# Europos Sąjungos L 244/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.244.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 244 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. rugsėjo 16d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.244.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 244

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. rugsėjo 16d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2009 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 837/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | | 2009 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 838/2009, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2009 m. rugsėjo 16 d. | 3 |
| | * | 2009 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 839/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1126/2008, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, kiek tai susiję su 39-uoju tarptautiniu apskaitos standartu (TAS) (
  1
  ) | 6 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2009 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 837/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

2009 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 838/2009, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2009 m. rugsėjo 16 d.

3

*

2009 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 839/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1126/2008, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, kiek tai susiję su 39-uoju tarptautiniu apskaitos standartu (TAS) (
  1
  )

1

6

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2009/704/EB |
| | * | 2008 m. liepos 16 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. C 29/04 (ex N 328/03), kurią Italija suteikti Vilasor cukraus rafinavimo įmonei, priklausančiai Sadam ISZ
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3531) | 10 |
| | | 2009/705/EB |
| | * | 2009 m. rugsėjo 14 d. Komisijos sprendimas, įsteigiantis Europos vartotojų konsultacinę grupę | 21 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2009/704/EB

*

2008 m. liepos 16 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. C 29/04 (ex N 328/03), kurią Italija suteikti Vilasor cukraus rafinavimo įmonei, priklausančiai Sadam ISZ
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3531)

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3531)

10

2009/705/EB

*

2009 m. rugsėjo 14 d. Komisijos sprendimas, įsteigiantis Europos vartotojų konsultacinę grupę

21

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2009 m. rugsėjo 15 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2009/706/BUSP, pratęsiantys Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM) įgaliojimus | 25 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

*

2009 m. rugsėjo 15 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2009/706/BUSP, pratęsiantys Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM) įgaliojimus

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 16.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 837/2009

2009 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. rugsėjo 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 32,7 |
| ZZ | 32,7 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 103,3 |
| ZZ | 65,4 |
| 0709 90 70 | TR | 101,0 |
| ZZ | 101,0 |
| 0805 50 10 | AR | 79,9 |
| CL | 134,9 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 84,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0806 10 10 | EG | 137,1 |
| IL | 227,0 |
| TR | 90,9 |
| ZZ | 151,7 |
| 0808 10 80 | AR | 118,6 |
| BR | 68,1 |
| CL | 84,5 |
| NZ | 85,2 |
| US | 85,9 |
| ZA | 77,0 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 160,8 |
| CN | 70,8 |
| TR | 99,4 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 100,1 |
| 0809 30 | TR | 118,3 |
| US | 228,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0809 40 05 | IL | 126,2 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

32,7

ZZ

32,7

0707 00 05

MK

27,4

TR

103,3

ZZ

65,4

0709 90 70

TR

101,0

ZZ

101,0

0805 50 10

AR

79,9

CL

134,9

UY

81,3

ZA

84,9

ZZ

95,3

0806 10 10

EG

137,1

IL

227,0

TR

90,9

ZZ

151,7

0808 10 80

AR

118,6

BR

68,1

CL

84,5

NZ

85,2

US

85,9

ZA

77,0

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

160,8

CN

70,8

TR

99,4

ZA

69,4

ZZ

100,1

0809 30

TR

118,3

US

228,1

ZZ

173,2

0809 40 05

IL

126,2

TR

113,9

ZZ

120,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 16.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 838/2009

2009 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2009 m. rugsėjo 16 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2009 m. rugsėjo 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2009 m. rugsėjo 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2009 m. rugsėjo 16 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. rugsėjo 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125.

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2009 m. rugsėjo 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,33 |
| žemos kokybės | 20,33 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 77,87 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 40,71 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 40,71 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 82,86 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,33

žemos kokybės

20,33

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

77,87

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

40,71

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

40,71

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

82,86

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

31.8.2009-14.9.2009

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 141,57 | 86,25 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 146,19 | 136,19 | 116,19 | 58,65 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 17,34 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 6,92 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

141,57

86,25

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

146,19

136,19

116,19

58,65

Meksikos įlankos priedas

—

17,34

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

6,92

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 17,71 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 20,51 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

17,71 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

20,51 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

| 16.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 839/2009

2009 m. rugsėjo 15 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1126/2008, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, kiek tai susiję su 39-uoju tarptautiniu apskaitos standartu (TAS)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1126/2008 (2) priimti tam tikri tarptautiniai standartai ir aiškinimai, galioję 2008 m. spalio 15 d. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1126/2008 (2) priimti tam tikri tarptautiniai standartai ir aiškinimai, galioję 2008 m. spalio 15 d.

| (2) | 2008 m. liepos 31 d. Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) paskelbė 39-ojo tarptautinio apskaitos standarto Finansinės priemonės. Pripažinimas ir vertinimas pataisą Tinkami apdraustieji objektai (toliau – 39-ojo TAS pataisos). 39-ojo TAS pataisose paaiškinamas apsidraudimo sandorių apskaitos taikymas finansinių priemonių infliacijos komponentui ir pasirinkimo sandorio sutartims, kai jos naudojamos kaip apsidraudimo priemonė. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. liepos 31 d. Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) paskelbė 39-ojo tarptautinio apskaitos standarto Finansinės priemonės. Pripažinimas ir vertinimas pataisą Tinkami apdraustieji objektai (toliau – 39-ojo TAS pataisos). 39-ojo TAS pataisose paaiškinamas apsidraudimo sandorių apskaitos taikymas finansinių priemonių infliacijos komponentui ir pasirinkimo sandorio sutartims, kai jos naudojamos kaip apsidraudimo priemonė.

| (3) | Pasikonsultavus su Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFAPG) techninių ekspertų grupe (TEG) patvirtinama, kad 39-ojo TFAS pataisos atitinka Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytus techninius priėmimo kriterijus. Pagal 2006 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimą 2006/505/EB, įsteigiantį Nuomonės apie apskaitos standartus vertinimo grupę, kuri konsultuotų Komisiją Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFAPG) nuomonių objektyvumo ir neutralumo klausimais (3), Nuomonės apie apskaitos standartus vertinimo grupė apsvarstė EFAPG nuomonę dėl pataisų tvirtinimo ir Komisiją informavo, kad ta nuomonė gerai subalansuota ir objektyvi. |
| --- | --- |

(3)

Pasikonsultavus su Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFAPG) techninių ekspertų grupe (TEG) patvirtinama, kad 39-ojo TFAS pataisos atitinka Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytus techninius priėmimo kriterijus. Pagal 2006 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimą 2006/505/EB, įsteigiantį Nuomonės apie apskaitos standartus vertinimo grupę, kuri konsultuotų Komisiją Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFAPG) nuomonių objektyvumo ir neutralumo klausimais (3), Nuomonės apie apskaitos standartus vertinimo grupė apsvarstė EFAPG nuomonę dėl pataisų tvirtinimo ir Komisiją informavo, kad ta nuomonė gerai subalansuota ir objektyvi.

| (4) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1126/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1126/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Apskaitos reguliavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Apskaitos reguliavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1126/2008 priede 39-asis tarptautinis apskaitos standartas (TAS) Finansinės priemonės. Pripažinimas ir vertinimas iš dalies keičiamas, kaip nustatyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Visos įmonės šio reglamento priede pateiktas 39-ojo TAS pataisas taiko ne vėliau kaip nuo pirmųjų joms taikomų finansinių metų, prasidedančių po 2009 m. birželio 30 d., pradžios.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Charlie McCREEVY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 243, 2002 9 11, p. 1.

1

(2)  OL L 320, 2008 11 29, p. 1.

2

(3)  OL L 199, 2006 7 21, p. 33.

3

---

PRIEDAS

TARPTAUTINIAI APSKAITOS STANDARTAI

| 39-asis TAS | „Tinkami apdraustieji objektai“ (39-ojo tarptautinio apskaitos standarto „Finansinės priemonės. Pripažinimas ir vertinimas“ pataisa) |
| --- | --- |

39-asis TAS

„Tinkami apdraustieji objektai“ (39-ojo tarptautinio apskaitos standarto „Finansinės priemonės. Pripažinimas ir vertinimas“ pataisa)

Galima platinti Europos ekonominėje erdvėje. Visos už Europos ekonominės erdvės ribų esančios teisės, išskyrus teises platinti asmeniniam ar kitam teisingam naudojimui, saugomos. Išsamesnės informacijos galima rasti TASV tinklavietėje www.iasb.org.

Tinkami apdraustieji objektai
  (39-ojo TAS
  Finansinės priemonės. Pripažinimas ir vertinimas
  pataisa)

Į standartą įtrauktas 103G straipsnis.

ĮSIGALIOJIMO DATA IR PEREINAMOSIOS NUOSTATOS

| 103G | Ūkio subjektas turi taikyti 99BATN, 99ETN, 99FTN, 110ATN ir 110BTN straipsnius retrospektyviai metiniams ataskaitiniams laikotarpiams, kurie prasideda 2009 m. liepos 1 d. arba vėliau, pagal 8-ąjį TAS Apskaitos politika, apskaitinių įvertinimų keitimas ir klaidos. Leidžiama taikyti anksčiau. Jeigu ūkio subjektas taiko Tinkami apdraustieji objektai (39-ojo TAS pataisą) laikotarpiams, kurie prasideda anksčiau kaip 2009 m. liepos 1 d., jis turi atskleisti šį faktą. |
| --- | --- |

103G

Ūkio subjektas turi taikyti 99BATN, 99ETN, 99FTN, 110ATN ir 110BTN straipsnius retrospektyviai metiniams ataskaitiniams laikotarpiams, kurie prasideda 2009 m. liepos 1 d. arba vėliau, pagal 8-ąjį TAS Apskaitos politika, apskaitinių įvertinimų keitimas ir klaidos. Leidžiama taikyti anksčiau. Jeigu ūkio subjektas taiko Tinkami apdraustieji objektai (39-ojo TAS pataisą) laikotarpiams, kurie prasideda anksčiau kaip 2009 m. liepos 1 d., jis turi atskleisti šį faktą.

Į A priedą Taikymo nuorodos įtraukti 99BATN, 99ETN, 99FTN, 110ATN ir 110BTN straipsniai.

Apdraustieji objektai (78–84 straipsniai)

Kriterijus atitinkantys objektai (78–80 straipsniai)

| 99BATN | Ūkio subjektas gali apibrėžti visus pinigų srautų arba apdraustojo objekto tikrosios vertės pokyčius apsidraudimo sandoriuose. Ūkio subjektas taip pat gali apibrėžti tik pinigų srautų arba apdraustojo objekto tikrosios vertės pokyčius, viršijančius ar mažesnius už nustatytą kainą arba kitą kintamąjį (vienpusė rizika). Nusipirkto pasirinkimo sandorio apsidraudimo priemonės vidinė vertė (laikant, kad pagrindinės sąlygos yra tokios pačios kaip apibrėžtos rizikos), bet ne laiko vertė, atspindi apdraustojo objekto vienpusę riziką. Pavyzdžiui, ūkio subjektas gali apibrėžti ateities pinigų srautų, gausimų dėl prognozuojamo prekių kainos padidėjimo, kintamumą. Tokiu atveju apibrėžiami tik pinigų srautų nuostoliai, patiriami dėl kainos padidėjimo virš nustatyto lygio. Apdrausta rizika neapima nusipirkto pasirinkimo sandorio laiko vertės, nes laiko vertė nėra prognozuojamo sandorio, kuris daro įtaką pelnui arba nuostoliams, komponentas (86 straipsnio b punktas). |
| --- | --- |

99BATN

Ūkio subjektas gali apibrėžti visus pinigų srautų arba apdraustojo objekto tikrosios vertės pokyčius apsidraudimo sandoriuose. Ūkio subjektas taip pat gali apibrėžti tik pinigų srautų arba apdraustojo objekto tikrosios vertės pokyčius, viršijančius ar mažesnius už nustatytą kainą arba kitą kintamąjį (vienpusė rizika). Nusipirkto pasirinkimo sandorio apsidraudimo priemonės vidinė vertė (laikant, kad pagrindinės sąlygos yra tokios pačios kaip apibrėžtos rizikos), bet ne laiko vertė, atspindi apdraustojo objekto vienpusę riziką. Pavyzdžiui, ūkio subjektas gali apibrėžti ateities pinigų srautų, gausimų dėl prognozuojamo prekių kainos padidėjimo, kintamumą. Tokiu atveju apibrėžiami tik pinigų srautų nuostoliai, patiriami dėl kainos padidėjimo virš nustatyto lygio. Apdrausta rizika neapima nusipirkto pasirinkimo sandorio laiko vertės, nes laiko vertė nėra prognozuojamo sandorio, kuris daro įtaką pelnui arba nuostoliams, komponentas (86 straipsnio b punktas).

Finansinio turto priskyrimas apdraustiesiems objektams (81 ir 81A straipsniai)

| 99ETN | 81 straipsnyje leidžiama ūkio subjektui apibrėžti ką nors kita, o ne visą finansinės priemonės tikrosios vertės pokytį arba pinigų srauto kintamumą. Pavyzdžiui:






  a) | visi finansinės priemonės pinigų srautai gali būti priskiriami pinigų srauto arba tikrosios vertės pokyčiams, kurie priskiriami kuriai nors (bet ne visai) rizikai; arba |
| --- | --- | --- |

99ETN

81 straipsnyje leidžiama ūkio subjektui apibrėžti ką nors kita, o ne visą finansinės priemonės tikrosios vertės pokytį arba pinigų srauto kintamumą. Pavyzdžiui:

a)

visi finansinės priemonės pinigų srautai gali būti priskiriami pinigų srauto arba tikrosios vertės pokyčiams, kurie priskiriami kuriai nors (bet ne visai) rizikai; arba

| b) | kai kurie (bet ne visi) finansinės priemonės pinigų srautai gali būti priskiriami pinigų srauto arba tikrosios vertės pokyčiams, kurie priskiriami visai arba tik kuriai nors rizikai (t. y. finansinės priemonės pinigų srautų dalis gali būti priskiriama pokyčiams, kurie priskiriami visai arba tik kuriai nors rizikai). |
| --- | --- |

b)

kai kurie (bet ne visi) finansinės priemonės pinigų srautai gali būti priskiriami pinigų srauto arba tikrosios vertės pokyčiams, kurie priskiriami visai arba tik kuriai nors rizikai (t. y. finansinės priemonės pinigų srautų dalis gali būti priskiriama pokyčiams, kurie priskiriami visai arba tik kuriai nors rizikai).

| 99FTN | Kad būtų tinkama apsidraudimo sandorių apskaitai, apibrėžta rizika ir dalys turi būti atskirai identifikuojami finansinės priemonės komponentai, o visos finansinės priemonės pinigų srautų arba tikrosios vertės pokyčiai, atsirandantys dėl apibrėžtos rizikos ir dalių pokyčių, turi būti patikimai įvertinami. Pavyzdžiui:






  a) | kai fiksuotos normos finansinė priemonė apdraudžiama nuo tikrosios vertės pokyčių, kurie priskiriami nerizikingai arba lyginamajai palūkanų normai, nerizikinga arba lyginamoji norma paprastai laikoma ir atskirai identifikuojamu, ir patikimai įvertinamu finansinės priemonės komponentu; |
| --- | --- | --- |

99FTN

Kad būtų tinkama apsidraudimo sandorių apskaitai, apibrėžta rizika ir dalys turi būti atskirai identifikuojami finansinės priemonės komponentai, o visos finansinės priemonės pinigų srautų arba tikrosios vertės pokyčiai, atsirandantys dėl apibrėžtos rizikos ir dalių pokyčių, turi būti patikimai įvertinami. Pavyzdžiui:

a)

kai fiksuotos normos finansinė priemonė apdraudžiama nuo tikrosios vertės pokyčių, kurie priskiriami nerizikingai arba lyginamajai palūkanų normai, nerizikinga arba lyginamoji norma paprastai laikoma ir atskirai identifikuojamu, ir patikimai įvertinamu finansinės priemonės komponentu;

| b) | infliacija nėra atskirai identifikuojama ir patikimai įvertinama, ji negali būti apibrėžiama kaip rizika arba finansinės priemonės dalis, nebent įvykdomi c punkto reikalavimai; |
| --- | --- |

b)

infliacija nėra atskirai identifikuojama ir patikimai įvertinama, ji negali būti apibrėžiama kaip rizika arba finansinės priemonės dalis, nebent įvykdomi c punkto reikalavimai;

| c) | sutartyje nustatyta pripažintos su infliacija susietos obligacijos pinigų srautų infliacijos dalis (laikant, kad nėra reikalavimo atskirai apskaityti įterptąją išvestinę finansinę priemonę) atskirai identifikuojama ir patikimai įvertinama tol, kol infliacijos dalis nedaro įtakos kitiems priemonės pinigų srautams. |
| --- | --- |

c)

sutartyje nustatyta pripažintos su infliacija susietos obligacijos pinigų srautų infliacijos dalis (laikant, kad nėra reikalavimo atskirai apskaityti įterptąją išvestinę finansinę priemonę) atskirai identifikuojama ir patikimai įvertinama tol, kol infliacijos dalis nedaro įtakos kitiems priemonės pinigų srautams.

