# Úřední věstník C 34/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.034.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 34 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5311. února 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.034.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 34

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5311. února 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 034/01 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2010/C 034/02 | Svátky v roce 2010: Státy EHP ESVO a orgány EHP | 2 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 034/01

Směnné kurzy vůči euru

1

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2010/C 034/02

Svátky v roce 2010: Státy EHP ESVO a orgány EHP

2

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 034/03 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 3 |
| 2010/C 034/04 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 8 |
| 2010/C 034/05 | Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 11 |

V   Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

2010/C 034/03

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

3

2010/C 034/04

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

8

2010/C 034/05

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

11

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 034/06 | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

2010/C 034/06

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 11.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 34/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

10. února 2010

2010/C 34/01

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3740 |
| JPY | japonský jen | 123,01 |
| DKK | dánská koruna | 7,4449 |
| GBP | britská libra | 0,87980 |
| SEK | švédská koruna | 10,0335 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4658 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,1110 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,108 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 271,55 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7091 |
| PLN | polský zlotý | 4,0663 |
| RON | rumunský lei | 4,1180 |
| TRY | turecká lira | 2,0791 |
| AUD | australský dolar | 1,5700 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4667 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,6766 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9827 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9483 |
| KRW | jihokorejský won | 1 591,64 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,5998 |
| CNY | čínský juan | 9,3847 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3230 |
| IDR | indonéská rupie | 12 871,34 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7149 |
| PHP | filipínské peso | 63,800 |
| RUB | ruský rubl | 41,5800 |
| THB | thajský baht | 45,576 |
| BRL | brazilský real | 2,5411 |
| MXN | mexické peso | 17,9438 |
| INR | indická rupie | 63,8840 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3740

JPY

japonský jen

123,01

DKK

dánská koruna

7,4449

GBP

britská libra

0,87980

SEK

švédská koruna

10,0335

CHF

švýcarský frank

1,4658

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,1110

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,108

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

271,55

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7091

PLN

polský zlotý

4,0663

RON

rumunský lei

4,1180

TRY

turecká lira

2,0791

AUD

australský dolar

1,5700

CAD

kanadský dolar

1,4667

HKD

hongkongský dolar

10,6766

NZD

novozélandský dolar

1,9827

SGD

singapurský dolar

1,9483

KRW

jihokorejský won

1 591,64

ZAR

jihoafrický rand

10,5998

CNY

čínský juan

9,3847

HRK

chorvatská kuna

7,3230

IDR

indonéská rupie

12 871,34

MYR

malajsijský ringgit

4,7149

PHP

filipínské peso

63,800

RUB

ruský rubl

41,5800

THB

thajský baht

45,576

BRL

brazilský real

2,5411

MXN

mexické peso

17,9438

INR

indická rupie

63,8840

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 11.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 34/2

---

Svátky v roce 2010: Státy EHP ESVO a orgány EHP

2010/C 34/02

| 2010 | Island | Lichtenštejnsko | Norsko | Kontrolní úřad ESVO | Soud ESVO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. leden | X | X | X | X | X |
| 2. leden | | X | | | |
| 6. leden | | X | | | |
| 2. únor | | X | | | |
| 19. březen | | X | | | |
| 1. duben | X | | X | | |
| 2. duben | X | X | X | X | |
| 5. duben | X | X | X | X | X |
| 22. duben | X | | | | |
| 1. květen | X | X | X | X | X |
| 13. květen | X | X | X | X | X |
| 14. květen | | | | X | |
| 17. květen | | | X | | |
| 24. květen | X | X | X | X | X |
| 3. červen | | X | | | |
| 17. červen | X | | | | |
| 23. červen | | | | | X |
| 2. srpen | X | | | | |
| 8. září | | X | | | |
| 1. listopad | | X | | X | X |
| 8. prosinec | | X | | | |
| 25. prosinec | X | X | X | X | X |
| 26. prosinec | X | X | X | X | X |
| 31. prosinec | | X | | | |

