på dettes vegne). Betalingsinstruksen afvikles ved at debitere det i betalingsinstruksen anførte beløb fra den skyggekonto, som anvendes af det afviklingssystem, der anvender den integrerede model, og kreditere afviklingskontoen tilhørende en deltager i et andet afviklingssystem. Betalingsinstruksen kan ikke iværksættes af det afviklingssystem, der anvender grænseflademodellen, og hvis deltagers afviklingskonto vil blive krediteret.
  Det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og det andet afviklingssystem skal underrettes, når afviklingen er gennemført. Afviklingsbanker skal efter anmodning underrettes om vellykket afvikling via en SWIFT MT 900 eller 910 meddelelse.« |
| --- | --- | --- |

7)

Stk. 14, nr. 18, affattes således:

»18)

Afvikling på tværs af systemet fra et afviklingssystem, der anvender grænseflademodellen, til et afviklingssystem, der anvender den integrerede model, kan iværksættes af det afviklingssystem, der anvender den integrerede model (eller dets ASCB på dettes vegne). Betalingsinstruksen afvikles ved at debitere det i betalingsinstruksen anførte beløb fra den skyggekonto, som anvendes af det afviklingssystem, der anvender den integrerede model, og kreditere afviklingskontoen tilhørende en deltager i et andet afviklingssystem. Betalingsinstruksen kan ikke iværksættes af det afviklingssystem, der anvender grænseflademodellen, og hvis deltagers afviklingskonto vil blive krediteret.

Det afviklingssystem, der har iværksat betalingsinstruksen, og det andet afviklingssystem skal underrettes, når afviklingen er gennemført. Afviklingsbanker skal efter anmodning underrettes om vellykket afvikling via en SWIFT MT 900 eller 910 meddelelse.«

| 8) | Stk. 15, nr. 3, affattes således:






  »3) | Afviklingstidspunktet (»till«) gør det muligt at afsætte et begrænset tidsrum til afvikling i afviklingssystemet med henblik på ikke at forhindre eller forsinke afvikling af andre transaktioner relateret til afviklingssystemet eller TARGET2. Hvis en betalingsordre ikke er afviklet, inden »till«-tidspunktet er indtrådt eller inden den fastsatte afviklingsperiode, bliver disse betalingsordrer enten returneret som uafviklede eller, i tilfælde af afviklingsprocedure 4 og 5, kan garantifondmekanismen igangsættes. Afviklingsperioden (»till«) kan specificeres for afviklingsprocedurerne 1 til 5.« |
| --- | --- | --- |

8)

Stk. 15, nr. 3, affattes således:

»3)

Afviklingstidspunktet (»till«) gør det muligt at afsætte et begrænset tidsrum til afvikling i afviklingssystemet med henblik på ikke at forhindre eller forsinke afvikling af andre transaktioner relateret til afviklingssystemet eller TARGET2. Hvis en betalingsordre ikke er afviklet, inden »till«-tidspunktet er indtrådt eller inden den fastsatte afviklingsperiode, bliver disse betalingsordrer enten returneret som uafviklede eller, i tilfælde af afviklingsprocedure 4 og 5, kan garantifondmekanismen igangsættes. Afviklingsperioden (»till«) kan specificeres for afviklingsprocedurerne 1 til 5.«

---

(1)  Eurosystemets nuværende politik for placering af infrastrukturer fremgår af følgende dokumenter, som alle findes på ECB’s websted www.ecb.europa.eu: a) »Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area« af 3. november 1998; b) »The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing« af 27. september 2001; c) »The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated transactions« af 19. juli 2007; og d) »The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of »legally and operationally located in the euro area«« af 20. november 2008.«

1

(2)  CET tager højde for ændringen til centraleuropæisk sommertid.«

2

(3)  Dagens operationer finder sted i den aktuelle bankdags åbningstid og ved end-of-day processing.

3

(4)  Slutter 15 minutter senere på den sidste dag i Eurosystemets reservekravsperiode.

4

(5)  Begynder 15 minutter senere på den sidste dag i Eurosystemets reservekravsperiode.

5

(6)  Begynder 15 minutter senere på den sidste dag i Eurosystemets reservekravsperiode.«

6

---