Apsidraudimo apskaita (85–102 straipsniai)

Apsidraudimo efektyvumo vertinimas

| 110ATN | 74 straipsnio a punkte leidžiama ūkio subjektui atskirti pasirinkimo sandorio vidinę vertę ir laiko vertę, o kaip apsidraudimo priemonę apibrėžti tik pasirinkimo sandorio sutarties vidinės vertės pokytį. Toks apibrėžimas gali lemti apsidraudimo sandorius, kurie yra labai efektyvūs siekiant tarpusavyje užskaityti pinigų srautų, priskiriamų prognozuojamo sandorio apdraustajai vienpusei rizikai, pokyčius, jei prognozuojamo sandorio ir apsidraudimo priemonės pagrindinės sąlygos sutampa. |
| --- | --- |

110ATN

74 straipsnio a punkte leidžiama ūkio subjektui atskirti pasirinkimo sandorio vidinę vertę ir laiko vertę, o kaip apsidraudimo priemonę apibrėžti tik pasirinkimo sandorio sutarties vidinės vertės pokytį. Toks apibrėžimas gali lemti apsidraudimo sandorius, kurie yra labai efektyvūs siekiant tarpusavyje užskaityti pinigų srautų, priskiriamų prognozuojamo sandorio apdraustajai vienpusei rizikai, pokyčius, jei prognozuojamo sandorio ir apsidraudimo priemonės pagrindinės sąlygos sutampa.

| 110BTN | Jeigu ūkio subjektas visą nusipirktą pasirinkimo sandorį apibrėžia kaip apsidraudimo nuo vienpusės rizikos, atsirandančios dėl prognozuojamo sandorio, priemonę, apsidraudimo sandoriai nebus labai efektyvūs. Taip yra todėl, kad už pasirinkimo sandorį sumokėta premija apima laiko vertę, o, kaip nustatyta 99BATN straipsnyje, apibrėžta vienpusė rizika neapima pasirinkimo sandorio laiko vertės. Todėl šiuo atveju pinigų srautų, susijusių su sumokėtos pasirinkimo sandorio premijos laiko verte, ir apibrėžtos apdraustos rizikos užskaitos nebus. |
| --- | --- |

110BTN

Jeigu ūkio subjektas visą nusipirktą pasirinkimo sandorį apibrėžia kaip apsidraudimo nuo vienpusės rizikos, atsirandančios dėl prognozuojamo sandorio, priemonę, apsidraudimo sandoriai nebus labai efektyvūs. Taip yra todėl, kad už pasirinkimo sandorį sumokėta premija apima laiko vertę, o, kaip nustatyta 99BATN straipsnyje, apibrėžta vienpusė rizika neapima pasirinkimo sandorio laiko vertės. Todėl šiuo atveju pinigų srautų, susijusių su sumokėtos pasirinkimo sandorio premijos laiko verte, ir apibrėžtos apdraustos rizikos užskaitos nebus.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 16.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/10

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. liepos 16 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. C 29/04 (ex N 328/03), kurią Italija suteikti Vilasor cukraus rafinavimo įmonei, priklausančiai „Sadam ISZ“

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3531)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(2009/704/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtą straipsnį ir atsižvelgusi į pateiktas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003 m. liepos 22 d. raštu Italija pranešė Komisijai apie pagalbą Vilasoro cukraus rafinavimo įmonei, priklausančiai įmonei „Sadam ISZ“. 2003 m. Rugsėjo 19 d. ir 2004 m. kovo 30 d. raštais Italija pateikė Komisijai papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. liepos 22 d. raštu Italija pranešė Komisijai apie pagalbą Vilasoro cukraus rafinavimo įmonei, priklausančiai įmonei „Sadam ISZ“. 2003 m. Rugsėjo 19 d. ir 2004 m. kovo 30 d. raštais Italija pateikė Komisijai papildomos informacijos.

| (2) | 2004 m. rugsėjo 8 d. raštu Komisija pranešė Italijai apie sprendimą pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl minėtos pagalbos. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. rugsėjo 8 d. raštu Komisija pranešė Italijai apie sprendimą pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl minėtos pagalbos.

| (3) | 2004 m. spalio 13 d. ir 2005 m. balandžio 7 d. raštuose Italija Komisijai pateikė Italijos valdžios institucijų pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. spalio 13 d. ir 2005 m. balandžio 7 d. raštuose Italija Komisijai pateikė Italijos valdžios institucijų pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (1). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šios pagalbos. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (1). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šios pagalbos.

| (5) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo pastabų šiuo klausimu. Ji persiuntė jas Italijai, kad ši galėtų jas pakomentuoti ir gavo atsakymą, pateiktą 2005 m. gegužės 18 d. rašte. |
| --- | --- |

(5)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo pastabų šiuo klausimu. Ji persiuntė jas Italijai, kad ši galėtų jas pakomentuoti ir gavo atsakymą, pateiktą 2005 m. gegužės 18 d. rašte.

| (6) | 2008 m. sausio 31 d. ir 2008 m. balandžio 14 d. raštais Italijos valdžios institucijos Komisijai pateikė 2007 m. kovo 29 d. rašte prašomą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. sausio 31 d. ir 2008 m. balandžio 14 d. raštais Italijos valdžios institucijos Komisijai pateikė 2007 m. kovo 29 d. rašte prašomą pateikti informaciją.

II.   APRAŠYMAS

| (7) | Pagalbos gavėja – Vilasoro cukraus rafinavimo įmonė, priklausanti „Sadam ISZ“, – vienintelė vienoje didžiausių Viduržemio jūros salų Sardinijoje esanti cukrinių runkelių perdirbimo įmonė. |
| --- | --- |

(7)

Pagalbos gavėja – Vilasoro cukraus rafinavimo įmonė, priklausanti „Sadam ISZ“, – vienintelė vienoje didžiausių Viduržemio jūros salų Sardinijoje esanti cukrinių runkelių perdirbimo įmonė.

| (8) | Italijos valdžios institucijos šiai gamyklai suteikė 3,5 mln. EUR, skirtų kompensuoti dalį nuostolių, patirtų sumažėjus cukraus gamybai dėl to, kad dėl 2001–2002 m. kilusios sausros cukrinių runkelių pristatyta mažiau. |
| --- | --- |

(8)

Italijos valdžios institucijos šiai gamyklai suteikė 3,5 mln. EUR, skirtų kompensuoti dalį nuostolių, patirtų sumažėjus cukraus gamybai dėl to, kad dėl 2001–2002 m. kilusios sausros cukrinių runkelių pristatyta mažiau.

| (9) | Kompetentingos institucijos pateikė duomenis apie užaugintus runkelius, kurie parodo, kad regione runkelių užauginta mažiau, todėl taip pat mažiau jų pristatyta į cukraus gamyklą. Palyginti su 1998–2000 m. laikotarpiu, 2001 m. užauginta 39 % mažiau, o 2002 m. – 68 % mažiau (2). |
| --- | --- |

(9)

Kompetentingos institucijos pateikė duomenis apie užaugintus runkelius, kurie parodo, kad regione runkelių užauginta mažiau, todėl taip pat mažiau jų pristatyta į cukraus gamyklą. Palyginti su 1998–2000 m. laikotarpiu, 2001 m. užauginta 39 % mažiau, o 2002 m. – 68 % mažiau (2).

| (10) | Kompetentingos valdžios institucijos Vilasoro rafinavimo įmonės patirtus nuostolius apskaičiavo remdamosi įmonės 1998–2002 m. balansuose pateiktais duomenimis; nustatyta nuostolių suma 6 858 448 EUR (3). Naudotas nuostolių skaičiavimo būdas: institucijos paskaičiavo pastovių lyginamojo laikotarpio (1998–2000 m.) sąnaudų vienai tonai cukraus santykį su pastoviomis sąnaudomis tonai cukraus 2001 m. ir 2002 m. Pastoviomis sąnaudomis laikyta: išlaidos nuolatiniams darbuotojams, krovos darbams (trečiųjų šalių teiktos paslaugos ir sandėliavimo mokesčiai), bendrosios išlaidos, amortizacija ir finansinės išlaidos (4). Lyginamuoju laikotarpiu pastoviųjų sąnaudų poveikis produktui sudarė 166,61 EUR/t (5). 2001–2002 m. tokio pat skaičiavimo rezultatai: pastoviųjų sąnaudų poveikis produktui 2001 m. sudarė 287,95 EUR/t (6), o 2002 m. – 569,18 EUR (7). Didžiausias pastoviųjų sąnaudų poveikio dydis, lyginant su lyginamuoju laikotarpiu, gautas lyginamojo laikotarpio pastoviųjų sąnaudų poveikio dydį atimant iš 2001 m. ir 2002 m. lyginamojo laikotarpio pastoviųjų sąnaudų poveikio dydžio. 2001 m. rezultatas 121,34 EUR/t, o 2002 m. rezultatas 402,58 EUR/t (8). Norint paskaičiuoti bendrą patirtų nuostolių dydį, bendras 2001 m. ir 2002 m. pagaminto cukraus kiekis padaugintas iš pirmiau nurodyto indekso. Nustatyta 2001 m. patirtų nuostolių dydis – 2 427 278 EUR, 2002 m. – 4 431 170 EUR (9), t.y. iš viso 6 858 448 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Kompetentingos valdžios institucijos Vilasoro rafinavimo įmonės patirtus nuostolius apskaičiavo remdamosi įmonės 1998–2002 m. balansuose pateiktais duomenimis; nustatyta nuostolių suma 6 858 448 EUR (3). Naudotas nuostolių skaičiavimo būdas: institucijos paskaičiavo pastovių lyginamojo laikotarpio (1998–2000 m.) sąnaudų vienai tonai cukraus santykį su pastoviomis sąnaudomis tonai cukraus 2001 m. ir 2002 m. Pastoviomis sąnaudomis laikyta: išlaidos nuolatiniams darbuotojams, krovos darbams (trečiųjų šalių teiktos paslaugos ir sandėliavimo mokesčiai), bendrosios išlaidos, amortizacija ir finansinės išlaidos (4). Lyginamuoju laikotarpiu pastoviųjų sąnaudų poveikis produktui sudarė 166,61 EUR/t (5). 2001–2002 m. tokio pat skaičiavimo rezultatai: pastoviųjų sąnaudų poveikis produktui 2001 m. sudarė 287,95 EUR/t (6), o 2002 m. – 569,18 EUR (7). Didžiausias pastoviųjų sąnaudų poveikio dydis, lyginant su lyginamuoju laikotarpiu, gautas lyginamojo laikotarpio pastoviųjų sąnaudų poveikio dydį atimant iš 2001 m. ir 2002 m. lyginamojo laikotarpio pastoviųjų sąnaudų poveikio dydžio. 2001 m. rezultatas 121,34 EUR/t, o 2002 m. rezultatas 402,58 EUR/t (8). Norint paskaičiuoti bendrą patirtų nuostolių dydį, bendras 2001 m. ir 2002 m. pagaminto cukraus kiekis padaugintas iš pirmiau nurodyto indekso. Nustatyta 2001 m. patirtų nuostolių dydis – 2 427 278 EUR, 2002 m. – 4 431 170 EUR (9), t.y. iš viso 6 858 448 EUR.

| (11) | Todėl Italijos institucijų skirta 3,5 mln. suma sudarė 51 % patirtų nuostolių. Italijos institucijos paaiškino, kad pagalbos suma nustatyta atsižvelgiant į biudžeto galimybes. |
| --- | --- |

(11)

Todėl Italijos institucijų skirta 3,5 mln. suma sudarė 51 % patirtų nuostolių. Italijos institucijos paaiškino, kad pagalbos suma nustatyta atsižvelgiant į biudžeto galimybes.

| (12) | Ši pagalba neteikiama kartu su kitokia pagalba. |
| --- | --- |

(12)

Ši pagalba neteikiama kartu su kitokia pagalba.

| (13) | Norėdamos įrodyti, kad 2001–2002 m. saloje sausra buvo išskirtinė, Italijos institucijos pateikė dokumentus, kuriuose nurodyti Sardinijos regioninės agrometeorologijos tarnybos (ital. SAR) (10) parengti paskutiniųjų dešimties metų meteorologiniai duomenys. Šie duomenys parodo, pavyzdžiui, sausros trukmę, vandens atsargų lygį, taip pat pateikiami duomenys apie 2001–2002 m. Sardinijos agroklimatinę padėtį. |
| --- | --- |

(13)

Norėdamos įrodyti, kad 2001–2002 m. saloje sausra buvo išskirtinė, Italijos institucijos pateikė dokumentus, kuriuose nurodyti Sardinijos regioninės agrometeorologijos tarnybos (ital. SAR) (10) parengti paskutiniųjų dešimties metų meteorologiniai duomenys. Šie duomenys parodo, pavyzdžiui, sausros trukmę, vandens atsargų lygį, taip pat pateikiami duomenys apie 2001–2002 m. Sardinijos agroklimatinę padėtį.

| (14) | Be to, Italijos institucijos nurodė, kad pagalba cukriniams runkeliams auginti buvo skirta keletą kartų. 1990–2002 m. laikotarpiu pagalba buvo skirta 1995, 2000, 2001 ir 2002 m. |
| --- | --- |

(14)

Be to, Italijos institucijos nurodė, kad pagalba cukriniams runkeliams auginti buvo skirta keletą kartų. 1990–2002 m. laikotarpiu pagalba buvo skirta 1995, 2000, 2001 ir 2002 m.

| (15) | Italijos institucijų manymu, pagalba su bendrąja rinka suderinama pagal Bendrijos 2000–2006 m. valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui gairių (11) (toliau – Gairės) 11.3.1 punktą, nes, pasak institucijų, ji skirta cukraus rafinavimo įmonės dėl gaivalinei nelaimei prilyginamų oro sąlygų, dėl kurių užauginta mažiau cukrinių runkelių, patirtiems nuostoliams kompensuoti. |
| --- | --- |

(15)

Italijos institucijų manymu, pagalba su bendrąja rinka suderinama pagal Bendrijos 2000–2006 m. valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui gairių (11) (toliau – Gairės) 11.3.1 punktą, nes, pasak institucijų, ji skirta cukraus rafinavimo įmonės dėl gaivalinei nelaimei prilyginamų oro sąlygų, dėl kurių užauginta mažiau cukrinių runkelių, patirtiems nuostoliams kompensuoti.

| (16) | Italijos institucijų teigimu, toks aiškinimas atitinka Komisijos praktiką šioje srityje (12), kai egzistuoja glaudus pirminės žemės ūkio produktų gamybos ir tokių produktų perdirbimo ryšys, ypač tais atvejais, kai atitinkama žemės ūkio produktų perdirbimo įmonė neturi kitų būdų apsirūpinti žaliava. |
| --- | --- |

(16)

Italijos institucijų teigimu, toks aiškinimas atitinka Komisijos praktiką šioje srityje (12), kai egzistuoja glaudus pirminės žemės ūkio produktų gamybos ir tokių produktų perdirbimo ryšys, ypač tais atvejais, kai atitinkama žemės ūkio produktų perdirbimo įmonė neturi kitų būdų apsirūpinti žaliava.

| (17) | Atsižvelgdamos į tai Italijos valdžios institucijos teigė, kad cukraus gamybos iš cukrinių runkelių sektoriuje žemės ūkio ir pramonės aspektai glaudžiai susiję ir priklauso vienas nuo kito. Cukrinių runkelių perdirbimo įmonės egzistavimas priklauso nuo to, ar yra tinkamas „aprūpinimo regionas“; ir Vilasoro perdirbimo įmonė užsiima išimtinai šioje saloje esančiame aprūpinimo regione užaugintų cukrinių runkelių perdirbimu. Italijos valdžios institucijų teigimu, dėl fiziologinių savybių Viduržemio jūros baseine užaugintų cukrinių runkelių derlius turi būti nuimamas per labai trumpą laiką, kai cukraus kiekis juose yra didžiausiais, ir runkeliai greitai (per 36 val. po derliaus nuėmimo) nuvežami į perdirbimo įmonę, kitaip sumažėtų juose esančio cukraus kiekis ir į juos įsimestų grybelis, dėl kurio cukriniai runkeliai taptų netinkami naudoti. Dėl šios priežasties aprūpinimo regionai paprastai yra 80–100 km spinduliu nuo perdirbimo įmonių, o derliaus nuėmimas ir perdirbimas trunka labai trumpai. Artimiausias Vilasoro cukraus gamyklos tiekimo šaltinis yra žemyninėje Italijoje, nuo gamyklos nutolęs 250 km atstumu, iš kurių 180 km įveikiami jūra. |
| --- | --- |

(17)

Atsižvelgdamos į tai Italijos valdžios institucijos teigė, kad cukraus gamybos iš cukrinių runkelių sektoriuje žemės ūkio ir pramonės aspektai glaudžiai susiję ir priklauso vienas nuo kito. Cukrinių runkelių perdirbimo įmonės egzistavimas priklauso nuo to, ar yra tinkamas „aprūpinimo regionas“; ir Vilasoro perdirbimo įmonė užsiima išimtinai šioje saloje esančiame aprūpinimo regione užaugintų cukrinių runkelių perdirbimu. Italijos valdžios institucijų teigimu, dėl fiziologinių savybių Viduržemio jūros baseine užaugintų cukrinių runkelių derlius turi būti nuimamas per labai trumpą laiką, kai cukraus kiekis juose yra didžiausiais, ir runkeliai greitai (per 36 val. po derliaus nuėmimo) nuvežami į perdirbimo įmonę, kitaip sumažėtų juose esančio cukraus kiekis ir į juos įsimestų grybelis, dėl kurio cukriniai runkeliai taptų netinkami naudoti. Dėl šios priežasties aprūpinimo regionai paprastai yra 80–100 km spinduliu nuo perdirbimo įmonių, o derliaus nuėmimas ir perdirbimas trunka labai trumpai. Artimiausias Vilasoro cukraus gamyklos tiekimo šaltinis yra žemyninėje Italijoje, nuo gamyklos nutolęs 250 km atstumu, iš kurių 180 km įveikiami jūra.

| (18) | Italijos valdžios institucijos pažymėjo, kad cukraus gamyba Bendrijos mastu reguliuojama taikant bendrą cukraus sektoriaus rinkos organizavimą (cukraus BRO reglamentas) (13). Jame nustatyta, kad rafinavimo įmonės su aprūpinimo regiono runkelių augintojais turi sudaryti sutartis dėl valstybės joms suteiktų cukraus gamybos kvotų „A + B“, kurios leistų gauti pagal BRO nustatytą kainą ir pajamas. Viršijant „A + B“ kvotas pagamintam cukrui vidinės paramos priemonės negali būti taikomos, tokiu cukrumi taip pat negalima laisvai prekiauti bendrojoje rinkoje. Todėl rafinavimo įmonių sudaromose auginimo sutartyse su žaliavą tiekiančiais ūkiais paprastai nustatomas auginimo plotas, kuriame užaugintas kiekis neviršytų valstybės rafinavimo įmonei skirtų „A + B“ kvotų. Atsižvelgiant į tai, rafinavimo įmonei kiltų sunkumų apsirūpinti žaliava ne iš savo aprūpinimo runkeliais regiono, nes ne pagal augimo sutartis užauginamų, perdirbti tinkamų runkelių kiekis ribotas, taip pat todėl, kad cukraus perdirbimo įmonės turi pasirašyti tiekimo sutartis. Be to, Viduržemio jūros baseine alternatyvūs aprūpinimo runkeliais regionai turi būti pakankamai arti, kad būtų užtikrintas tinkamos naudoti produkcijos tiekimas. |
| --- | --- |