2010

Island

Lichtenštejnsko

Norsko

Kontrolní úřad ESVO

Soud ESVO

1. leden

X

X

X

X

X

2. leden

X

6. leden

X

2. únor

X

19. březen

X

1. duben

X

X

2. duben

X

X

X

X

5. duben

X

X

X

X

X

22. duben

X

1. květen

X

X

X

X

X

13. květen

X

X

X

X

X

14. květen

X

17. květen

X

24. květen

X

X

X

X

X

3. červen

X

17. červen

X

23. červen

X

2. srpen

X

8. září

X

1. listopad

X

X

X

8. prosinec

X

25. prosinec

X

X

X

X

X

26. prosinec

X

X

X

X

X

31. prosinec

X

---

V Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 11.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 34/3

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 34/03

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti žádosti námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ“ (FAVA SANTORINIS)

č. ES: EL-PDO-0005-0520-09.01.2006

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název:

„Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis)

2.   Členský stát nebo třetí země:

Řecko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu:

| Třída 1.6 – | Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované |
| --- | --- |

Třída 1.6 –

Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Sušené, loupané a drcené zárodečné listy hrachoru popínavého (Lathyrus clymenum L.) z čeledi bobovitých (Fabaceae), nažloutlé barvy, tvaru zploštělého disku o průměru přibližně 2 mm a maximální vlhkosti 13 %. Jejich složení se vyznačuje velmi vysokým obsahem proteinů a zvýšeným obsahem uhlovodíků. Z fyzikálněchemického hlediska se „Fava Santorinis“ vyznačuje dobrou vařivostí (vyžaduje kratší dobu varu) a jedinečnými organoleptickými vlastnostmi, jako je například pěnovitá struktura a nasládlá chuť, které charakterizují vařenou „Fava Santorinis“ a další pokrmy, ve kterých je obsažena.

3.3   Suroviny:

—

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Specifické kroky při produkci, které mají vliv na rozvoj jedinečných vlastností produktu, jsou pěstování rostliny Lathyrus clymenum L. (hrachor), zrání (sušení) semen, jejich loupání a balení. Tyto kroky se musí odehrávat v určené oblasti, protože v jedinečnosti vlastností prostředí, zemědělských charakteristik a postupů sušení (používání místní (thérské) půdy) spočívá zvláštní charakter produktu a při jejich nedodržení největší nebezpečí pro případné zhoršení jakostních charakteristik „Fava Santorinis“.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Proces balení musí probíhat ve vymezené geografické oblasti, aby byla zaručena kvalita konečného produktu a aby byla zaručena účinná kontrola jeho původu. Po oloupání a přebrání zárodečných listů musí okamžitě a bezprostředně následovat vhodné zabalení zpracovaného produktu, aby byl citlivý produkt chráněn před zvlhnutím. Pokud by byl produkt balen mimo Santorini, bylo by nutno jej převážet volně ložený po moři, což by představovalo vysoké nebezpečí zvlhnutí a napadení zemědělskými škůdci a nemocemi a následné snížení kvality produktu.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

—

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Zeměpisná oblast, ve které se produkuje „Fava Santorinis“, zahrnuje ostrovy Théra (Santorini), Thirasía, Paliá Kaméni a Néa Kaméni, Áspro (Aspronísi), Christianí a Askaniá v prefektuře Kyklady v regionu Jižní Egejské moře v Řecké republice.

Společnými charakteristikami těchto ostrovů jsou vulkanická půda a velmi specifické mikroklima. Konkrétně je pro klimatické podmínky oblasti, které jsou podrobněji popsány v bodě 5.1 písm. a), charakteristické sucho a teplo, vysoký sluneční osvit, silné severní větry (meltémi) a průměrná roční relativní vlhkost 71 %.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

| a) | Podnebí: Níže uvedené klimatické charakteristiky jsou považovány za zvláštní klimatické podmínky odpovědné za kvalitu produktu „Fava Santorinis“.






  1) | relativní vlhkost vzduchu, která má průměrnou roční hodnotu 71 %, |
| --- | --- | --- |

a)

Podnebí: Níže uvedené klimatické charakteristiky jsou považovány za zvláštní klimatické podmínky odpovědné za kvalitu produktu „Fava Santorinis“.

1)

relativní vlhkost vzduchu, která má průměrnou roční hodnotu 71 %,

| 2) | srážky, jejichž roční úhrn dosahuje 370 mm, |
| --- | --- |

2)

srážky, jejichž roční úhrn dosahuje 370 mm,

| 3) | severní větry, které vanou po celý rok, |
| --- | --- |

3)

severní větry, které vanou po celý rok,

| 4) | průměrná roční teplota 17,5 °C, |
| --- | --- |

4)

průměrná roční teplota 17,5 °C,

| 5) | doba slunečního osvitu v trvání 202 dnů v roce. |
| --- | --- |

5)

doba slunečního osvitu v trvání 202 dnů v roce.

| 6) | a faktická nepřítomnost mrazů. |
| --- | --- |

6)

a faktická nepřítomnost mrazů.

| b) | Půda: Matečný substrát vulkanické půdy, která se nachází prakticky na celém povrchu Santorini, je tvořen třetihorními usazeninami thérských půd, pemzy a lávy. Půdy jsou charakterizovány jako hluboké s malým až žádným erozním výmolem a mírným sklonem svahu. Obecně mají půdy jemnou strukturu, chybí v nich základní anorganické prvky draslík a dusík a jsou velmi chudé na organickou hmotu. Zdroje půdní vláhy jsou nevýrazné až chybějící. |
| --- | --- |

b)

Půda: Matečný substrát vulkanické půdy, která se nachází prakticky na celém povrchu Santorini, je tvořen třetihorními usazeninami thérských půd, pemzy a lávy. Půdy jsou charakterizovány jako hluboké s malým až žádným erozním výmolem a mírným sklonem svahu. Obecně mají půdy jemnou strukturu, chybí v nich základní anorganické prvky draslík a dusík a jsou velmi chudé na organickou hmotu. Zdroje půdní vláhy jsou nevýrazné až chybějící.

5.2   Specifičnost produktu:

Nejdůležitější aspekt jedinečnosti produktu „Fava Santorinis“ spočívá ve specifickém druhu rostliny, která je používána k jeho produkci, totiž druhu Lathyrus clymenum L. z čeledi bobovitých (Fabaceae). Tato rostlina se pěstuje pouze ve vymezené oblasti a to výlučně za účelem produkce „Fava Santorinis“.

Tento jedinečný původ produktu je příčinou jeho zvláštních jakostních charakteristik, kterými se odlišuje od obdobných produktů; jeho významné charakteristiky jsou následující:

Fyzikální vlastnosti: „Fava Santorinis“ sestává z částí zárodečných listů semen nažloutlé barvy, tvaru zploštělého disku o průměru přibližně 2 mm, maximální vlhkosti 13 % a podílem rozdrcených zárodečných listů mezi 1 % a 5 % v závislosti na procesu přípravy.

Chemické vlastnosti: Díky klimatickým a půdním podmínkám a druhu rostliny se „Fava Santorinis“ vyznačuje velmi vysokým obsahem uhlovodíků (63 %) a proteinů (20 %).

Je třeba také zdůraznit, že používání „Fava Santorinis“ k přípravě potravin jim propůjčuje určité organoleptické vlastnosti, kterými se takové potraviny odlišují od jiných podobných, což přispívá k zvláštní oblibě „Fava Santorinis“. Zvláště charakteristické jsou tyto vlastnosti:

Pěnovitá struktura: je způsobena malými rozměry a stejnorodostí zárodečných listů společně s vysokým obsahem uhlovodíků.

Trvanlivost produktu: je způsobena vysokým stupněm dehydratace, ale také čistoty semen „Fava Santorinis“.

Snadná příprava: malé rozměry a stejnorodost zárodečných listů společně s vysokým obsahem uhlovodíků jsou důvodem krátké doby varu a potřeby malého množství vody.