(18)

Italijos valdžios institucijos pažymėjo, kad cukraus gamyba Bendrijos mastu reguliuojama taikant bendrą cukraus sektoriaus rinkos organizavimą (cukraus BRO reglamentas) (13). Jame nustatyta, kad rafinavimo įmonės su aprūpinimo regiono runkelių augintojais turi sudaryti sutartis dėl valstybės joms suteiktų cukraus gamybos kvotų „A + B“, kurios leistų gauti pagal BRO nustatytą kainą ir pajamas. Viršijant „A + B“ kvotas pagamintam cukrui vidinės paramos priemonės negali būti taikomos, tokiu cukrumi taip pat negalima laisvai prekiauti bendrojoje rinkoje. Todėl rafinavimo įmonių sudaromose auginimo sutartyse su žaliavą tiekiančiais ūkiais paprastai nustatomas auginimo plotas, kuriame užaugintas kiekis neviršytų valstybės rafinavimo įmonei skirtų „A + B“ kvotų. Atsižvelgiant į tai, rafinavimo įmonei kiltų sunkumų apsirūpinti žaliava ne iš savo aprūpinimo runkeliais regiono, nes ne pagal augimo sutartis užauginamų, perdirbti tinkamų runkelių kiekis ribotas, taip pat todėl, kad cukraus perdirbimo įmonės turi pasirašyti tiekimo sutartis. Be to, Viduržemio jūros baseine alternatyvūs aprūpinimo runkeliais regionai turi būti pakankamai arti, kad būtų užtikrintas tinkamos naudoti produkcijos tiekimas.

| (19) | Italijos valdžios institucijos taip pat norėjo įvertinti galimybę Vilasoro įmonei perdirbti tinkamos žaliavos rasti kitur, tačiau žemyninėje Italijos dalyje esančios auginimo vietovės taip nutolusios, kad runkelius vežti visiškai neekonomiška, be to, žaliava į gamyklą būtų pristatyta nebetinkamos naudoti būklės. |
| --- | --- |

(19)

Italijos valdžios institucijos taip pat norėjo įvertinti galimybę Vilasoro įmonei perdirbti tinkamos žaliavos rasti kitur, tačiau žemyninėje Italijos dalyje esančios auginimo vietovės taip nutolusios, kad runkelius vežti visiškai neekonomiška, be to, žaliava į gamyklą būtų pristatyta nebetinkamos naudoti būklės.

| (20) | Italijos valdžios institucijos Komisijai pateikė terminų ir runkelių atvežimo iš žemyninėje Italijos dalyje esančio „alternatyvaus“ regiono modeliavimo duomenis. Runkelių atvežimas į Sardiniją nuo pakrovimo užtruktų apie 2,5 dienos. Kadangi runkeliai būtinai turi būti perdirbti per 36 valandas (1,5 d.) nuo derliaus nuėmimo, jie būtų pristatyti jau nebetinkami naudoti. Tokios operacijos kaina pagal kompetentingų institucijų skaičiavimus abiems laikotarpiams sudarytų apie 10 188 000 EUR. |
| --- | --- |

(20)

Italijos valdžios institucijos Komisijai pateikė terminų ir runkelių atvežimo iš žemyninėje Italijos dalyje esančio „alternatyvaus“ regiono modeliavimo duomenis. Runkelių atvežimas į Sardiniją nuo pakrovimo užtruktų apie 2,5 dienos. Kadangi runkeliai būtinai turi būti perdirbti per 36 valandas (1,5 d.) nuo derliaus nuėmimo, jie būtų pristatyti jau nebetinkami naudoti. Tokios operacijos kaina pagal kompetentingų institucijų skaičiavimus abiems laikotarpiams sudarytų apie 10 188 000 EUR.

| (21) | Dėl specifinio sausros pobūdžio ir su juo susijusios Sardinijoje taikomos vandens naudojimo politikos Italijos valdžios institucijos nurodė, kad 1995 m. paskelbta krizė dėl vandens trūkumo ir kad paskirtas specialus komisaras (ital. Commissario Governativo per l'Emergenza Idrica), turintis specialius įgaliojimus valdyti vandens išteklius, taip pat atlikti skubius infrastruktūros darbus. |
| --- | --- |

(21)

Dėl specifinio sausros pobūdžio ir su juo susijusios Sardinijoje taikomos vandens naudojimo politikos Italijos valdžios institucijos nurodė, kad 1995 m. paskelbta krizė dėl vandens trūkumo ir kad paskirtas specialus komisaras (ital. Commissario Governativo per l'Emergenza Idrica), turintis specialius įgaliojimus valdyti vandens išteklius, taip pat atlikti skubius infrastruktūros darbus.

| (22) | Italijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad 2002–2006 m. Sardinijos regioniniame plėtros plane buvo nustatytos konkrečios runkelių auginimui skirtos priemonės. Tokios priemonės: žemės ūkio sklypų vandens sistemos sutvarkymas, ūkių drėkinimo įrenginių ir įrangos įsigijimas, naujesnės technikos naudojimas, tręšimo ir augalų apsaugai skirtos technikos naudojimas. |
| --- | --- |

(22)

Italijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad 2002–2006 m. Sardinijos regioniniame plėtros plane buvo nustatytos konkrečios runkelių auginimui skirtos priemonės. Tokios priemonės: žemės ūkio sklypų vandens sistemos sutvarkymas, ūkių drėkinimo įrenginių ir įrangos įsigijimas, naujesnės technikos naudojimas, tręšimo ir augalų apsaugai skirtos technikos naudojimas.

III.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA

| (23) | Komisija EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pradėjo todėl, kad suabejojo priemonės suderinamumu su Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatomis, pagal kurias pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti yra suderinama su bendrąja rinka. Komisija 87 straipsnio 2 dalies b punkte pateiktas sąvokas „gaivalinės nelaimės“ ir „ypatingi įvykiai“ aiškina siaurai, nes jos sudaro išimtį iš bendrojo valstybės pagalbos nesuderinamumo su bendrąja rinka principo, nustatyto EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Iki šiol Komisija pripažino, kad gaivalinėmis nelaimėmis gali būti laikomi žemės drebėjimai, lavinos, nuošliaužos ir potvyniai. |
| --- | --- |

(23)

Komisija EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pradėjo todėl, kad suabejojo priemonės suderinamumu su Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatomis, pagal kurias pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti yra suderinama su bendrąja rinka. Komisija 87 straipsnio 2 dalies b punkte pateiktas sąvokas „gaivalinės nelaimės“ ir „ypatingi įvykiai“ aiškina siaurai, nes jos sudaro išimtį iš bendrojo valstybės pagalbos nesuderinamumo su bendrąja rinka principo, nustatyto EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Iki šiol Komisija pripažino, kad gaivalinėmis nelaimėmis gali būti laikomi žemės drebėjimai, lavinos, nuošliaužos ir potvyniai.

| (24) | Komisija nuosekliai laikosi nuomonės, kad nepalankios oro sąlygos, kaip antai: šaltis, kruša, ledas, lietus arba sausra, negali būti laikomos gaivalinėmis nelaimėmis, kaip apibrėžta 87 straipsnio 2 dalies b punkte. Vis dėlto, kadangi šie reiškiniai žemės ūkio produkcijai ir ūkio gamybos priemonėms gali padaryti žalos, Komisija sutiko, kad tokie įvykiai gali būti laikomi gaivalinėmis nelaimėmis, kai padarytos žalos dydis pasiekia tam tikrą ribą, kuri yra 20 % įprastos produkcijos mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir 30 % kitose vietovėse. Gairių (14) 11.3 punkte nustatyta, kad pagalba dėl nepalankių oro sąlygų patirtai žalai kompensuoti gali būti skiriama tik ūkininkams ir augintojų organizacijoms, kurioms ūkininkai priklauso. Komisijos manymu, 11.3 punkte minima pagalba laikytina suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, jei ji atitinka tam tikras sąlygas. |
| --- | --- |

(24)

Komisija nuosekliai laikosi nuomonės, kad nepalankios oro sąlygos, kaip antai: šaltis, kruša, ledas, lietus arba sausra, negali būti laikomos gaivalinėmis nelaimėmis, kaip apibrėžta 87 straipsnio 2 dalies b punkte. Vis dėlto, kadangi šie reiškiniai žemės ūkio produkcijai ir ūkio gamybos priemonėms gali padaryti žalos, Komisija sutiko, kad tokie įvykiai gali būti laikomi gaivalinėmis nelaimėmis, kai padarytos žalos dydis pasiekia tam tikrą ribą, kuri yra 20 % įprastos produkcijos mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir 30 % kitose vietovėse. Gairių (14) 11.3 punkte nustatyta, kad pagalba dėl nepalankių oro sąlygų patirtai žalai kompensuoti gali būti skiriama tik ūkininkams ir augintojų organizacijoms, kurioms ūkininkai priklauso. Komisijos manymu, 11.3 punkte minima pagalba laikytina suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, jei ji atitinka tam tikras sąlygas.

| (25) | Komisija nuosekliai laikosi nuomonės, kad Gairių 11.3 punkto nuostatos žemės ūkio produkciją perdirbančioms pramonės įmonėms netaikytinos, nes jos nuomone, šios įmonės gali pakankamai lanksčiai organizuoti savo tiekimą. Akivaizdu, kad dėl to gali išaugti papildomos išlaidos žaliavoms ir (arba) sumažėti rentabilumas, bet tuo negalima pateisinti taisyklių, galiojančių žemės ūkio produkcijos gamybai, tiesioginio taikymo. |
| --- | --- |

(25)

Komisija nuosekliai laikosi nuomonės, kad Gairių 11.3 punkto nuostatos žemės ūkio produkciją perdirbančioms pramonės įmonėms netaikytinos, nes jos nuomone, šios įmonės gali pakankamai lanksčiai organizuoti savo tiekimą. Akivaizdu, kad dėl to gali išaugti papildomos išlaidos žaliavoms ir (arba) sumažėti rentabilumas, bet tuo negalima pateisinti taisyklių, galiojančių žemės ūkio produkcijos gamybai, tiesioginio taikymo.

| (26) | Kadangi Italijos valdžios institucijos tyrimui bei galimam leidimui teikti pagalbą kito teisinio pagrindo nepasiūlė, šiame tyrimo etape Komisija negali atmesti galimybės, kad numatyta pagalba yra pagalba veiklai, kitaip tariant, pagalba, kuria siekiama padengti įmonės išlaidas, kurias ji paprastai būtų patyrusi kaip įprastines valdymo ar su įprastine veikla susijusias išlaidas. |
| --- | --- |

(26)

Kadangi Italijos valdžios institucijos tyrimui bei galimam leidimui teikti pagalbą kito teisinio pagrindo nepasiūlė, šiame tyrimo etape Komisija negali atmesti galimybės, kad numatyta pagalba yra pagalba veiklai, kitaip tariant, pagalba, kuria siekiama padengti įmonės išlaidas, kurias ji paprastai būtų patyrusi kaip įprastines valdymo ar su įprastine veikla susijusias išlaidas.

| (27) | Be to, Italijos valdžios institucijų pateikti duomenys ir Komisijos turimi duomenys rodo, kad dėl šios įmonės rentabilumo sumažėjimo įmonei „Sadam ISZ“ ir įmonėms „SAM“ (15) ir „FINBIETICOLA Spa“ (16), kurioms ji tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso, didesnių sunkumų nebūtų kilę. |
| --- | --- |

(27)

Be to, Italijos valdžios institucijų pateikti duomenys ir Komisijos turimi duomenys rodo, kad dėl šios įmonės rentabilumo sumažėjimo įmonei „Sadam ISZ“ ir įmonėms „SAM“ (15) ir „FINBIETICOLA Spa“ (16), kurioms ji tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso, didesnių sunkumų nebūtų kilę.

| (28) | Galiausiai, net jei Gairių 11.3 punkte nustatytą nuostolių atlyginimo principą būtų galima laikyti taikytinu įmonei „Sadam ISZ“ (šiame tyrimo etape to padaryti negalima), laikotarpis, kurį Italijos valdžios institucijos ėmė skaičiuodamos pagalbos dydį, būtų buvęs neteisingas. |
| --- | --- |

(28)

Galiausiai, net jei Gairių 11.3 punkte nustatytą nuostolių atlyginimo principą būtų galima laikyti taikytinu įmonei „Sadam ISZ“ (šiame tyrimo etape to padaryti negalima), laikotarpis, kurį Italijos valdžios institucijos ėmė skaičiuodamos pagalbos dydį, būtų buvęs neteisingas.

IV.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (29) | Pradėjus procedūrą, Komisija gavo įmonės „Sadam ISZ“ (17), Sardinijos regiono pirmininko (18) ir įmonės „Brumar Srl“ (19) pastabas. |
| --- | --- |

(29)

Pradėjus procedūrą, Komisija gavo įmonės „Sadam ISZ“ (17), Sardinijos regiono pirmininko (18) ir įmonės „Brumar Srl“ (19) pastabas.

| (30) | Įmonė „Sadam ISZ“ pastabose išreiškė motyvus, pateiktus rašto pradėti oficialią tyrimo procedūrą 12–36 punktuose, kuriais rėmėsi Italijos valdžios institucijos, svarstydamos galimybę skirti pagalbą: tai, kad sausra buvo išskirtinė; tai, kad dėl specifinio cukraus rinkos organizavimo žaliava neįmanoma apsirūpinti iš kitų regionų; tai, kad žaliavos neįmanoma tinkamai atvežti, nes rafinavimo įmonė yra saloje; tai, kad cukraus gamybos sektorius svarbus salos ekonomikai. Ji taip pat pateikė duomenis apie tai, kaip keitėsi įmonės „Sadam ISZ“, šiuo metu valdomos tik „Eridania Sadam“ grupės, savininkai. 2003 m. gruodžio mėnesį pasitraukus įmonei „Sviluppo Italia SpA“, „Finbieticola“ turėta akcijų dalis 2004 m. spalio mėnesį taip pat atiteko grupei „Eridania Sadam“. „Sadam ISZ“ pateikė su įvairiomis įmonėmis ir valdžios institucijomis sudarytos sutarties, kuria siekiama užtikrinti cukrinių runkelių auginimo Sardinijoje tęstinumą, kopiją. Tuo remiantis, Sardinijos regionas įsipareigojo imtis visų priemonių, būtinų atnaujinti investicijas į cukrinių runkelių sektorių, t. y. valdyti vandens išteklius ir su kuo skubiau kreiptis į Komisiją dėl leidimo suteikti minėtą 3,5 mln. EUR pagalbą, skirtą dėl sausros patirtiems nuostoliams kompensuoti. |
| --- | --- |

(30)

Įmonė „Sadam ISZ“ pastabose išreiškė motyvus, pateiktus rašto pradėti oficialią tyrimo procedūrą 12–36 punktuose, kuriais rėmėsi Italijos valdžios institucijos, svarstydamos galimybę skirti pagalbą: tai, kad sausra buvo išskirtinė; tai, kad dėl specifinio cukraus rinkos organizavimo žaliava neįmanoma apsirūpinti iš kitų regionų; tai, kad žaliavos neįmanoma tinkamai atvežti, nes rafinavimo įmonė yra saloje; tai, kad cukraus gamybos sektorius svarbus salos ekonomikai. Ji taip pat pateikė duomenis apie tai, kaip keitėsi įmonės „Sadam ISZ“, šiuo metu valdomos tik „Eridania Sadam“ grupės, savininkai. 2003 m. gruodžio mėnesį pasitraukus įmonei „Sviluppo Italia SpA“, „Finbieticola“ turėta akcijų dalis 2004 m. spalio mėnesį taip pat atiteko grupei „Eridania Sadam“. „Sadam ISZ“ pateikė su įvairiomis įmonėmis ir valdžios institucijomis sudarytos sutarties, kuria siekiama užtikrinti cukrinių runkelių auginimo Sardinijoje tęstinumą, kopiją. Tuo remiantis, Sardinijos regionas įsipareigojo imtis visų priemonių, būtinų atnaujinti investicijas į cukrinių runkelių sektorių, t. y. valdyti vandens išteklius ir su kuo skubiau kreiptis į Komisiją dėl leidimo suteikti minėtą 3,5 mln. EUR pagalbą, skirtą dėl sausros patirtiems nuostoliams kompensuoti.

| (31) | „Sadam ISZ“ manymu, jos produkcija pokyčiams Europos rinkoje visiškai neturėjo įtakos, nes ji užima tik 0,2 % rinkos, taip pat todėl, kad 98 % jos produkcijos skirti Sardinijos rinkai ir tenkina apie 50 % rinkos poreikių, o „Eridania Sadam“ grupė pagamina 35 % Italijos cukraus, tai sudaro 1,7 % Europos cukraus, taip pat jai priklauso 23 % Italijos rinkos, tai sudaro 2,15 % Europos rinkos. |
| --- | --- |

(31)

„Sadam ISZ“ manymu, jos produkcija pokyčiams Europos rinkoje visiškai neturėjo įtakos, nes ji užima tik 0,2 % rinkos, taip pat todėl, kad 98 % jos produkcijos skirti Sardinijos rinkai ir tenkina apie 50 % rinkos poreikių, o „Eridania Sadam“ grupė pagamina 35 % Italijos cukraus, tai sudaro 1,7 % Europos cukraus, taip pat jai priklauso 23 % Italijos rinkos, tai sudaro 2,15 % Europos rinkos.

| (32) | Sardinijos regiono pirmininkas pažymėjo, kad 2001–2002 m. sausra buvo išskirtinė ir jokiu būdu negali būti ateityje, kitokiose situacijose taikytinas precedentas. Regiono pirmininkas pabrėžė, kad vienintelės rafinavimo įmonės uždarymas turėtų neigiamų pasekmių salos ekonomikai, kadangi cukrinių runkelių auginimas yra svarbus Sardinijos ūkio sektorius – cukrinius runkelius augina 1 300 ūkių, kuriuose dirba apie 5 000 žmonių, rafinavimo įmonėje dirba 83 nuolatiniai darbuotojai ir apie 200 sezoninių darbuotojų, neskaičiuojant šios ūkio šakos sukurtų darbo vietų (tretieji asmenys, atsakingi už runkelių auginimą ir derliaus nuėmimą, vežėjai, patalpų priežiūra užsiimančios įmonės). Šis sektorius taip pat svarbus racionaliai tvarkant žemės ūkio produktų gamybą kaip visumą, nes ši kultūra labai svarbi vykdant sėjomainą. Regiono pirmininkas priminė, kad regiono administracija cukrinių runkelių sektoriui skiria daug dėmesio ir įsipareigojo šį sektorių išsaugoti. |
| --- | --- |