Chuť: přítomnost cukrů v rostlinném pletivu způsobuje výslednou chuť produktu, která je nasládlá, na rozdíl od ostatních obdobných produktů, které mají chuť nahořklou.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu:

Soubor jedinečných charakteristik „Fava Santorinis“ vyjádřených jejími fyzikálními a chemickými vlastnostmi, ale i organoleptickými vlastnostmi hotových pokrmů s „Fava Santorinis“ je důsledkem společného vlivu vlastností prostředí, místních pracovních postupů a jedinečných genetických zdrojů.

Tento soubor jedinečných charakteristik byl znám od klasických dob, z nichž také pochází kultura rostliny (Lathyrus clymenum L.) z čeledi bobovitých (Fabaceae), v důsledku čehož získala „Fava Santorinis“ zvláštní pověst ve srovnání s jinými obdobnými produkty.

| a) | Jakost: Rozvoj jedinečných jakostních charakteristik „Fava Santorinis“ je důsledkem, jak bylo předesláno, společného vlivu tří činitelů. Níže je přehledně uveden vliv každého z nich: | Genetické zdroje: Od dávné minulosti se druh, ze kterého se získává „Fava Santorinis“, (Lathyrus clymenum z čeledi bobovitých (Fabaceae)) pěstuje výhradně na Santorini a na drobných ostrůvcích v okolí. Příčinou jsou zvláštní klimatické a půdní podmínky, které činí pěstování jakéhokoliv jiného druhu užívaného k přípravě favy obtížné až nemožné. Plody, které se sklízí z pozemků jako poslední, jsou skladovány zvlášť, aby byly napřesrok použity jako osivo. Je doloženo, že tento postup je výlučnou příčinou, díky které se kultura uvedené rostliny místně specifického typu bobovitých užívané výlučně k produkci „Fava Santorinis“ udržela po dobu 3 500 let.
  Rostlina Lathyrus clymenum L. je odpovědná za jedinečné fyzikální vlastnosti „Fava Santorinis“, protože tyto vlastnosti jsou způsobeny specifickým fenotypickým projevem významných druhových charakteristik, jako je velikost a barva zárodečných listů. Další geneticky zaručenou jakostní charakteristikou je specifické chemické složení zárodečných listů. |
| --- | --- | --- |

a)

Jakost: Rozvoj jedinečných jakostních charakteristik „Fava Santorinis“ je důsledkem, jak bylo předesláno, společného vlivu tří činitelů. Níže je přehledně uveden vliv každého z nich:

Genetické zdroje: Od dávné minulosti se druh, ze kterého se získává „Fava Santorinis“, (Lathyrus clymenum z čeledi bobovitých (Fabaceae)) pěstuje výhradně na Santorini a na drobných ostrůvcích v okolí. Příčinou jsou zvláštní klimatické a půdní podmínky, které činí pěstování jakéhokoliv jiného druhu užívaného k přípravě favy obtížné až nemožné. Plody, které se sklízí z pozemků jako poslední, jsou skladovány zvlášť, aby byly napřesrok použity jako osivo. Je doloženo, že tento postup je výlučnou příčinou, díky které se kultura uvedené rostliny místně specifického typu bobovitých užívané výlučně k produkci „Fava Santorinis“ udržela po dobu 3 500 let.

Rostlina Lathyrus clymenum L. je odpovědná za jedinečné fyzikální vlastnosti „Fava Santorinis“, protože tyto vlastnosti jsou způsobeny specifickým fenotypickým projevem významných druhových charakteristik, jako je velikost a barva zárodečných listů. Další geneticky zaručenou jakostní charakteristikou je specifické chemické složení zárodečných listů.

| | Pracovní postupy: Pracovní postupy užívané v místě se týkají jak jedinečné kultury rostliny Lathyrus clymenum L., tak zpracování jejích semen a díky těmto postupům je dosaženo nízké vlhkosti a nízkého podílu rozdrcených zárodečných listů.
  Pěstební postupy, které zaručují, že kultura je přizpůsobena místním podmínkám, se jednak týkají období výsevu, sklizně a výmlatu a jednak je specifickým pěstebním postupem, díky kterému se uchovává uvedená kultura, výběr reprodukčního materiálu pro výsev v následujícím roce.
  Byly vyvinuty zvláštní pracovní postupy týkající se zrání semen. Ty zahrnují dva prvky, které váží produkci „Fava Santorinis“ k prostředí ostrova. Týkají se používání místní (thérské) půdy a kopaných sklepů pro uchovávání a skladování semen. Zmíněný pracovní postup chrání semena před poškozením hmyzem a přispívá k dosažení požadované tvrdosti, která umožňuje, aby podstoupila další zpracování, aniž by došlo k jejich rozdrcení. |
| --- | --- |