(32)

Sardinijos regiono pirmininkas pažymėjo, kad 2001–2002 m. sausra buvo išskirtinė ir jokiu būdu negali būti ateityje, kitokiose situacijose taikytinas precedentas. Regiono pirmininkas pabrėžė, kad vienintelės rafinavimo įmonės uždarymas turėtų neigiamų pasekmių salos ekonomikai, kadangi cukrinių runkelių auginimas yra svarbus Sardinijos ūkio sektorius – cukrinius runkelius augina 1 300 ūkių, kuriuose dirba apie 5 000 žmonių, rafinavimo įmonėje dirba 83 nuolatiniai darbuotojai ir apie 200 sezoninių darbuotojų, neskaičiuojant šios ūkio šakos sukurtų darbo vietų (tretieji asmenys, atsakingi už runkelių auginimą ir derliaus nuėmimą, vežėjai, patalpų priežiūra užsiimančios įmonės). Šis sektorius taip pat svarbus racionaliai tvarkant žemės ūkio produktų gamybą kaip visumą, nes ši kultūra labai svarbi vykdant sėjomainą. Regiono pirmininkas priminė, kad regiono administracija cukrinių runkelių sektoriui skiria daug dėmesio ir įsipareigojo šį sektorių išsaugoti.

| (33) | Įmonės „Brumar Srl“ teigimu, „Sadam“ cukraus rafinavimo įmonė nuostolių nepatyrė, nes turėjo galimybę cukraus nusipirkti Prancūzijoje, Vokietijoje ir Kroatijoje; nuo 2003 m. spalio 1 d. visos Italijos rafinavimo įmonės baltojo cukraus kainą padidino 50 EUR/t ir penkios Italijoje esančios cukraus rafinavimo įmonės uždirbo 80 mln. EUR grynojo pelno. Pasak „Brumar Srl“, didžiausia šio pelno dalis teko įmonei „Sadam“, nes ji Italijoje pagamina daugiausia cukraus. Išvadose „Brumar Srl“ teigia, kad pagalba turėtų būti suteikta cukrinių runkelių augintojams dėl sausros neužauginto derliaus nuostoliams atlyginti, taip pat perdirbimo įmonių nepasamdytiems darbininkams. |
| --- | --- |

(33)

Įmonės „Brumar Srl“ teigimu, „Sadam“ cukraus rafinavimo įmonė nuostolių nepatyrė, nes turėjo galimybę cukraus nusipirkti Prancūzijoje, Vokietijoje ir Kroatijoje; nuo 2003 m. spalio 1 d. visos Italijos rafinavimo įmonės baltojo cukraus kainą padidino 50 EUR/t ir penkios Italijoje esančios cukraus rafinavimo įmonės uždirbo 80 mln. EUR grynojo pelno. Pasak „Brumar Srl“, didžiausia šio pelno dalis teko įmonei „Sadam“, nes ji Italijoje pagamina daugiausia cukraus. Išvadose „Brumar Srl“ teigia, kad pagalba turėtų būti suteikta cukrinių runkelių augintojams dėl sausros neužauginto derliaus nuostoliams atlyginti, taip pat perdirbimo įmonių nepasamdytiems darbininkams.

V.   ITALIJOS PASTABOS

| (34) | Pradėjus procedūrą Italijos valdžios institucijos pastabas atsiuntė 2004 m. spalio 13 d. ir 2005 m. balandžio 7 d. raštais, taip pat 2005 m. gegužės 17 d. raštu pateikė pastabas dėl įmonės „Brumar Srl“ rašto. |
| --- | --- |

(34)

Pradėjus procedūrą Italijos valdžios institucijos pastabas atsiuntė 2004 m. spalio 13 d. ir 2005 m. balandžio 7 d. raštais, taip pat 2005 m. gegužės 17 d. raštu pateikė pastabas dėl įmonės „Brumar Srl“ rašto.

| (35) | Italijos valdžios institucijos nesutiko su visoms įmonės „Brumar Srl“ pastabomis, teigdamos, kad šiuo atveju jos nereikšmingos, nes Vilasoro rafinavimo įmonė cukraus iš įmonės „Brumar Srl“ nurodytų šalių niekada neimportavo, didėjo viso Italijoje pagaminto cukraus kaina ir tai vyko 2003 prekybos metais, po metų, už kuriuos pagalba turėjo būti skirta, taip pat jos nesutiko su 2003 m. numanomo bendrai Italijos cukraus gamybos įmonių turėto pelno ir ypač „Eridania Sadam“ grupės pelno skaičiavimais. „Eridaina Sadam“ grupė, kuriai priklauso įmonė „Sadam ISZ“, 2003 m. pagamino 34 % Italijos cukraus. |
| --- | --- |

(35)

Italijos valdžios institucijos nesutiko su visoms įmonės „Brumar Srl“ pastabomis, teigdamos, kad šiuo atveju jos nereikšmingos, nes Vilasoro rafinavimo įmonė cukraus iš įmonės „Brumar Srl“ nurodytų šalių niekada neimportavo, didėjo viso Italijoje pagaminto cukraus kaina ir tai vyko 2003 prekybos metais, po metų, už kuriuos pagalba turėjo būti skirta, taip pat jos nesutiko su 2003 m. numanomo bendrai Italijos cukraus gamybos įmonių turėto pelno ir ypač „Eridania Sadam“ grupės pelno skaičiavimais. „Eridaina Sadam“ grupė, kuriai priklauso įmonė „Sadam ISZ“, 2003 m. pagamino 34 % Italijos cukraus.

| (36) | 2004 m. spalio 13 d. rašte Italijos valdžios institucijos pripažino, kad Komisija išsamiai pateikė visas bylos aplinkybes ir oficialios tyrimo procedūros pradėjimo parengiamuoju etapu pateiktus duomenis, t. y. nurodė teisinį pagrindą, kompensacinį siūlomos priemonės pobūdį, pagalbos skaičiavimo tvarką, leidimui teikti pagalbą svarbų teisinį pagrindą, tarpusavio ryšį tarp cukrinių runkelių sektoriaus žemės ūkio ir pramonės aspektų, taip pat tai, kad nėra galimybių apsirūpinti žaliava, skirta perdirbti Sardinijoje, iš kitų aprūpinimo regionų, minėto sektoriaus svarbą salos ekonomikai. |
| --- | --- |

(36)

2004 m. spalio 13 d. rašte Italijos valdžios institucijos pripažino, kad Komisija išsamiai pateikė visas bylos aplinkybes ir oficialios tyrimo procedūros pradėjimo parengiamuoju etapu pateiktus duomenis, t. y. nurodė teisinį pagrindą, kompensacinį siūlomos priemonės pobūdį, pagalbos skaičiavimo tvarką, leidimui teikti pagalbą svarbų teisinį pagrindą, tarpusavio ryšį tarp cukrinių runkelių sektoriaus žemės ūkio ir pramonės aspektų, taip pat tai, kad nėra galimybių apsirūpinti žaliava, skirta perdirbti Sardinijoje, iš kitų aprūpinimo regionų, minėto sektoriaus svarbą salos ekonomikai.

| (37) | Italijos valdžios institucijų manymu, pagalbos priemonė poveikio Bendrijos vidaus prekybai nedaro, nes jos poveikis tik regioninio pobūdžio: 98 % Vilasoro cukraus rafinavimo įmonės produkcijos parduodama vietos rinkoje, tad kitoms Bendrijos įmonėms kontinentinės Italijos ar Bendrijos, taip pat tarptautinėje rinkoje konkurencijos ji nesudaro. Italijos valdžios institucijos mano, kad Komisija, remdamasi dokumentu „Komunikato projektas. Naujos valstybės pagalbos, Bendrijos vidaus prekybai nedarančios didelio poveikio, gairės“, daugiau dėmesio turėtų skirti ekonominiam atitinkamos priemonės poveikiui, visų pirma atsižvelgdama į nedidelį jos poveikį prekybai. Anot Italijos valdžios institucijų, Komisijos teiginys (20), kad Italija cukraus gamyboje vaidina svarbų vaidmenį, turėtų būti susietas su tuo, kad Italija tėra ketvirta pagal dydį cukraus gamintoja Europoje, į tai atsižvelgiant, grupei „Eridania Sadam“ tenkanti Europos rinkos dalis buvo tik truputį daugiau nei 1,5 %, o „Sadam ISZ“ produkcija sudarė 0,06 % (2002 prekybos metų duomenys). |
| --- | --- |

(37)

Italijos valdžios institucijų manymu, pagalbos priemonė poveikio Bendrijos vidaus prekybai nedaro, nes jos poveikis tik regioninio pobūdžio: 98 % Vilasoro cukraus rafinavimo įmonės produkcijos parduodama vietos rinkoje, tad kitoms Bendrijos įmonėms kontinentinės Italijos ar Bendrijos, taip pat tarptautinėje rinkoje konkurencijos ji nesudaro. Italijos valdžios institucijos mano, kad Komisija, remdamasi dokumentu „Komunikato projektas. Naujos valstybės pagalbos, Bendrijos vidaus prekybai nedarančios didelio poveikio, gairės“, daugiau dėmesio turėtų skirti ekonominiam atitinkamos priemonės poveikiui, visų pirma atsižvelgdama į nedidelį jos poveikį prekybai. Anot Italijos valdžios institucijų, Komisijos teiginys (20), kad Italija cukraus gamyboje vaidina svarbų vaidmenį, turėtų būti susietas su tuo, kad Italija tėra ketvirta pagal dydį cukraus gamintoja Europoje, į tai atsižvelgiant, grupei „Eridania Sadam“ tenkanti Europos rinkos dalis buvo tik truputį daugiau nei 1,5 %, o „Sadam ISZ“ produkcija sudarė 0,06 % (2002 prekybos metų duomenys).

| (38) | Kaip teisinį pagrindą, kuriuo remiantis skiriama priemonė, Italijos valdžios institucijos nurodo keletą ankstesnių Komisijos sprendimų, kuriais Komisija leido teikti pagalbą žemės ūkio ir žemės ūkio pramonės sektoriuose, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu ir atsižvelgiant į Gairių 11.3 punkte nurodytus taikymo kriterijus (t. y. valstybės pagalbos bylos Nr. 83/2000, Nr. 185/2000, Nr. 657/02 ir Nr. 729/02), ir teigia, kad šiuo atveju esama kriterijų atitikties. |
| --- | --- |

(38)

Kaip teisinį pagrindą, kuriuo remiantis skiriama priemonė, Italijos valdžios institucijos nurodo keletą ankstesnių Komisijos sprendimų, kuriais Komisija leido teikti pagalbą žemės ūkio ir žemės ūkio pramonės sektoriuose, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu ir atsižvelgiant į Gairių 11.3 punkte nurodytus taikymo kriterijus (t. y. valstybės pagalbos bylos Nr. 83/2000, Nr. 185/2000, Nr. 657/02 ir Nr. 729/02), ir teigia, kad šiuo atveju esama kriterijų atitikties.

| (39) | Taip pat Italijos valdžios institucijos atkreipia Komisijos dėmesį į Gairių 3.4 punktą, kuriame nurodoma, kad tai, kad pagalbos priemonės visais aspektais negalima priskirti vienai iš pačiose Gairėse nurodytų situacijų, Komisijos neatleidžia nuo pareigos kiekvieną atvejį išnagrinėti atskirai pagal Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniuose nurodytus principus, taip pat pagal Bendrijos bendrosios žemės ūkio politikos ir kaimo plėtros principus. Todėl Italijos valdžios institucijos mano, kad jei Komisijos nuomone siūlomai priemonei 87 straipsnio 2 dalies b punktas netaikytinas, priemonė turėtų būti patvirtinta remiantis 87 straipsnio 3 dalies c punktu. |
| --- | --- |

(39)

Taip pat Italijos valdžios institucijos atkreipia Komisijos dėmesį į Gairių 3.4 punktą, kuriame nurodoma, kad tai, kad pagalbos priemonės visais aspektais negalima priskirti vienai iš pačiose Gairėse nurodytų situacijų, Komisijos neatleidžia nuo pareigos kiekvieną atvejį išnagrinėti atskirai pagal Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniuose nurodytus principus, taip pat pagal Bendrijos bendrosios žemės ūkio politikos ir kaimo plėtros principus. Todėl Italijos valdžios institucijos mano, kad jei Komisijos nuomone siūlomai priemonei 87 straipsnio 2 dalies b punktas netaikytinas, priemonė turėtų būti patvirtinta remiantis 87 straipsnio 3 dalies c punktu.

| (40) | Anot Italijos valdžios institucijų, siūloma priemonė rafinavimo įmonei sudarytų galimybę kompensuoti dalį didelių nuostolių, patirtų sumažėjus cukraus gamybai dėl perdirbti tinkamos žaliavos trūkumo, susidariusio dėl 2001–2002 m. kilusios didelės sausros. Įprastinio Sardinijoje užauginamų cukrinių runkelių derliaus pakanka, kad perdirbimo įmonė dirbtų nepatirdama nuostolių. Suteikta pagalba, kurią Italijos valdžios institucijos vertina kaip sąlyginę ir išimtinę, taip pat padėtų užbaigti visą 1999 m. pradėtą restruktūrizavimo projektą, susijusį su didelėmis investicijomis į pramonę (21) ir žemės ūkį (žr. Komisijos parvirtintą priemonę 4.9 N POR Sardinija), iš kurio naudos būtų viso regiono ekonomikai. |
| --- | --- |

(40)

Anot Italijos valdžios institucijų, siūloma priemonė rafinavimo įmonei sudarytų galimybę kompensuoti dalį didelių nuostolių, patirtų sumažėjus cukraus gamybai dėl perdirbti tinkamos žaliavos trūkumo, susidariusio dėl 2001–2002 m. kilusios didelės sausros. Įprastinio Sardinijoje užauginamų cukrinių runkelių derliaus pakanka, kad perdirbimo įmonė dirbtų nepatirdama nuostolių. Suteikta pagalba, kurią Italijos valdžios institucijos vertina kaip sąlyginę ir išimtinę, taip pat padėtų užbaigti visą 1999 m. pradėtą restruktūrizavimo projektą, susijusį su didelėmis investicijomis į pramonę (21) ir žemės ūkį (žr. Komisijos parvirtintą priemonę 4.9 N POR Sardinija), iš kurio naudos būtų viso regiono ekonomikai.

| (41) | Italijos valdžios institucijų teigimu, nuoroda į „Sadam Eridania“ grupės vidaus santykius vertinant šį atvejį nėra svarbi. Dėl 2003 m. susidariusio didelio prekybos deficito „Sadam Eridania“ grupė ir „FINBIETICOLA Spa“ 2003 m. gruodį pradėjo įmonės kapitalo atkūrimą įmokant 5 039 393 EUR, taip įgyvendindamos savo įsipareigojimus kontroliuojamai įmonei, atsižvelgiant į įprastinę 2003 m. prisiimtą „Sadam ISZ“ įmonės riziką (administravimo metai/įprastinė gamyba). Po šio kapitalo restruktūrizavimo pasitraukė viešasis akcininkas „Sviluppo Italia“, nes jis atkuriant kapitalą nedalyvavo. Italijos valdžios institucijos nemano, kad kontroliuojanti įmonė turi pareigą iš grupės vidaus finansinių srautų kompensuoti dėl išskirtinio pobūdžio ir protingai planuojant grupės verslo veiklą negalimo numatyti įvykio patirtus nuostolius. Italijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad akcininkų atsakomybė už kontrolę turi apsiriboti reikalavimais, susijusiais su įprastine įmonės veikla. |
| --- | --- |

(41)

Italijos valdžios institucijų teigimu, nuoroda į „Sadam Eridania“ grupės vidaus santykius vertinant šį atvejį nėra svarbi. Dėl 2003 m. susidariusio didelio prekybos deficito „Sadam Eridania“ grupė ir „FINBIETICOLA Spa“ 2003 m. gruodį pradėjo įmonės kapitalo atkūrimą įmokant 5 039 393 EUR, taip įgyvendindamos savo įsipareigojimus kontroliuojamai įmonei, atsižvelgiant į įprastinę 2003 m. prisiimtą „Sadam ISZ“ įmonės riziką (administravimo metai/įprastinė gamyba). Po šio kapitalo restruktūrizavimo pasitraukė viešasis akcininkas „Sviluppo Italia“, nes jis atkuriant kapitalą nedalyvavo. Italijos valdžios institucijos nemano, kad kontroliuojanti įmonė turi pareigą iš grupės vidaus finansinių srautų kompensuoti dėl išskirtinio pobūdžio ir protingai planuojant grupės verslo veiklą negalimo numatyti įvykio patirtus nuostolius. Italijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad akcininkų atsakomybė už kontrolę turi apsiriboti reikalavimais, susijusiais su įprastine įmonės veikla.

| (42) | Galiausiai, Italijos valdžios institucijos mano, kad dėl lyginamojo laikotarpio, nustatyto kompensacijai apskaičiuoti, jos laikėsi Gairių 11.3.2 punkte nustatytų principų. Be to, faktiškai įmonės patirtų nuostolių (6 858 448 EUR) ir siūlomos pagalbos sumos (3,5 mln. EUR) skirtumas nėra per didelė kompensacija. Italijos valdžios institucijos pažymi, kad Komisija jau pripažino kitokius nei nurodyta Gairėse nuostolių skaičiavimo būdus, jei dėl pasirinkto būdo neatsiranda galimybė per didelei patirtų nuostolių kompensacijai (22). |
| --- | --- |

(42)

Galiausiai, Italijos valdžios institucijos mano, kad dėl lyginamojo laikotarpio, nustatyto kompensacijai apskaičiuoti, jos laikėsi Gairių 11.3.2 punkte nustatytų principų. Be to, faktiškai įmonės patirtų nuostolių (6 858 448 EUR) ir siūlomos pagalbos sumos (3,5 mln. EUR) skirtumas nėra per didelė kompensacija. Italijos valdžios institucijos pažymi, kad Komisija jau pripažino kitokius nei nurodyta Gairėse nuostolių skaičiavimo būdus, jei dėl pasirinkto būdo neatsiranda galimybė per didelei patirtų nuostolių kompensacijai (22).

| (43) | Komisija paprašius, paskutiniuose 2008 m. raštuose Italijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos. T. y. Italijos valdžios institucijos pateikė duomenų (išreikštų tonomis) apie cukraus gamybą, kurie pateikiami lentelėje:









  Prekybos metai | Vilasoro įmonės produkcija | „Sadam“ grupės produkcija | „Sadam“ grupės A + B kvota | Deficitas/perteklius |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999–2000 m. | 34 310,13 | 334 851,41 | 308 119,70 | 26 731,71 |
| 2000–2001 m. | 26 608,50 | 290 403,52 | 298 910,30 | –8 506,78 |
| 2001–2002 m. | 20 004,60 | 242 879,84 | 305 996,50 | –63 116,66 |
| 2002–2003 m. | 11 007,06 | 283 729,55 | 290 072,50 | –6 342,95 |
| 2003–2004 m. | 9 143,18 | 284 895,25 | 533 961,70 | – 249 066,45 |
| 2004–2005 m. | 9 520,30 | 341 327,21 | 540 996,50 | – 199 669,29 |
| 2005–2006 m. | 8 193,55 | 623 281,50 | 484 356,20 | 138 925,30 |

(43)

Komisija paprašius, paskutiniuose 2008 m. raštuose Italijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos. T. y. Italijos valdžios institucijos pateikė duomenų (išreikštų tonomis) apie cukraus gamybą, kurie pateikiami lentelėje:

Prekybos metai

Vilasoro įmonės produkcija

„Sadam“ grupės produkcija

„Sadam“ grupės A + B kvota

Deficitas/perteklius

1999–2000 m.

34 310,13

334 851,41

308 119,70

26 731,71

2000–2001 m.

26 608,50

290 403,52

298 910,30

–8 506,78

2001–2002 m.

20 004,60

242 879,84

305 996,50

–63 116,66

2002–2003 m.

11 007,06

283 729,55

290 072,50

–6 342,95

2003–2004 m.

9 143,18

284 895,25

533 961,70

– 249 066,45

2004–2005 m.

9 520,30

341 327,21

540 996,50

– 199 669,29

2005–2006 m.

8 193,55

623 281,50

484 356,20

138 925,30

| (44) | Italijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad Vilasoro cukraus gamykla visiškai sustabdė veiklą dėl pagal cukraus BRO reformą vykdomo sektoriaus restruktūrizavimo. Į tai atsižvelgdama „Eridania Sadam“2007 m. balandžio 30 d. Žemės ūkio, maisto ir miškų politikos ministerijai pateikė Vilasoro cukraus gamyklos restruktūrizavimo projektą. |
| --- | --- |

(44)

Italijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad Vilasoro cukraus gamykla visiškai sustabdė veiklą dėl pagal cukraus BRO reformą vykdomo sektoriaus restruktūrizavimo. Į tai atsižvelgdama „Eridania Sadam“2007 m. balandžio 30 d. Žemės ūkio, maisto ir miškų politikos ministerijai pateikė Vilasoro cukraus gamyklos restruktūrizavimo projektą.

| (45) | Anot Italijos valdžios institucijų, pagalbą, apie kurią pranešta, bus galima įtraukti į sektoriaus ir įmonės, kuri gyvybiškai svarbi siekiant išsaugoti darbo vietas ir žemės ūkio energetikos sektoriaus realizavimo rinkas, restruktūrizavimo procesą. |
| --- | --- |

(45)

Anot Italijos valdžios institucijų, pagalbą, apie kurią pranešta, bus galima įtraukti į sektoriaus ir įmonės, kuri gyvybiškai svarbi siekiant išsaugoti darbo vietas ir žemės ūkio energetikos sektoriaus realizavimo rinkas, restruktūrizavimo procesą.

VI.   PAGALBOS ĮVERTINIMAS

| (46) | Svarstoma priemonė yra cukraus rafinavimo įmonei skirtina pagalba. Remiantis 2006 m. vasario 28 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (23) 36 straipsniu ir iki jo – Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 45 straipsniu, šiame reglamente nurodytiems produktams taikomi EB sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai. Todėl minėtam sektoriui, su kuriuo ši priemonė susijusi, taikomos Bendrijos nuostatos dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(46)

Svarstoma priemonė yra cukraus rafinavimo įmonei skirtina pagalba. Remiantis 2006 m. vasario 28 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (23) 36 straipsniu ir iki jo – Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 45 straipsniu, šiame reglamente nurodytiems produktams taikomi EB sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai. Todėl minėtam sektoriui, su kuriuo ši priemonė susijusi, taikomos Bendrijos nuostatos dėl valstybės pagalbos.

| (47) | Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, būdama naudinga tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai, iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją, yra nesuderinama su bendrąja rinka, jeigu ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(47)

Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, būdama naudinga tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai, iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją, yra nesuderinama su bendrąja rinka, jeigu ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (48) | Minima pagalba atitinka Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodytą apibrėžtį, nes konkrečiai įmonei (Vilasoro įmonei „Sadam ISZ“) suteikiamas ekonominis pranašumas, taip pat finansuojama iš valstybės lėšų (regionų lėšų) ir tokia pagalba gali daryti poveikį prekybai. Be to, kaip rodo pradėjus procedūrą „Sadam“ pateikti duomenys, įmonė veikia ne tik Italijos, bet ir Bendrijos vidaus rinkoje (žr. 31 punktą). Nors beveik visas Vilasoro rafinavimo įmonėje pagamintas cukrus skirtas Sardinijos rinkai, tačiau dėl svarstomos pagalbos galimi konkurentai iš kitos valstybės narės šioje rinkoje gali atsidurti mažiau palankioje padėtyje. |
| --- | --- |

(48)

Minima pagalba atitinka Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodytą apibrėžtį, nes konkrečiai įmonei (Vilasoro įmonei „Sadam ISZ“) suteikiamas ekonominis pranašumas, taip pat finansuojama iš valstybės lėšų (regionų lėšų) ir tokia pagalba gali daryti poveikį prekybai. Be to, kaip rodo pradėjus procedūrą „Sadam“ pateikti duomenys, įmonė veikia ne tik Italijos, bet ir Bendrijos vidaus rinkoje (žr. 31 punktą). Nors beveik visas Vilasoro rafinavimo įmonėje pagamintas cukrus skirtas Sardinijos rinkai, tačiau dėl svarstomos pagalbos galimi konkurentai iš kitos valstybės narės šioje rinkoje gali atsidurti mažiau palankioje padėtyje.

| (49) | Pagal Europos Teisingumo Teismo praktiką, įmonės konkurencinės padėties pagerinimas suteikiant valstybės pagalbą iš esmės reiškia konkurencijos iškreipimą konkuruojančių įmonių, kurios negauna tokios paramos, atžvilgiu (24). Pagal teisės praktiką dėl palyginti nedidelės pagalbos sumos arba palyginti mažo pagalbą gaunančios įmonės dydžio neatmetama galimybė, kad gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai (25). |
| --- | --- |

(49)

Pagal Europos Teisingumo Teismo praktiką, įmonės konkurencinės padėties pagerinimas suteikiant valstybės pagalbą iš esmės reiškia konkurencijos iškreipimą konkuruojančių įmonių, kurios negauna tokios paramos, atžvilgiu (24). Pagal teisės praktiką dėl palyginti nedidelės pagalbos sumos arba palyginti mažo pagalbą gaunančios įmonės dydžio neatmetama galimybė, kad gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai (25).

| (50) | Priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, jei ji trukdo importui iš kitų valstybių narių arba jei ji palengvina eksportą į kitas valstybes nares. Esminis kriterijus tai, kad dėl minėtos priemonės Bendrijos vidaus prekyba keičiasi arba gali pakisti. |
| --- | --- |

(50)

Priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, jei ji trukdo importui iš kitų valstybių narių arba jei ji palengvina eksportą į kitas valstybes nares. Esminis kriterijus tai, kad dėl minėtos priemonės Bendrijos vidaus prekyba keičiasi arba gali pakisti.

| (51) | Produktu, kuriam taikoma pagalbos schema, valstybės narės prekiauja tarpusavyje (26), todėl jį veikia konkurencija. |
| --- | --- |

(51)

Produktu, kuriam taikoma pagalbos schema, valstybės narės prekiauja tarpusavyje (26), todėl jį veikia konkurencija.

| (52) | Tai, kad cukraus sektoriui taikomas bendras rinkos organizavimas, kaip taip nurodyta 46 punkte, taip pat rodo prekybos cukrumi Bendrijos vidaus rinkoje svarbą ir siekį užtikrinti tokias konkurencijos sąlygas, kad būtų išvengta bendros rinkos iškraipymo. |
| --- | --- |

(52)

Tai, kad cukraus sektoriui taikomas bendras rinkos organizavimas, kaip taip nurodyta 46 punkte, taip pat rodo prekybos cukrumi Bendrijos vidaus rinkoje svarbą ir siekį užtikrinti tokias konkurencijos sąlygas, kad būtų išvengta bendros rinkos iškraipymo.

| (53) | Komisijos komunikato projekto, pavadinto „Naujos valstybės pagalbos, Bendrijos vidaus prekybai nedarančios didelio poveikio, gairės“, kurį nurodo Italijos valdžios institucijos (žr. 37 konstatuojamąją dalį), Komisija nepriėmė, ir jis negali turėti įtakos nurodytiems argumentams. |
| --- | --- |

(53)

Komisijos komunikato projekto, pavadinto „Naujos valstybės pagalbos, Bendrijos vidaus prekybai nedarančios didelio poveikio, gairės“, kurį nurodo Italijos valdžios institucijos (žr. 37 konstatuojamąją dalį), Komisija nepriėmė, ir jis negali turėti įtakos nurodytiems argumentams.

| (54) | Todėl šis atvejis atitinka prekybos ir konkurencijos iškreipimo kriterijus. |
| --- | --- |

(54)

Todėl šis atvejis atitinka prekybos ir konkurencijos iškreipimo kriterijus.

| (55) | Todėl ši priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(55)

Todėl ši priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

| (56) | EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytas draudimas nėra besąlygiškas. Kad siūloma priemonė būtų laikoma suderinama su bendrąja rinka, jai turi būti taikoma viena iš Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų leidžiančių nukrypti nuostatų. |
| --- | --- |

(56)

EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytas draudimas nėra besąlygiškas. Kad siūloma priemonė būtų laikoma suderinama su bendrąja rinka, jai turi būti taikoma viena iš Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų leidžiančių nukrypti nuostatų.

| (57) | EB sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatos, kuriomis remiasi Italijos valdžios institucijos, ir pagal kurias pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti yra suderinama su bendrąja rinka, netaikytinos. |
| --- | --- |

(57)

EB sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatos, kuriomis remiasi Italijos valdžios institucijos, ir pagal kurias pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti yra suderinama su bendrąja rinka, netaikytinos.

| (58) | Kadangi Sutartyje neapibrėžiama, kas yra „ypatingas įvykis“ ir „gaivalinės nelaimės“, tikslinga patikrinti, ar Sardinijoje buvusią sausrą galima laikyti gaivaline nelaime, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkte. Galiausiai, Komisija pagal nusistovėjusią praktiką 87 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas sąvokas „gaivalinės nelaimės“ ir „ypatingi įvykiai“ aiškina siaurai. |
| --- | --- |

(58)

Kadangi Sutartyje neapibrėžiama, kas yra „ypatingas įvykis“ ir „gaivalinės nelaimės“, tikslinga patikrinti, ar Sardinijoje buvusią sausrą galima laikyti gaivaline nelaime, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkte. Galiausiai, Komisija pagal nusistovėjusią praktiką 87 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas sąvokas „gaivalinės nelaimės“ ir „ypatingi įvykiai“ aiškina siaurai.

| (59) | Teisingumo Teismas ne kartą patvirtindavo būtinumą taip aiškinti (27). |
| --- | --- |

(59)

Teisingumo Teismas ne kartą patvirtindavo būtinumą taip aiškinti (27).

| (60) | Iki šiol Komisija gaivalinėms nelaimėms prilygindavo žemės drebėjimus, lavinas, nuošliaužas ir potvynius. Ypatingais įvykiais pripažinti karai, vidaus neramumai arba streikai bei su tam tikromis išlygomis ir priklausomai nuo jų masto – svarbesnės branduolinės ar pramoninės avarijos ir dideli nuostolius sukeliantys gaisrai. |
| --- | --- |

(60)

Iki šiol Komisija gaivalinėms nelaimėms prilygindavo žemės drebėjimus, lavinas, nuošliaužas ir potvynius. Ypatingais įvykiais pripažinti karai, vidaus neramumai arba streikai bei su tam tikromis išlygomis ir priklausomai nuo jų masto – svarbesnės branduolinės ar pramoninės avarijos ir dideli nuostolius sukeliantys gaisrai.

| (61) | Kadangi tokius įvykius iš esmės sunku numatyti, Komisija toliau vertins pagalbos skyrimo paraiškas kiekvienu atveju atskirai, remdamasi Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu ir atsižvelgdama į nusistovėjusią šios srities praktiką. Taip nagrinėti kiekvieną atvejį ypač būtina, kai kalbama apie pagalbą tokiam problemiškam sektoriui kaip cukraus, kur kiekviena priemonė, kuria įsikišama į rinką, gali prieštarauti bendrai organizuojant rinką numatytoms priemonėms. |
| --- | --- |

(61)

Kadangi tokius įvykius iš esmės sunku numatyti, Komisija toliau vertins pagalbos skyrimo paraiškas kiekvienu atveju atskirai, remdamasi Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu ir atsižvelgdama į nusistovėjusią šios srities praktiką. Taip nagrinėti kiekvieną atvejį ypač būtina, kai kalbama apie pagalbą tokiam problemiškam sektoriui kaip cukraus, kur kiekviena priemonė, kuria įsikišama į rinką, gali prieštarauti bendrai organizuojant rinką numatytoms priemonėms.

| (62) | Pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką nepalankios oro sąlygos, kaip antai: šaltis, kruša, ledas, lietus arba sausra, negali būti laikomos gaivalinėmis nelaimėmis, kaip apibrėžta 87 straipsnio 2 dalies b punkte (žr. 2000–2006 m. gairių 11.3.1 punktą). |
| --- | --- |

(62)

Pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką nepalankios oro sąlygos, kaip antai: šaltis, kruša, ledas, lietus arba sausra, negali būti laikomos gaivalinėmis nelaimėmis, kaip apibrėžta 87 straipsnio 2 dalies b punkte (žr. 2000–2006 m. gairių 11.3.1 punktą).

| (63) | Iki šiol net ir didelė sausra niekada nebuvo pripažinta gaivaline nelaime, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkte. |
| --- | --- |

(63)

Iki šiol net ir didelė sausra niekada nebuvo pripažinta gaivaline nelaime, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkte.

| (64) | Ypatingas įvykis, apskritai, turi pasižymėti bent jau požymiais įvykio, kuris savo pobūdžiu ir poveikiu tam tikriems rinkos dalyviams labai skiriasi nuo įprastų sąlygų ir peržengia normalių rinkos funkcionavimo sąlygų ribas. |
| --- | --- |

(64)

Ypatingas įvykis, apskritai, turi pasižymėti bent jau požymiais įvykio, kuris savo pobūdžiu ir poveikiu tam tikriems rinkos dalyviams labai skiriasi nuo įprastų sąlygų ir peržengia normalių rinkos funkcionavimo sąlygų ribas.

| (65) | Be to, remiantis Italijos pateiktais duomenimis, daryti išvados, kad sausra buvo išskirtinė, negalima; greičiau tai pasikartojančio pobūdžio reiškinys: nuo 1999 m. rudens (išskyrus 2001 m. lapkritį) ilgai buvo itin sausa. 2001–2002 m. kritulių iškrito mažiau nei vidutiniškai, tačiau ne itin mažai. 1990–2000 m. buvo treji didesnės sausros metai (1994–1995 m., 1998–1999 m., 1999–2000 m.). Nuo 1970 m. pastebima bendra kritulių kiekio mažėjimo tendencija (28). |
| --- | --- |

(65)

Be to, remiantis Italijos pateiktais duomenimis, daryti išvados, kad sausra buvo išskirtinė, negalima; greičiau tai pasikartojančio pobūdžio reiškinys: nuo 1999 m. rudens (išskyrus 2001 m. lapkritį) ilgai buvo itin sausa. 2001–2002 m. kritulių iškrito mažiau nei vidutiniškai, tačiau ne itin mažai. 1990–2000 m. buvo treji didesnės sausros metai (1994–1995 m., 1998–1999 m., 1999–2000 m.). Nuo 1970 m. pastebima bendra kritulių kiekio mažėjimo tendencija (28).

| (66) | Kitas veiksnys, iš kurio galima spręsti, kad sausra yra pasikartojantis reiškinys, yra tai, kad krizė dėl vandens trūkumo Sardinijoje paskelbta 1995 m. (29), o baigėsi ji 2004 m. gruodžio 31 d. (30). |
| --- | --- |

(66)

Kitas veiksnys, iš kurio galima spręsti, kad sausra yra pasikartojantis reiškinys, yra tai, kad krizė dėl vandens trūkumo Sardinijoje paskelbta 1995 m. (29), o baigėsi ji 2004 m. gruodžio 31 d. (30).

| (67) | Tai, kad 1990–2002 m. pagalba dėl sausros patirtiems nuotoliams kompensuoti cukrinių runkelių augintojams suteikta keturis kartus taip pat rodo, kad sausra nėra labai retas reiškinys. |
| --- | --- |

(67)

Tai, kad 1990–2002 m. pagalba dėl sausros patirtiems nuotoliams kompensuoti cukrinių runkelių augintojams suteikta keturis kartus taip pat rodo, kad sausra nėra labai retas reiškinys.

| (68) | Be to, žvelgiant į po svarstomojo 2001–2002 m. periodo (žr. 43 punkte pateiktą lentelę) pagamintos produkcijos kiekį matyti, kad Vilasoro rafinavimo įmonės gamyba stipriai sumažėjo, nors tuo metu sausros nebuvo. |
| --- | --- |

(68)