Pracovní postupy: Pracovní postupy užívané v místě se týkají jak jedinečné kultury rostliny Lathyrus clymenum L., tak zpracování jejích semen a díky těmto postupům je dosaženo nízké vlhkosti a nízkého podílu rozdrcených zárodečných listů.

Pěstební postupy, které zaručují, že kultura je přizpůsobena místním podmínkám, se jednak týkají období výsevu, sklizně a výmlatu a jednak je specifickým pěstebním postupem, díky kterému se uchovává uvedená kultura, výběr reprodukčního materiálu pro výsev v následujícím roce.

Byly vyvinuty zvláštní pracovní postupy týkající se zrání semen. Ty zahrnují dva prvky, které váží produkci „Fava Santorinis“ k prostředí ostrova. Týkají se používání místní (thérské) půdy a kopaných sklepů pro uchovávání a skladování semen. Zmíněný pracovní postup chrání semena před poškozením hmyzem a přispívá k dosažení požadované tvrdosti, která umožňuje, aby podstoupila další zpracování, aniž by došlo k jejich rozdrcení.

| | Prostředí: Vliv prostředí se týká kultury rostliny Lathyrus clymenum L., jejích kvantitativních charakteristik, jako je například kvantitativní chemické složení zárodečných listů, a možnosti využívat při produkci jedinečné prvky, jakými je například thérská půda.
  Jedinečné podmínky prostředí, které umožnily selekci a adaptaci rostlin Lathyrus clymenum L., jsou silné větry, omezené disponibilní zdroje vláhy a chudá půda. Plazivý vzrůst rostliny ji chrání před silnými větry, xerofytní adaptace jí umožňuje přežívat v téměř pouštních podmínkách a její schopnost vázat vzdušný dusík jí umožňuje překonávat nedostatek základních živin. Nejcharakterističtějším ukazatelem toho, jak je uvedená kultura přizpůsobena podmínkám na Santorini (Théře), je samotná skutečnost, že přežila výbuch této sopky.
  Nízká úroveň dostupnosti zdrojů vláhy je příčinou zvýšeného obsahu cukrů, který rostlině umožňuje zvyšovat příjem vláhy osmotickou cestou. |
| --- | --- |

Prostředí: Vliv prostředí se týká kultury rostliny Lathyrus clymenum L., jejích kvantitativních charakteristik, jako je například kvantitativní chemické složení zárodečných listů, a možnosti využívat při produkci jedinečné prvky, jakými je například thérská půda.

Jedinečné podmínky prostředí, které umožnily selekci a adaptaci rostlin Lathyrus clymenum L., jsou silné větry, omezené disponibilní zdroje vláhy a chudá půda. Plazivý vzrůst rostliny ji chrání před silnými větry, xerofytní adaptace jí umožňuje přežívat v téměř pouštních podmínkách a její schopnost vázat vzdušný dusík jí umožňuje překonávat nedostatek základních živin. Nejcharakterističtějším ukazatelem toho, jak je uvedená kultura přizpůsobena podmínkám na Santorini (Théře), je samotná skutečnost, že přežila výbuch této sopky.