Be to, žvelgiant į po svarstomojo 2001–2002 m. periodo (žr. 43 punkte pateiktą lentelę) pagamintos produkcijos kiekį matyti, kad Vilasoro rafinavimo įmonės gamyba stipriai sumažėjo, nors tuo metu sausros nebuvo.

| (69) | Todėl, remiantis šiuo teisiniu pagrindu, Italijos valdžios institucijų siūlomos pagalbos leisti teikti negalima. |
| --- | --- |

(69)

Todėl, remiantis šiuo teisiniu pagrindu, Italijos valdžios institucijų siūlomos pagalbos leisti teikti negalima.

| (70) | Tikslinga ištirti, ar siūlomą priemonę galima laikyti suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalį. Šiuo atveju reikšmingesnės c punkto nuostatos, kuriose nurodoma, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui, gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(70)

Tikslinga ištirti, ar siūlomą priemonę galima laikyti suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalį. Šiuo atveju reikšmingesnės c punkto nuostatos, kuriose nurodoma, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui, gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai.

| (71) | Aiškindama minėtą leidžiančią nukrypti nuostatą žemės ūkio sektoriaus atveju, Komisija visų pirma patikrina, ar taikomas 2003 m. rugsėjo 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (31). Jei minėtas reglamentas netaikomas, Komisija remiasi Gairėmis. |
| --- | --- |

(71)

Aiškindama minėtą leidžiančią nukrypti nuostatą žemės ūkio sektoriaus atveju, Komisija visų pirma patikrina, ar taikomas 2003 m. rugsėjo 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (31). Jei minėtas reglamentas netaikomas, Komisija remiasi Gairėmis.

| (72) | Šiuo atveju Reglamentas (EB) Nr. 1/2004 netaikomas, nes pagalba skiriama perdirbimo įmonei už dėl nepalankių oro sąlygų patirtus nuostolius – minėtame reglamente toks atvejis nenumatytas. Todėl Komisija priemonę turėtų įvertinti remdamasi Gairėmis. |
| --- | --- |

(72)

Šiuo atveju Reglamentas (EB) Nr. 1/2004 netaikomas, nes pagalba skiriama perdirbimo įmonei už dėl nepalankių oro sąlygų patirtus nuostolius – minėtame reglamente toks atvejis nenumatytas. Todėl Komisija priemonę turėtų įvertinti remdamasi Gairėmis.

| (73) | Gairių 11.2 punkte nustatomas valstybės pagalbos, skirtos dėl gaivalinių nelaimių arba ypatingų įvykių patirtiems nuostoliams kompensuoti, reglamentavimas. Šis punktas toliau aptariamas nebus, nes jam taikomas jau apsvarstytas Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(73)

Gairių 11.2 punkte nustatomas valstybės pagalbos, skirtos dėl gaivalinių nelaimių arba ypatingų įvykių patirtiems nuostoliams kompensuoti, reglamentavimas. Šis punktas toliau aptariamas nebus, nes jam taikomas jau apsvarstytas Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktas.

| (74) | Gairių 11.3 punkte reglamentuojama valstybės pagalba ūkininkams dėl nepalankių oro sąlygų, kaip antai, šaltis, lietus, ledas, arba sausra, įvykių, kurių negalima laikyti gaivalinėmis nelaimėmis, kaip tai apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkte, padarytai žalai kompensuoti. |
| --- | --- |

(74)

Gairių 11.3 punkte reglamentuojama valstybės pagalba ūkininkams dėl nepalankių oro sąlygų, kaip antai, šaltis, lietus, ledas, arba sausra, įvykių, kurių negalima laikyti gaivalinėmis nelaimėmis, kaip tai apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkte, padarytai žalai kompensuoti.

| (75) | Kai ūkio produkcijai arba žemės ūkio gamybos priemonėms padarytos žalos dydis yra 20 % įprastos produkcijos mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir 30 % kitose vietovėse, Komisija tokius įvykius laiko gaivalinėmis nelaimėmis ir leidžia ūkininkams suteikti pagalbą, skirtą Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytiems nuostoliams kompensuoti. |
| --- | --- |

(75)

Kai ūkio produkcijai arba žemės ūkio gamybos priemonėms padarytos žalos dydis yra 20 % įprastos produkcijos mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir 30 % kitose vietovėse, Komisija tokius įvykius laiko gaivalinėmis nelaimėmis ir leidžia ūkininkams suteikti pagalbą, skirtą Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytiems nuostoliams kompensuoti.

| (76) | Apskritai, sausra gali būti pripažįstama gaivaline nelaime, kaip tai jau buvo padaryta Sprendime Nr. 331/02 (32), nes ūkininkų ar gamintojų organizacijų patirtos žalos dydis viršija nustatytą ribą. Vis dėlto, kaip nurodyta rašte pradėti procedūrą, Komisija nuosekliai laikosi nuomonės, kad Gairių 11.3 punkto nuostatos žemės ūkio produkciją perdirbančioms pramonės įmonėms netaikytinos, nes jos nuomone, šios įmonės gali pakankamai lanksčiai valdyti savo tiekimą Akivaizdu, kad dėl to papildomos išlaidos žaliavoms gali išaugti ir (arba) sumažėti rentabilumas, bet tuo negalima pateisinti taisyklių, galiojančių žemės ūkio produkcijos gamybai, tiesioginio taikymo. Be to, šį Gairių 11.3.8 punkte nurodytą požiūrį taip pat patvirtino Pirmosios instancijos teismas neseniai priimtame sprendime (33). |
| --- | --- |

(76)

Apskritai, sausra gali būti pripažįstama gaivaline nelaime, kaip tai jau buvo padaryta Sprendime Nr. 331/02 (32), nes ūkininkų ar gamintojų organizacijų patirtos žalos dydis viršija nustatytą ribą. Vis dėlto, kaip nurodyta rašte pradėti procedūrą, Komisija nuosekliai laikosi nuomonės, kad Gairių 11.3 punkto nuostatos žemės ūkio produkciją perdirbančioms pramonės įmonėms netaikytinos, nes jos nuomone, šios įmonės gali pakankamai lanksčiai valdyti savo tiekimą Akivaizdu, kad dėl to papildomos išlaidos žaliavoms gali išaugti ir (arba) sumažėti rentabilumas, bet tuo negalima pateisinti taisyklių, galiojančių žemės ūkio produkcijos gamybai, tiesioginio taikymo. Be to, šį Gairių 11.3.8 punkte nurodytą požiūrį taip pat patvirtino Pirmosios instancijos teismas neseniai priimtame sprendime (33).

| (77) | Pagal Gairių 11.3 punktą pagalba, skirta dėl nepalankių oro sąlygų žemės ūkio produkciją perdirbančių pramonės įmonių patirtiems nuostoliams atlyginti, su bendrąja rinka nesuderinama. |
| --- | --- |

(77)

Pagal Gairių 11.3 punktą pagalba, skirta dėl nepalankių oro sąlygų žemės ūkio produkciją perdirbančių pramonės įmonių patirtiems nuostoliams atlyginti, su bendrąja rinka nesuderinama.

| (78) | Vieną savo argumentų Italijos valdžios institucijos grindė tuo, kad minėta cukraus gamybos įmonė neturėjo galimybės pakankamai lanksčiai valdyti savo tiekimą, todėl, atsižvelgiant į glaudų cukrinių runkelių auginimo ir cukraus gamybos įmonės ryšį, turėtų būti leista pagalbą taikyti ir cukraus gamybos įmonei. Į tai atsižvelgdamos Italijos valdžios institucijos nurodė kelis Komisijos sprendimus kaip precedentus. Kelių pirmųjų minėtų sprendimų laikyti palyginamais negalima, nes jie savaime laikytini gaivalinėmis nelaimėmis (pagalba Nr. 729/02 (34), susijusi su kompensacijomis po Prancūzijos pietryčių dalyje kilusiais potvyniais) arba ypatingais įvykiais (pagalba Nr. 83/2000 (35), susijusi su užteršimu dioksinais Belgijoje, pagalba Nr. 185/2000 (36), kuria kompensuojama dėl dumblių žydėjimo Adrijos jūroje Italijoje patirta žala, ir pagalba Nr. 657/02 (37), susijusi su Belgijos miškų sektoriumi, kuris nukentėjo dėl apnikusių kinivarpų ir grybelio). Kaip pirmiau nurodyta, pačios savaime sausros negalima laikyti gaivaline nelaime ar ypatingu įvykiu, todėl nurodyti sprendimai negali būti laikomi į šį atvejį panašiais precedentais. |
| --- | --- |

(78)

Vieną savo argumentų Italijos valdžios institucijos grindė tuo, kad minėta cukraus gamybos įmonė neturėjo galimybės pakankamai lanksčiai valdyti savo tiekimą, todėl, atsižvelgiant į glaudų cukrinių runkelių auginimo ir cukraus gamybos įmonės ryšį, turėtų būti leista pagalbą taikyti ir cukraus gamybos įmonei. Į tai atsižvelgdamos Italijos valdžios institucijos nurodė kelis Komisijos sprendimus kaip precedentus. Kelių pirmųjų minėtų sprendimų laikyti palyginamais negalima, nes jie savaime laikytini gaivalinėmis nelaimėmis (pagalba Nr. 729/02 (34), susijusi su kompensacijomis po Prancūzijos pietryčių dalyje kilusiais potvyniais) arba ypatingais įvykiais (pagalba Nr. 83/2000 (35), susijusi su užteršimu dioksinais Belgijoje, pagalba Nr. 185/2000 (36), kuria kompensuojama dėl dumblių žydėjimo Adrijos jūroje Italijoje patirta žala, ir pagalba Nr. 657/02 (37), susijusi su Belgijos miškų sektoriumi, kuris nukentėjo dėl apnikusių kinivarpų ir grybelio). Kaip pirmiau nurodyta, pačios savaime sausros negalima laikyti gaivaline nelaime ar ypatingu įvykiu, todėl nurodyti sprendimai negali būti laikomi į šį atvejį panašiais precedentais.

| (79) | Italijos valdžios institucijos taip pat paminėjo sprendimus Nr. 745/2000–C 4/01 (38) ir Nr. 331/02 (39). Komisija abiem atvejais nusprendė, kad sausrą galima pripažinti gaivaline nelaime, nes jos padaryta žala viršijo nustatytą ribą. Abiem atvejais pagalba buvo skirta pirminės produkcijos gamintojams ir „consorzi di bonifica“ (melioracijos darbų konsorciumams). Komisija nusprendė, kad žemės ūkio gairės „consorzi di bonifica“ netaikomos, nes vanduo nėra Sutarties I priede minimas produktas. |
| --- | --- |

(79)

Italijos valdžios institucijos taip pat paminėjo sprendimus Nr. 745/2000–C 4/01 (38) ir Nr. 331/02 (39). Komisija abiem atvejais nusprendė, kad sausrą galima pripažinti gaivaline nelaime, nes jos padaryta žala viršijo nustatytą ribą. Abiem atvejais pagalba buvo skirta pirminės produkcijos gamintojams ir „consorzi di bonifica“ (melioracijos darbų konsorciumams). Komisija nusprendė, kad žemės ūkio gairės „consorzi di bonifica“ netaikomos, nes vanduo nėra Sutarties I priede minimas produktas.

| (80) | Tačiau šie „consorzi di bonifica“ negali būti prilyginami įprastoms įmonėms, kaip šiuo atveju minima cukraus gamykla. „Consorzi di bonifica“ yra savarankiškai veikianti valstybinė įmonė, kuri tvarko vandens baseinus. Už drėkinimui patiektą vandenį šioms įmonėms sumoka ūkininkai. Šį skirtumą tarp „consorzi di bonifica“ ir žemės ūkio produktų perdirbimo ar prekybos įmonių taip pat patvirtina tai, kad minėtos pagalbos Nr. 745/2000–C 4/01 atveju Komisija nusprendė procedūrą pradėti dėl dalies pagalbos, susijusios su žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos įmonėmis bei kooperatyvais, ir nurodė, kad taikant žemės ūkio gaires pagalbos šioms įmonėms patvirtinti nebuvo galima. Kadangi po to pranešimas apie pagalbą buvo atsiimtas, tuo atveju galutinio sprendimo nebuvo priimta. |
| --- | --- |

(80)

Tačiau šie „consorzi di bonifica“ negali būti prilyginami įprastoms įmonėms, kaip šiuo atveju minima cukraus gamykla. „Consorzi di bonifica“ yra savarankiškai veikianti valstybinė įmonė, kuri tvarko vandens baseinus. Už drėkinimui patiektą vandenį šioms įmonėms sumoka ūkininkai. Šį skirtumą tarp „consorzi di bonifica“ ir žemės ūkio produktų perdirbimo ar prekybos įmonių taip pat patvirtina tai, kad minėtos pagalbos Nr. 745/2000–C 4/01 atveju Komisija nusprendė procedūrą pradėti dėl dalies pagalbos, susijusios su žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos įmonėmis bei kooperatyvais, ir nurodė, kad taikant žemės ūkio gaires pagalbos šioms įmonėms patvirtinti nebuvo galima. Kadangi po to pranešimas apie pagalbą buvo atsiimtas, tuo atveju galutinio sprendimo nebuvo priimta.

| (81) | Italijos valdžios institucijos pateikė argumentus dėl sunkumų apsirūpinti žaliava iš kitur, kuriais siekiama įrodyti, kad dėl sutarčių, kuriomis runkelių augintojai susiejami su rafinavimo įmonėmis, sistemos, taip pat dėl to, kad ši rafinavimo įmonė yra saloje ir todėl, kad cukriniai runkeliai tinkami naudoti trumpą laiką, rafinavimo įmonėms apsirūpinti žaliava ne iš savo aprūpinimo regiono yra sudėtinga. Tai, kad rafinavimo įmonės negali pasirūpinti žaliava iš kitur, lėmė Reglamentas (EB) Nr. 1260/2001, kuriuo nustatyta cukrinių runkelių ir rafinavimo įmonių sutarčių sistema. Pačios Italijos valdžios institucijos nurodė, kad įprastinėmis sąlygomis neįmanoma apsirūpinti žaliava iš kitų runkelių auginimo regionų, skirtų kitoms įmonėms, taip, kad šių įmonių galutinis pagaminto cukraus kiekis nesumažėtų ir joms nebūtų trukdoma pasiekti pagal kvotą tenkantį kiekį. Todėl jos nurodė, kad atvejai, kai rafinavimo įmonė gauna žaliavos ne iš savo įprastų runkelių auginimo regionų, paprastai reti. |
| --- | --- |

(81)

Italijos valdžios institucijos pateikė argumentus dėl sunkumų apsirūpinti žaliava iš kitur, kuriais siekiama įrodyti, kad dėl sutarčių, kuriomis runkelių augintojai susiejami su rafinavimo įmonėmis, sistemos, taip pat dėl to, kad ši rafinavimo įmonė yra saloje ir todėl, kad cukriniai runkeliai tinkami naudoti trumpą laiką, rafinavimo įmonėms apsirūpinti žaliava ne iš savo aprūpinimo regiono yra sudėtinga. Tai, kad rafinavimo įmonės negali pasirūpinti žaliava iš kitur, lėmė Reglamentas (EB) Nr. 1260/2001, kuriuo nustatyta cukrinių runkelių ir rafinavimo įmonių sutarčių sistema. Pačios Italijos valdžios institucijos nurodė, kad įprastinėmis sąlygomis neįmanoma apsirūpinti žaliava iš kitų runkelių auginimo regionų, skirtų kitoms įmonėms, taip, kad šių įmonių galutinis pagaminto cukraus kiekis nesumažėtų ir joms nebūtų trukdoma pasiekti pagal kvotą tenkantį kiekį. Todėl jos nurodė, kad atvejai, kai rafinavimo įmonė gauna žaliavos ne iš savo įprastų runkelių auginimo regionų, paprastai reti.

| (82) | Italijos pateiktas įmonių veiksmų laisvės trūkumo argumentas dėl minėto Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 tinka bet kuriai cukraus gamyklai, nepriklausomai nuo vietovės. Todėl toks argumentas būtų taikomas visoms perdirbimo įmonėms, kurių ryšys su augintojais neatsiejamas nuo rinkos, kurioje jos vykdo veiklą. Pripažįstant šį argumentą būtų prieštaraujama žemės ūkio gairių aiškinimui siaurai; vis dėlto turėtų būti aiškinama siaurai, nes šiuo atveju tai išimtis iš bendros taisyklės dėl pagalbos nesuderinamumo. |
| --- | --- |

(82)

Italijos pateiktas įmonių veiksmų laisvės trūkumo argumentas dėl minėto Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 tinka bet kuriai cukraus gamyklai, nepriklausomai nuo vietovės. Todėl toks argumentas būtų taikomas visoms perdirbimo įmonėms, kurių ryšys su augintojais neatsiejamas nuo rinkos, kurioje jos vykdo veiklą. Pripažįstant šį argumentą būtų prieštaraujama žemės ūkio gairių aiškinimui siaurai; vis dėlto turėtų būti aiškinama siaurai, nes šiuo atveju tai išimtis iš bendros taisyklės dėl pagalbos nesuderinamumo.

| (83) | Todėl, remiantis šiuo teisiniu pagrindu, Italijos valdžios institucijų siūlomos pagalbos leisti teikti negalima. |
| --- | --- |

(83)

Todėl, remiantis šiuo teisiniu pagrindu, Italijos valdžios institucijų siūlomos pagalbos leisti teikti negalima.

| (84) | Taip pat Italijos valdžios institucijos minėtų žemės ūkio gairių 3.4 punktą nurodė kaip teisinį pagalbos pagrindą. Taikant šį punktą, Komisija atskirai vertina kiekvieną priemonę, kuriai netaikomos žemės ūkio gairės, atsižvelgdama į Sutarties 87–89 straipsniuose nustatytus principus, bendrą žemės ūkio politiką ir Bendrijos kaimo plėtros politiką. Kaip nurodyta ankstesniuose punktuose, atitinkamoms pagalbos priemonėms (pagalba perdirbimo įmonių dėl nepalankių oro sąlygų patirtiems nuostoliams kompensuoti) konkrečiai taikomas Gairių 11.3 punktas. Pagal jas tokioms įmonėms pagalba negali būti skiriama, todėl 3.4 punktas netaikomas. |
| --- | --- |

(84)

Taip pat Italijos valdžios institucijos minėtų žemės ūkio gairių 3.4 punktą nurodė kaip teisinį pagalbos pagrindą. Taikant šį punktą, Komisija atskirai vertina kiekvieną priemonę, kuriai netaikomos žemės ūkio gairės, atsižvelgdama į Sutarties 87–89 straipsniuose nustatytus principus, bendrą žemės ūkio politiką ir Bendrijos kaimo plėtros politiką. Kaip nurodyta ankstesniuose punktuose, atitinkamoms pagalbos priemonėms (pagalba perdirbimo įmonių dėl nepalankių oro sąlygų patirtiems nuostoliams kompensuoti) konkrečiai taikomas Gairių 11.3 punktas. Pagal jas tokioms įmonėms pagalba negali būti skiriama, todėl 3.4 punktas netaikomas.

| (85) | Kad tyrimas būtų išsamus, Komisija įvertina, ar šiuo atveju netaikomos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Pirmoji sąlyga, kad įmonė gautų sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą, yra tai, kad atitinkama įmonė turi būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, kaip tai apibrėžta gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (40). Iš Komisijos turimos informacijos nepanašu, kad tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, įmonė turėjo sunkumų. Vienintelis žinomas rodiklis, rodantis, kad taip galėjo būti, yra tai, kad dėl 2003 m. susidariusio didelio prekybos deficito buvo būtina atkurti kapitalą. 2003 m. gruodžio mėn. privatūs akcininkai ėmėsi veiksmų kapitalui atkurti, todėl bet kokia valstybės parama restruktūrizavimui būtų perteklinė. Be to, įmonė jau buvo gavusi 1999 m. Komisijos patvirtintą restruktūrizavimo pagalbą (41). Kadangi nuo restruktūrizavimo pabaigos nepraėjo dešimt metų, remiantis sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.2.3 punkte nurodytu vienintelį kartą teikiamos pagalbos principu, jokia nauja pagalba negali būti teikiama. Bet kuriuo atveju, Komisija pažymi, kad atitinkama valstybė narė, vykdydama savo pareigą bendradarbiauti su Komisija, turi pateikti visą informaciją, leidžiančią pastarajai institucijai patikrinti, ar įvykdytos išimties, kuria ji nori pasinaudoti, taikymo sąlygos (42). Šiuo atveju Italijos valdžios institucijos sanavimo ir restruktūrizavimo gairių taikymo nenurodė, taip pat nepateikė jokių dokumentų, kurie Komisijai leistų duomenis išanalizuoti, atsižvelgiant į šias gaires, nors Komisija tai nurodė sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą 44 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(85)

Kad tyrimas būtų išsamus, Komisija įvertina, ar šiuo atveju netaikomos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Pirmoji sąlyga, kad įmonė gautų sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbą, yra tai, kad atitinkama įmonė turi būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, kaip tai apibrėžta gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (40). Iš Komisijos turimos informacijos nepanašu, kad tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, įmonė turėjo sunkumų. Vienintelis žinomas rodiklis, rodantis, kad taip galėjo būti, yra tai, kad dėl 2003 m. susidariusio didelio prekybos deficito buvo būtina atkurti kapitalą. 2003 m. gruodžio mėn. privatūs akcininkai ėmėsi veiksmų kapitalui atkurti, todėl bet kokia valstybės parama restruktūrizavimui būtų perteklinė. Be to, įmonė jau buvo gavusi 1999 m. Komisijos patvirtintą restruktūrizavimo pagalbą (41). Kadangi nuo restruktūrizavimo pabaigos nepraėjo dešimt metų, remiantis sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.2.3 punkte nurodytu vienintelį kartą teikiamos pagalbos principu, jokia nauja pagalba negali būti teikiama. Bet kuriuo atveju, Komisija pažymi, kad atitinkama valstybė narė, vykdydama savo pareigą bendradarbiauti su Komisija, turi pateikti visą informaciją, leidžiančią pastarajai institucijai patikrinti, ar įvykdytos išimties, kuria ji nori pasinaudoti, taikymo sąlygos (42). Šiuo atveju Italijos valdžios institucijos sanavimo ir restruktūrizavimo gairių taikymo nenurodė, taip pat nepateikė jokių dokumentų, kurie Komisijai leistų duomenis išanalizuoti, atsižvelgiant į šias gaires, nors Komisija tai nurodė sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą 44 konstatuojamojoje dalyje.

| (86) | Pradėdama tyrimą Komisija turėjo informacijos, kuri rodė, kad įmonei „Sadam ISZ“ ir įmonėms, kurioms ji tiesiogiai arba netiesiogiai priklausė („SAM“ ir „FINBIETICOLA Spa“), dėl sumažėjusio šios įmonės rentabilumo didelių sunkumų kilę nebūtų. |
| --- | --- |

(86)

Pradėdama tyrimą Komisija turėjo informacijos, kuri rodė, kad įmonei „Sadam ISZ“ ir įmonėms, kurioms ji tiesiogiai arba netiesiogiai priklausė („SAM“ ir „FINBIETICOLA Spa“), dėl sumažėjusio šios įmonės rentabilumo didelių sunkumų kilę nebūtų.

| (87) | Kadangi vykstant tyrimui visišką įmonės „Sadam ISZ“ kontrolę perėmė „Eridania Sadam“, Komisija pažymi, kad patronuojančioji įmonė buvo pajėgi laikytis įsipareigojimų patronuojamajai įmonei ir sudaryti galimybes jai tęsti veiklą, taip pat atsižvelgiant į 1999–2000 m. jai pagal restruktūrizavimo planą suteiktas dideles lėšas bei 2003–2004 m. atliktą kapitalo atkūrimą. Todėl, kaip nurodyta 75 konstatuojamojoje dalyje, panašu, kad ji nėra sunkumų patirianti įmonė, o tai reiškia, kad sanavimo ir restruktūrizavimo gairės netaikomos. |
| --- | --- |

(87)

Kadangi vykstant tyrimui visišką įmonės „Sadam ISZ“ kontrolę perėmė „Eridania Sadam“, Komisija pažymi, kad patronuojančioji įmonė buvo pajėgi laikytis įsipareigojimų patronuojamajai įmonei ir sudaryti galimybes jai tęsti veiklą, taip pat atsižvelgiant į 1999–2000 m. jai pagal restruktūrizavimo planą suteiktas dideles lėšas bei 2003–2004 m. atliktą kapitalo atkūrimą. Todėl, kaip nurodyta 75 konstatuojamojoje dalyje, panašu, kad ji nėra sunkumų patirianti įmonė, o tai reiškia, kad sanavimo ir restruktūrizavimo gairės netaikomos.

| (88) | Sprendime pradėti procedūrą taip pat minima, kad net jei Gairių 11.3. punkte nustatytą nuostolių atlyginimo principą būtų galima laikyti taikytinu įmonei „Sadam ISZ“ (šiame tyrimo etape to padaryti negalima), laikotarpis, kurį Italijos valdžios institucijos ėmė skaičiuodamos pagalbos dydį, būtų buvęs neteisingas. Kadangi dėl nurodytų priežasčių Gairių 11.3 punktas nelaikomas taikytinu, šios paskutinės abejonės, kilusios pradedant tyrimo procedūrą, nagrinėti netikslinga. |
| --- | --- |

(88)

Sprendime pradėti procedūrą taip pat minima, kad net jei Gairių 11.3. punkte nustatytą nuostolių atlyginimo principą būtų galima laikyti taikytinu įmonei „Sadam ISZ“ (šiame tyrimo etape to padaryti negalima), laikotarpis, kurį Italijos valdžios institucijos ėmė skaičiuodamos pagalbos dydį, būtų buvęs neteisingas. Kadangi dėl nurodytų priežasčių Gairių 11.3 punktas nelaikomas taikytinu, šios paskutinės abejonės, kilusios pradedant tyrimo procedūrą, nagrinėti netikslinga.

VII.   IŠVADA

| (89) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus svarstymus, Komisija mano, kad 3,5 mln. EUR dydžio valstybės pagalba, kurią Italija planuoja suteikti Vilasoro cukraus rafinavimo įmonei, priklausančiai „Sadam ISZ“, su bendrąja rinka nesuderinama, |
| --- | --- |

(89)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus svarstymus, Komisija mano, kad 3,5 mln. EUR dydžio valstybės pagalba, kurią Italija planuoja suteikti Vilasoro cukraus rafinavimo įmonei, priklausančiai „Sadam ISZ“, su bendrąja rinka nesuderinama,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

3,5 mln. EUR dydžio valstybės pagalba, kurią Italija planuoja suteikti Vilasoro cukraus rafinavimo įmonei, priklausančiai „Sadam ISZ“, su bendrąja rinka nesuderinama.

Todėl šios pagalbos teikti neleidžiama.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2008 m. liepos 16 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL C 51, 2005 3 1, p. 9.

1

(2)  Komisija leido teikti pagalbą Sardinijos ūkininkams pagal Bendrijos valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriui gairių 11.3 punktą (EB OL C 28, 2000 2 1, p. 2), skirtą dėl šios sausros patirtai žalai atlyginti, pagalba Nr. 745/2000 ir Nr. 331/02.

2

(3)  2003 m. lapkričio 27 d. raštu kompetentingosios institucijos Komisijai pateikė balansą ir jų nuostolių dydžio skaičiavimus.

3

(4)  Autoritetingos valdžios institucijos išskaičiavo 27,2 % amortizaciją 2000–2002 m., kuri lygi pagalbos, įmonės „Sadam Spa“ gautos kaip valstybės pagalba, skirtos investicijoms į Vilasoro perdirbimo įmonės restruktūrizavimą. Valstybės pagalba Nr. 157/99, Sprendimas (2000) D/103781, 2000 m. gegužės 19 d. (OL C 175, 2000 6 24, p. 20).

4

(5)  Per visą lyginamąjį laikotarpį bendra pastoviųjų sąnaudų suma sudarė 15 762 413,37 EUR, o cukraus iš viso pagaminta 94 609 tonų (15 762 413,37 / 94 609 = 166,61 EUR/t).

5

(6)  2001 m. pastoviosios sąnaudos sudarė 5 760 061,14 EUR, o cukraus pagaminta 20 004 tonos (5 760 061,14 / 20 004 = 287,95 EUR/t).

6

(7)  2002 m. pastoviosios sąnaudos sudarė 6 265 000,70 EUR, o cukraus pagaminta 11 007 tonos (6 265 000,70 / 11 007 = 569,18 EUR/t).

7

(8)  2001 m.: (287,95 – 166,61) = 121,34 EUR/t; 2002 m. / (569,18 – 166,61) = 402,58 EUR/t.

8

(9)  2001 m.: (121,34 × 20 004) = 2 427 278 EUR; 2002 m.: (402,58 EUR × 11 007 t) = 4 434 170 EUR.

9

(10)  SAR yra Sardinijos viešoji agrometeorologijos tarnyba.

10

(11)  OL C 28, 2000 2 1, p. 1.

11

(12)  Tam jos cituoja 2000 m. gruodžio 5 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos schemos 185/2000 (OL C 19, 2001 1 20, p. 6)). Šiuo atveju Komisija moliuskų valymo įmonėms po 1997 m. įvykusio užteršimo augalinėmis gleivėmis suteiktas kompensacijas laikė suderinamomis su Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu.

12

(13)  Tada, kai pranešta apie pagalbą, rinka buvo reguliuojama 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (OL L 178, 2001 6 30, p. 1).

13

(14)  Žr. 11 išnašą.

14

(15)  „SAM srl“ yra „Sadam Spa“ kontroliuojama įmonė. „Sadam“ grupė pagamina 35 % valstybėje pagaminamo cukraus.

15

(16)  Pagrindinis „FINBIETICOLA Spa“ uždavinys – dalyvauti Italijos cukraus gamybos įmonių, kurių akcijų ji turi, veikloje.

16

(17)  2005 m. kovo 31 d. raštas.

17

(18)  2004 m. gruodžio 10 d. raštas.

18

(19)  2005 m. kovo 7 d. faksas.

19

(20)  Žr. rašto, kuriuo pradedama procedūra, 38 punktą.

20

(21)  Žr. 4 išnašą.

21

(22)  Valstybės pagalba Nr. 661/01, Sprendimas (2003) C/130, 2003 m. vasario 13 d. (OL C 68, 2003 3 21, p. 17).

22

(23)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1.

23

(24)  1980 m. rugsėjo 17 d. Teismo sprendimas byloje C-730/79, rink. 1980, p. 2671, 11–12 punktai.

24

(25)  1990 m. kovo 21 d. Teisingumo teismo sprendimas byloje C-142/87, rink. 1990, p. I-959, 43 punktas ir 1994 m. rugsėjo 14 d. sujungtos bylos C-278/92 ir C-280/92, rink. 1994, p. I-4103, 40–42 punktai.

25

(26)  Cukraus sektorius pasižymi aktyvia prekyba tarp Bendrijos narių. 2002 m. Italija iš kitų valstybių narių (EU-15) importavo 366 539 tonas cukraus, o eksportavo – 37 564 tonas.

26

(27)  EBTT, 2004 m. lapkričio 11 d., Ispanija prieš Komisiją, byla C-73/03, 37 punktas. EBTT, 2006 m. vasario 23 d., bylos C-346/03 ir C-529/03, Giuseppe Atzeni e.a., 79 punktas.

27

Ispanija prieš Komisiją

Giuseppe Atzeni e.a

(28)  Duomenų šaltiniai: S.A.R., Le precipitazioni sulla Sardegna da Settembre 2001 ad Agosto 2002.

28

S.A.R., Le precipitazioni sulla Sardegna da Settembre 2001 ad Agosto 2002

(29)  1995 m. birželio 20 d. Ministrų Tarybos pirmininko dekretas „Dichiarazione dello stato di emergenza“, remiantis įstatymu 225/92.

29

(30)  http://www.regione.sardegna.it/j/v/138?s=1&v=9&va=3&c=1219

30

(31)  OL L 1, 2004 1 3, p. 1.

31

(32)  2002 m. rugsėjo 2 d. Komisijos raštas C (2002) 3211.

32

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n331-02.pdf

(33)  2005 m. gruodžio 14 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas, byla T-200/04, 46 punktas, pagal kurį, iš šių nuostatų teksto ir bendros struktūros aiškėja, kad Gairių 11 punkte daromas principinis skirtumas tarp ūkininkų bei žemės ūkio produktų gamybos ir tarp perdirbimo įmonių bei perdirbimo veiklos. Pagal šį punktą galima patvirtinti tik ūkininkų patirtiems nuostoliams kompensuoti skirtą pagalbą, ir tik jei jie užsiima žemės ūkio produktų gamyba.

33

(34)  2003 m. balandžio 2 d. Komisijos raštas C(2003)910 galutinis.

34

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n729-02.pdf

(35)  2000 m. gegužės 25 d. Komisijos raštas SG(2000) D/103852.

35

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2000/n083-00.pdf

(36)  2000 m. gruodžio 5 d. Komisijos raštas SG(2000) D/108955.

36

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/peche-2000/n185-00.pdf

(37)  2002 m. gruodžio 6 d. Komisijos raštas

37

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n657-02_fr.pdf

(38)  2001 m. vasario 2 d. Komisijos sprendimas (OL C 263, 2001 9 19, p. 16).

38

(39)  2002 m. rugsėjo 2 d. Komisijos raštas C(2002) 3211.

39

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n331-02.pdf

(40)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

40

(41)  2000 m. gegužės 19 d. Komisijos raštas SG(2000) D/103781.

41

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-1999/n157-99.pdf

(42)  2005 m. birželio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Regione autonoma della Sardegna v. Commission, T171/02, 2005, rink. p. II-2123, 129 punktas.

42

Regione autonoma della Sardegna v. Commission

---

| 16.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/21

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. rugsėjo 14 d.

įsteigiantis Europos vartotojų konsultacinę grupę

(2009/705/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

kadangi:

| (1) | Vartotojų apsaugos srityje, kaip numatyta Sutarties 153 straipsnyje, Komisijai tikslinga konsultuotis su vartotojais dėl problemų, susijusių su jų interesų apsauga Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

(1)

Vartotojų apsaugos srityje, kaip numatyta Sutarties 153 straipsnyje, Komisijai tikslinga konsultuotis su vartotojais dėl problemų, susijusių su jų interesų apsauga Bendrijos lygiu.

| (2) | Nuo 1973 m. Komisijai padėjo šiam tikslui vėlesniais sprendimais sukurta konsultacinė grupė; naujausias buvo 2003 m. spalio 9 d. Komisijos sprendimas 2003/709/EB, įsteigiantis Europos vartotojų konsultacinę grupę (1). |
| --- | --- |

(2)

Nuo 1973 m. Komisijai padėjo šiam tikslui vėlesniais sprendimais sukurta konsultacinė grupė; naujausias buvo 2003 m. spalio 9 d. Komisijos sprendimas 2003/709/EB, įsteigiantis Europos vartotojų konsultacinę grupę (1).

| (3) | Grupei dirbant ilgą laiką paaiškėjo, kad būtina gerinti darbo veiksmingumą, reprezentatyvumą ir atvirumą. Taigi, reikėtų patikslinti nuostatas, susijusias su pogrupių sudarymu ir grupės nuomonių priėmimo tvarka, ir įgyvendinti geriausią patirtį, sukauptą pastaraisiais metais. |
| --- | --- |

(3)

Grupei dirbant ilgą laiką paaiškėjo, kad būtina gerinti darbo veiksmingumą, reprezentatyvumą ir atvirumą. Taigi, reikėtų patikslinti nuostatas, susijusias su pogrupių sudarymu ir grupės nuomonių priėmimo tvarka, ir įgyvendinti geriausią patirtį, sukauptą pastaraisiais metais.

| (4) | Atsižvelgiant į tai, reikia pakeisti grupės narių, atstovaujančių vartotojų organizacijoms, skyrimo procedūrą ir nustatyti papildomas grupės narių prievoles teikti ataskaitas, kad nacionalines vartotojų organizacijas būtų galima geriau įtraukti į grupės darbą. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į tai, reikia pakeisti grupės narių, atstovaujančių vartotojų organizacijoms, skyrimo procedūrą ir nustatyti papildomas grupės narių prievoles teikti ataskaitas, kad nacionalines vartotojų organizacijas būtų galima geriau įtraukti į grupės darbą.

| (5) | Svarbu užtikrinti, kad grupė ir jos nariai aktyviai dalyvautų ir veiksmingai atstovautų vartotojų požiūriui plačiuose suinteresuotųjų subjektų svarstymuose; tai tapo įprasta vykstant konsultacijoms šiandieninėje Europoje. |
| --- | --- |

(5)

Svarbu užtikrinti, kad grupė ir jos nariai aktyviai dalyvautų ir veiksmingai atstovautų vartotojų požiūriui plačiuose suinteresuotųjų subjektų svarstymuose; tai tapo įprasta vykstant konsultacijoms šiandieninėje Europoje.

| (6) | Dėl duomenų apsaugos būtina, kad grupės narių asmens duomenys būtų tvarkomi pagal Bendrijos teisės aktus, galiojančius Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis, |
| --- | --- |

(6)

Dėl duomenų apsaugos būtina, kad grupės narių asmens duomenys būtų tvarkomi pagal Bendrijos teisės aktus, galiojančius Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos vartotojų konsultacinė grupė

Įsteigiama Europos vartotojų konsultacinė grupė (toliau – grupė).