Nízká úroveň dostupnosti zdrojů vláhy je příčinou zvýšeného obsahu cukrů, který rostlině umožňuje zvyšovat příjem vláhy osmotickou cestou.

| b) | Pověst: Přítomnost „Fava Santorinis“ je v označené oblasti doložena od 16. století př. n. l., jak ukazují archeologické nálezy ze „Západního domu“ v Akrotiri datované do pozdní doby bronzové, v souladu s nimiž jsou nalezená semena Lathyrus clymenum L. považována za pozůstatek uskladněné sklizně.
  Název „fava“ se dále poprvé objevuje v písemné podobě v období 6. až 5. století př. n. l. ve zlomku nedochované Aischylovy tragédie, ve které se používá k označení prostého pokrmu.
  První doložená souvislost mezi slovem „fava“ a uvedeným pokrmem pochází ze 2. století n. l. a nachází se u Dioskurida Pedania, který uvádí „favu“ jako latinský název bobů (Vicia faba L.), nejběžnější luštěniny užívaná k její přípravě.
  V 6. století n. l. zmiňuje Cyril ze Skytopole užívání „pisarie“, drobného hrachu, pro přípravu favy a poprvé se tak v literatuře objevuje souvislost mezi antickým pojmem „arakiskos“ a produkcí favy.
  Fava se jako jeden z tradičních produktů Santorini objevuje v soupisech z roku 1850 n. l., ve kterých se uvádí jako čtvrtý nejdůležitější produkt na ostrově, a zvláštní zmínku týkající se její vysoké kvality jí věnuje roku 1914 Gennadios, který jako plodinu užívanou k přípravě favy uvádí „arakas“ (hrách). Tato souvislost se objevuje ve velkém množství pramenů ze 20. století, ale až Reichinger v roce 1943 dává do souvislosti místní kulturu s rostlinou Lathyrus clymenum L.
  K identifikaci tradičního místního názvu „arakas“ (hrách) s rostlinou Lathyrus clymenum L. dochází až ve 21. století, kdy v souvislosti s přípravou tohoto dokumentu byly vzorky uvedené rostliny zaslány do laboratoří systematické botaniky Zemědělské univerzity v Aténách, kde byly určeny jako Lathyrus clymenum L.
  „Fava Santorinis“ se tedy v uvedené oblasti pěstuje bez přerušení po dobu více než 3 600 let. |
| --- | --- |

b)

Pověst: Přítomnost „Fava Santorinis“ je v označené oblasti doložena od 16. století př. n. l., jak ukazují archeologické nálezy ze „Západního domu“ v Akrotiri datované do pozdní doby bronzové, v souladu s nimiž jsou nalezená semena Lathyrus clymenum L. považována za pozůstatek uskladněné sklizně.

Název „fava“ se dále poprvé objevuje v písemné podobě v období 6. až 5. století př. n. l. ve zlomku nedochované Aischylovy tragédie, ve které se používá k označení prostého pokrmu.

První doložená souvislost mezi slovem „fava“ a uvedeným pokrmem pochází ze 2. století n. l. a nachází se u Dioskurida Pedania, který uvádí „favu“ jako latinský název bobů (Vicia faba L.), nejběžnější luštěniny užívaná k její přípravě.

V 6. století n. l. zmiňuje Cyril ze Skytopole užívání „pisarie“, drobného hrachu, pro přípravu favy a poprvé se tak v literatuře objevuje souvislost mezi antickým pojmem „arakiskos“ a produkcí favy.

Fava se jako jeden z tradičních produktů Santorini objevuje v soupisech z roku 1850 n. l., ve kterých se uvádí jako čtvrtý nejdůležitější produkt na ostrově, a zvláštní zmínku týkající se její vysoké kvality jí věnuje roku 1914 Gennadios, který jako plodinu užívanou k přípravě favy uvádí „arakas“ (hrách). Tato souvislost se objevuje ve velkém množství pramenů ze 20. století, ale až Reichinger v roce 1943 dává do souvislosti místní kulturu s rostlinou Lathyrus clymenum L.

K identifikaci tradičního místního názvu „arakas“ (hrách) s rostlinou Lathyrus clymenum L. dochází až ve 21. století, kdy v souvislosti s přípravou tohoto dokumentu byly vzorky uvedené rostliny zaslány do laboratoří systematické botaniky Zemědělské univerzity v Aténách, kde byly určeny jako Lathyrus clymenum L.

„Fava Santorinis“ se tedy v uvedené oblasti pěstuje bez přerušení po dobu více než 3 600 let.

Odkaz na zveřejnění specifikace

http://www.minagric.gr/greek/data/Fava%20Santorinis%20-%20specifications.pdf

---

| 11.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 34/8

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 34/04

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„PRLEŠKA TÜNKA“

č. ES: SI-PGI-0005-0533-24.03.2006

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano |
| --- | --- |
| Adresa: | Dunajska 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Název:

Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

Adresa:

Dunajska 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14789109

Fax

+386 14789055

E-mail:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Skupina:

| Název: | Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot |
| --- | --- |
| Adresa: | Križevci 11 |
| SI-9242 Križevci pri Ljutomeru |
| SLOVENIJA |

Název:

Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot

Adresa:

Križevci 11

SI-9242 Križevci pri Ljutomeru

SLOVENIJA

Tel.

+386 25888144

Fax

—

E-mail:

—

Složení:

producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

| Třída 1.2 | Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.) |
| --- | --- |

Třída 1.2

Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název:

„Prleška tünka“

4.2   Popis:

Produkt „Prleška tünka“ se skládá z masa a z nasekaného sádla. Kusy masa (vepřové kýty, bedra, svíčková nebo krkovice) se osolí, poté se nasucho tepelně ošetří a vyudí. Nasekané sádlo (nasekaná slanina) se připraví tak, že s tepelně ošetří tvrdý hřbetní tuk, který se naseká a okoření. Maso a sádlo se nechají společně v nádobě uležet po dobu alespoň 30 dnů.

Produkt „Prleška tünka“ musí vždy obsahovat maso i sádlo. Maso má stejnoměrnou, světle růžovou barvu typickou pro solené a tepelně ošetřené maso, bez šedých, tmavých nebo jiných zabarvení. Sádlo má smetanově bílou barvu, je přiměřeně roztíratelné a má přiměřenou strukturu, přičemž obsahuje kousky o velikosti rýžového zrna a má charakteristickou chuť.

Maso máuzrálou, slanou a uzenou chuť a le přiměřeně osoleně s harmonickou a výraznou kořeněnou příchutí. Sádlo musí mít charakteristickou chuť.

4.3   Zeměpisná oblast:

Produkt „Prleška tünka“ se produkuje v zeměpisné oblasti Prlekija, která zahrnuje území obcí Ljutomer, Razkrižje, Križevci, Veržej, Sveti Jurij, Radenci, Gornja Radgona a Ormož.

4.4   Důkaz původu:

Všichni producenti se musejí nacházet v uvedené zeměpisné oblasti.

Každý producent musí uchovávat údaje prokazující soulad s požadavky specifikace produktu „Prleška tünka“. Producenti musí uchovávat informace o dodaných surovinách, o procesu produkce, o délce procesu uležení masa, a dále výsledky mikrobiologických a organoleptických analýz a záznamy o vyprodukovaných a prodaných množstvích produktu „Prleška tünka“. Sdružení pro propagaci a ochranu specialit oblasti Prlekije (Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot) provádí kontroly umístění producentů a jejich záznamů obsahujících důkazy o souladu s příslušnými nařízeními a specifikacemi. Sdružení rovněž vede seznam producentů. Celý proces produkce od použití surovin až po konečný produkt je sledovatelný pomocí přísných kontrol vykonávaných u každého producenta. Kontroly producentů provádí také nezávislý kontrolní orgán, který splňuje požadavky evropské normy EN 45011.

4.5   Metoda produkce:

Produkt „Prleška tünka“ se skládá z masa a sádla.

Maso z vepřové kýty, beder, svíčkové nebo krkovice bez kostí, kůže a povrchového tuku se umístí do nakládací soli v poměru 2,4 až 2,8 % vzhledem k váze čerstvého masa (NaNO2 v povolené koncentraci 0,5–0,6 %). Může se rovněž přidat až 0,5 % cukru. Solný roztok se nesmí do masa vstřikovat. Další koření, které je při přípravě masa povoleno, je pepř, česnek, kmín a bobkový list. Solení musí probíhat při teplotě mezi 0 a 80 °C. Stejnoměrně nasolené maso se tepelně ošetřuje a udí.