2 straipsnis

Užduotis

1.   Komisija gali konsultuotis su grupe visais klausimais, susijusiais su vartotojų interesais Bendrijos lygiu.

2.   Grupė:

| a) | tai bendrų su vartotojų interesais susijusių klausimų diskusijų grupė; |
| --- | --- |

a)

tai bendrų su vartotojų interesais susijusių klausimų diskusijų grupė;

| b) | rengia vartotojų įnašą kitiems forumams ir paprašius dalyvauja grupių, patariančių Komisijai klausimais, susijusiais su ES vartotojų politika; |
| --- | --- |

b)

rengia vartotojų įnašą kitiems forumams ir paprašius dalyvauja grupių, patariančių Komisijai klausimais, susijusiais su ES vartotojų politika;

| c) | pataria Komisijai nustatant politiką ir veiksmus, turinčius įtakos vartotojams; |
| --- | --- |

c)

pataria Komisijai nustatant politiką ir veiksmus, turinčius įtakos vartotojams;

| e) | Gali pateikti nuomonę Bendrijos klausimais, galinčiais paveikti vartotojus; |
| --- | --- |

e)

Gali pateikti nuomonę Bendrijos klausimais, galinčiais paveikti vartotojus;

| e) | informuoja Komisiją apie valstybių narių politikos raidą vartotojų atžvilgiu; |
| --- | --- |

e)

informuoja Komisiją apie valstybių narių politikos raidą vartotojų atžvilgiu;

| f) | veikia kaip nacionalinėms organizacijoms skirtas informacijos šaltinis ir diskusijų forumas apie Bendrijos veiksmus. |
| --- | --- |

f)

veikia kaip nacionalinėms organizacijoms skirtas informacijos šaltinis ir diskusijų forumas apie Bendrijos veiksmus.

3 straipsnis

Sudėtis

1.   Grupę sudaro:

| a) | po vieną kiekvienos valstybės narės narį, atstovaujantį nacionalinėms vartotojų organizacijoms; |
| --- | --- |

a)

po vieną kiekvienos valstybės narės narį, atstovaujantį nacionalinėms vartotojų organizacijoms;

| b) | po vieną kiekvienos Europos vartotojų organizacijos narį. |
| --- | --- |

b)

po vieną kiekvienos Europos vartotojų organizacijos narį.

2.   1 straipsnio a punkte nurodytos nacionalinės vartotojų organizacijos turi būti vartotojų organizacijos, pagal nacionalines taisykles ar praktiką atstovaujančios vartotojams ir veikiančios nacionaliniu lygiu.

3.   Europos vartotojų organizacijos, nurodytos 1 straipsnio b punkte, turi atitikti vieną iš dviejų kriterijų:

| a) | būti nevalstybinės, nesiekiančios pelno ir nepriklausomos nuo pramonės, komercinių ar verslo ar kitų konfliktinio pobūdžio interesų; ir






  i) | vienas svarbiausių tikslų ir veiklos sričių turi būti Bendrijos vartotojų sveikatos, saugos ir ekonominių interesų skatinimas ir apsauga; |
| --- | --- | --- |

a)

būti nevalstybinės, nesiekiančios pelno ir nepriklausomos nuo pramonės, komercinių ar verslo ar kitų konfliktinio pobūdžio interesų; ir

i)

vienas svarbiausių tikslų ir veiklos sričių turi būti Bendrijos vartotojų sveikatos, saugos ir ekonominių interesų skatinimas ir apsauga;

| ii) | nacionalinės vartotojų organizacijos bent pusėje valstybių narių, atstovaujančių vartotojams pagal nacionalines taisykles ar praktiką ir dirbančių regiono ir nacionaliniu lygiu, turi būti įpareigotos atstovauti vartotojų interesams Bendrijos lygiu; ir |
| --- | --- |

ii)

nacionalinės vartotojų organizacijos bent pusėje valstybių narių, atstovaujančių vartotojams pagal nacionalines taisykles ar praktiką ir dirbančių regiono ir nacionaliniu lygiu, turi būti įpareigotos atstovauti vartotojų interesams Bendrijos lygiu; ir

| iii) | pateikė Komisijai pakankamus duomenis apie narius, vidaus taisykles ir finansavimo šaltinius; |
| --- | --- |

iii)

pateikė Komisijai pakankamus duomenis apie narius, vidaus taisykles ir finansavimo šaltinius;

arba

| b) | būti nevalstybinės, nesiekiančios pelno ir nepriklausomos nuo pramonės, komercinių ar verslo ar kitų konfliktinio pobūdžio interesų; ir






  i) | jų pirminis tikslas ir veikla yra atstovauti vartotojų interesams standartizacijos procese Bendrijos lygiu; ir |
| --- | --- | --- |

b)

būti nevalstybinės, nesiekiančios pelno ir nepriklausomos nuo pramonės, komercinių ar verslo ar kitų konfliktinio pobūdžio interesų; ir

i)

jų pirminis tikslas ir veikla yra atstovauti vartotojų interesams standartizacijos procese Bendrijos lygiu; ir

| ii) | bent dviejuose trečdaliuose valstybių narių atstovauti vartotojų interesams Bendrijos lygmeniu jas įgaliojo:






  — | įstaigos, pagal nacionalines taisykles ar praktiką atstovaujančios valstybių narių nacionalinėms vartotojų organizacijoms, arba |
| --- | --- | --- |

ii)

bent dviejuose trečdaliuose valstybių narių atstovauti vartotojų interesams Bendrijos lygmeniu jas įgaliojo:

—

įstaigos, pagal nacionalines taisykles ar praktiką atstovaujančios valstybių narių nacionalinėms vartotojų organizacijoms, arba

| — | jei tokių įstaigų nėra, nacionalinių vartotojų organizacijos valstybėse narėse, atstovaujančios vartotojams pagal nacionalines taisykles arba praktiką ir dirbančios nacionaliniu lygiu. |
| --- | --- |

—

jei tokių įstaigų nėra, nacionalinių vartotojų organizacijos valstybėse narėse, atstovaujančios vartotojams pagal nacionalines taisykles arba praktiką ir dirbančios nacionaliniu lygiu.

4.   Organizacijų, atitinkančių kriterijus, išdėstytus 3 pastraipoje, orientacinis sąrašas pateikiamas priede.

4 straipsnis

Skyrimas

1.   Nacionalines vartotojų organizacijas atstovaujantys grupės nariai skiriami remiantis 2 ir 3 dalimi.

2.   Kiekviena valstybė narė pateikia trijų kandidatų, atstovaujančių nacionalinėms įstaigoms, įkurtoms valstybės narės, jei tokių esama, arba kompetentingosioms nacionalinėms institucijoms, sąrašą. Kandidatai turi geriausiai atstovauti vartotojų organizacijoms pagal nacionalines taisykles ir praktiką.

3.   Komisija, remdamasi toliau išdėstytais kriterijais, skiria vieną grupės narį ir vieną pakaitinį narį kiekvienai valstybei narei:

| a) | kandidatai turi turėti daug ES vartotojų politikos kompetencijos ir patirties; |
| --- | --- |

a)

kandidatai turi turėti daug ES vartotojų politikos kompetencijos ir patirties;

| b) | kandidatams, anksčiau nebuvusiems grupės nariais, teikiama pirmenybė; |
| --- | --- |

b)

kandidatams, anksčiau nebuvusiems grupės nariais, teikiama pirmenybė;

| c) | lyčių pusiausvyra. |
| --- | --- |

c)

lyčių pusiausvyra.

4.   Europos vartotojų organizacijas atstovaujančius grupės narius ir pakaitinius narius skiria Komisija Europos vartotojų organizacijų siūlymu.

5.   Pakaitinis narys savaime pakeičia nedalyvaujantį narį.

6.   Komisija skelbia narių ir pakaitinių narių sąrašą Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinio direktorato interneto svetainėje ir Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje. Narių ir pakaitinių narių vardai ir pavardės renkami, tvarkomi ir skelbiami vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 (2).

5 straipsnis

Kadencija

1.   Nariai ir pakaitiniai nariai skiriami trejų metų kadencijai ir jų įgaliojimai gali būti pratęsti 4 straipsnyje nustatyta tvarka.

2.   Pasibaigus trejų metų laikotarpiui, nariai ir pakaitiniai nariai savo pareigas eina tol, kol jie pakeičiami arba kol yra paskiriami kitai kadencijai.

3.   Narių ir pakaitinių narių kadencija baigiasi nepraėjus 3 metams,

| a) | jeigu jie atsistatydina, išeina į pensiją arba miršta; |
| --- | --- |

a)

jeigu jie atsistatydina, išeina į pensiją arba miršta;

| b) | jei kandidatais juos pasiūliusios nacionalinės įstaigos ar institucijos prašo, kad jie būtų pakeisti; |
| --- | --- |

b)

jei kandidatais juos pasiūliusios nacionalinės įstaigos ar institucijos prašo, kad jie būtų pakeisti;

| c) | jei Komisija prašo pakeisti narius ar pakaitinius narius, kurie nebegali efektyviai dirbti arba neatlieka pareigų, išdėstytų 7 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

c)

jei Komisija prašo pakeisti narius ar pakaitinius narius, kurie nebegali efektyviai dirbti arba neatlieka pareigų, išdėstytų 7 straipsnio 6 dalyje.

4.   Nariai arba pakaitiniai nariai keičiami likusiam trejų metų kadencijos laikui 4 straipsnyje nustatyta tvarka. Nepaisant 4 straipsnio 2 dalies, jei reikia pakeisti tik vieną narį ar pakaitinį narį, atstovaujantį nacionalinėms vartotojų organizacijoms, nacionalinės įstaigos arba institucijos turi siūlyti du naujus kandidatus, iš kurių Komisija paskiria vieną, atsižvelgdama į 4 straipsnio 3 dalį.

6 straipsnis

Partneriai ir ekspertai

1.   Komisijos pasiūlymu grupė gali kviesti kitų organizacijų, kurių vienas pagrindinių tikslų yra vartotojų interesų rėmimas ir kurios šiuo tikslu aktyviai veikia Europos lygiu, atstovus dalyvauti savo darbe.

2.   Grupė gali kviesti kaip ekspertą dalyvauti jos darbe bet kokį asmenį, turintį specialių žinių tam tikru darbotvarkės klausimu.

7 straipsnis

Veikimas

1.   Komisija:

| a) | nustato grupės posėdžių tvarką ir tvarkaraštį; |
| --- | --- |

a)

nustato grupės posėdžių tvarką ir tvarkaraštį;

| b) | vadovauja grupės posėdžiams; |
| --- | --- |

b)

vadovauja grupės posėdžiams;

| c) | teikia grupei sekretoriato paslaugas ir organizuoja jos darbą. |
| --- | --- |

c)

teikia grupei sekretoriato paslaugas ir organizuoja jos darbą.

2.   Konkretiems klausimams nagrinėti gali būti sudaromi pogrupiai, kurių įgaliojimus nustato grupė. Šie pogrupiai veiklą baigia, kai atlieka jiems pavestą užduotį.

3.   Komisijai prašant arba pasiūlius vienam nariui ir Komisijai pritariant, grupė gali pareikšti nuomonę. Prašydama pareikšti nuomonę, Komisija gali nustatyti terminą, per kurį nuomonė turi būti pateikta. Kiekvienai nuomonei pareikšti grupė gali skirti vieną ar kelis pranešėjus iš savo narių. Pranešėjas yra atsakingas už nuomonės parengimą.

4.   Grupė patvirtina savo darbo tvarkos taisykles, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

5.   Komisija skelbia visas grupės parengtas nuomones, santraukas, išvadas ar dalines išvadas arba darbo dokumentus Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinio direktorato interneto puslapyje atitinkamo dokumento originalo kalba.

6.   Nacionalinėms vartotojų organizacijoms atstovaujantys grupės nariai informuoja jų atstovaujamas asociacijas ir konsultuojasi su jomis. Kiekvienas narys įgyvendina veiksmingą atskaitomybės tvarką, kad apie grupės darbą sistemingai informuotų visas vartotojų organizacijas nacionaliniu lygiu ir, savo ruožtu, informuoja grupę apie jų nuomonę.

7.   Kiekvienas narys iki kovo 1 d. Komisijai pateikia ataskaitą apie darbus, atliktus per praėjusius kalendorinius metus, vykdant pareigas, nurodytas 6 dalyje. Ataskaitos turinys bus nustatytas darbo tvarkos taisyklėse.

8 straipsnis

Konfidencialumas

Nepažeisdami Sutarties 287 straipsnio, grupės nariai ir pakaitiniai nariai neatskleidžia jokios jų darbo grupėje ar pogrupiuose metu gautos informacijos, jei Komisija juos informuoja, kad prašoma nuomonė ar iškeltas klausimas yra konfidencialaus pobūdžio.

9 straipsnis

Posėdžių išlaidos

1.   Vadovaudamasi Komisijos taisyklėmis dėl išorės ekspertų išlaidų kompensavimo Komisija atlygina narių ir kviestinių ekspertų kelionės bei (prireikus) pragyvenimo išlaidas, susijusias su grupės veikla.

2.   Nariams už jų teikiamas paslaugas neatlyginama.

3.   Posėdžių išlaidos atlyginamos neviršijant metinio biudžeto, kurį grupei skiria atsakingos Komisijos tarnybos.

10 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas 2003/709/EB panaikinamas.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugsėjo 14 d.

Komisijos vardu

Meglena KUNEVA

Komisijos narė

---

(1)  OL L 258, 2003 10 10, p. 35.

1

(2)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Organizacijos, kurios dabar atitinka 3 straipsnio 3 dalies kriterijus:

| — | Europos vartotojų sąjungos biuras (Bureau Européen des Unions des Consommateurs), |
| --- | --- |

—

Europos vartotojų sąjungos biuras (Bureau Européen des Unions des Consommateurs),

| — | Europos vartotojų atstovavimo standartizacijos srityje koordinavimo asociacija (European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation). |
| --- | --- |

—

Europos vartotojų atstovavimo standartizacijos srityje koordinavimo asociacija (European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation).

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 16.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 244/25

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2009/706/BUSP

2009 m. rugsėjo 15 d.

pratęsiantys Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM) įgaliojimus

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį, 18 straipsnio 5 dalį ir 23 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. spalio 17 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/724/BUSP (1), paskiriančius Erwan FOUÉRÉ Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (ESSĮ) Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM). |
| --- | --- |

(1)

2005 m. spalio 17 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/724/BUSP (1), paskiriančius Erwan FOUÉRÉ Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (ESSĮ) Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM).

| (2) | 2009 m. vasario 16 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2009/129/BUSP (2), pratęsiančius ESSĮ įgaliojimus iki 2009 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. vasario 16 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2009/129/BUSP (2), pratęsiančius ESSĮ įgaliojimus iki 2009 m. rugsėjo 30 d.

| (3) | Remiantis Bendrųjų veiksmų 2009/129/BUSP peržiūra, ESSĮ įgaliojimai turėtų būti pratęsti dar 6 mėnesiams, iki 2010 m. kovo 31 d., |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Bendrųjų veiksmų 2009/129/BUSP peržiūra, ESSĮ įgaliojimai turėtų būti pratęsti dar 6 mėnesiams, iki 2010 m. kovo 31 d.,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

Bendrieji veiksmai 2008/129/BUSP iš dalies keičiami taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis
  Erwan FOUÉRÉ, Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio (ESSĮ) Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM), įgaliojimai pratęsiami iki 2010 m. kovo 31 d.“ |
| --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis

Erwan FOUÉRÉ, Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio (ESSĮ) Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM), įgaliojimai pratęsiami iki 2010 m. kovo 31 d.“

| 2. | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Su ESSĮ įgaliojimų vykdymu nuo 2009 m. kovo 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 568 000 EUR.“ |
| --- | --- |

2.

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Su ESSĮ įgaliojimų vykdymu nuo 2009 m. kovo 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 568 000 EUR.“

| 3. | 13 straipsnis pakeičiamas taip:
  „13 straipsnis
  Peržiūra
  Šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimas ir jų suderinamumas su kita Europos Sąjungos veikla yra nuolat peržiūrimi. Iki 2010 m. sausio mėn. pabaigos ESSĮ turi pateikti Generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai ir Komisijai išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą. Remdamiesi ta ataskaita, atitinkamos darbo grupės ir PSK įvertina šiuos bendruosius veiksmus. Atsižvelgdamas į bendrųjų veiksmų įgyvendinimo bendrus prioritetus, Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis teikia rekomendacijas PSK dėl Tarybos sprendimo pratęsti, pakeisti arba nutraukti įgaliojimus.“ |
| --- | --- |

3.

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Peržiūra

Šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimas ir jų suderinamumas su kita Europos Sąjungos veikla yra nuolat peržiūrimi. Iki 2010 m. sausio mėn. pabaigos ESSĮ turi pateikti Generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai ir Komisijai išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą. Remdamiesi ta ataskaita, atitinkamos darbo grupės ir PSK įvertina šiuos bendruosius veiksmus. Atsižvelgdamas į bendrųjų veiksmų įgyvendinimo bendrus prioritetus, Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis teikia rekomendacijas PSK dėl Tarybos sprendimo pratęsti, pakeisti arba nutraukti įgaliojimus.“

2 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

3 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2009 m. rugsėjo 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BILDT

---

(1)  OL L 272, 2005 10 18, p. 26.

1

(2)  OL L 46, 2009 2 17, p. 40.

2

---