Sádlo se připravuje pomocí tepelného ošetření tvrdého hřbetního tuku, který se poté seká na kousky o průměru 6 až 8 mm a solí se z 2–2,4 % hrubou solí. Je možné ho okořenit černým pepřem a česnekem.

Připravené maso a sádlo se za účelem výroby produktu „Prleška tünka“ umístí ve střídavých vrstvách do nádoby, které se říká „tünka“. Spodní vrstvu v nádobě tvoří sádlo, po němž následuje vrstva masa, dále vrstva sádla atd. Vrchní vrstvu tvoří vždy sádlo. Kousky masa se po uložení na sádlo nesmějí navzájem dotýkat. Maso a sádlo se nechají společně v nádobě uležet po dobu alespoň 30 dnů.

„Prleška tünka“ se uchovává v uzavřených nádobách nebo pytlích při teplotě do 12 °C.

Dopředu připravená balení produktu „Prleška tünka“ mohou mít různou hmotnost, poměr masa a sádla však musí být vždy mezi 60:40 a 70:30.

Zabalené kusy produktu „Prleška tünka“ musí obsahovat předepsané podíly sádla a masa, které se před balením vyjmou z nádob, v nichž se produkt nechává uležet. Aby byly zachovány zvláštní jakostní a organoleptické vlastnosti produktu „Prleška tünka“, zejména bezpečnost konečného produktu z mikrobiologického hlediska, je nezbytné, aby se produkt „Prleška tünka“ balil ve vymezené zeměpisné oblasti okamžitě po uležení. Může se balit vakuově nebo v ochranné atmosféře.

4.6   Souvislost:

Ochrana produktu „Prleška tünka“ vychází z tradiční specifické technologie používané při produkci, díky níž má „Prleška tünka“ charakteristické organoleptické vlasnosti.

Oblast Prlekija je odedávna známá chovem prasat. Chovatelé s produkcí „Prleška tünka“ začali hlavně z důvodů zachování masa po celý rok. Proto začali nakládat maso do nasekaného sádla, které předtím částečně rozpustili, osolili a znovu vychladili (sloveso „tünkati“ znamená vrstvit). Velké dřevěné nádoby, v nichž „promašťovali“ maso, nazývali „tünka“ a tento výraz se používá dodnes.

Z písemných zmínek z roku 1487 vyplývá, že „tünka“ byla známá na území mnoha církevních pozemků a v četných městech ležících v uvedené zeměpisné oblasti.

Podle rozsáhlého písemného pramene byla oblast Prlekija na konci 18. století známá díky sekanému sádlu, slanině, sušenému vepřovému masu a zvláštním dřevěným nádobám („tünka“), v nichž se tato specialita již tenkrát uchovávala.

Produkce „Prleška tünka“ se tedy během několika generací stala tradiční metodou uchovávání masa během celého roku.

Na základě různých studií bylo dokázáno, že zvláštní technologie produkce a označení „Prleška tünka“ se zachovaly přesně v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.3, kde se v současné době tento produkt vyrábí modernějším způsobem, přičemž se však stále chrání tradice původní metody produkce.

Věhlas produktu „Prleška tünka“ je dnes podpořen četnými osvědčeními a oceněními, které tento produkt získal při různých příležitostech. Tradičním pokrmem oblasti Prlekija je až dodnes kus tmavého chleba potřený sádlem a pokladený plátky masa z „tünka“ podávaný s naloženou okurkou.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Adresa: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Název:

Bureau Veritas, d.o.o.

Adresa:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14757670

Fax

+386 14747602

E-mail:

info@bureauveritas.si

4.8   Označování:

Producenti produktu „Prleška tünka“, kteří splňují požadavky uvedené ve specifikaci, což je ověřeno osvědčením, musí své produkty označovat názvem „Prleška tünka“, společným symbolem ve formě dřevěné nádoby (tünka), národním symbolem pro jakost a odpovídajícím symbolem Společenství.

Kromě informací vyžadovaných platnými právními předpisy musí být na produktu rovněž uveden název použité části masa (kýta, bedra, svíčková nebo krkovice) a poměr masa a sádla. Bedra a svíčková mohou být označeny jako „šnita“ a krkovice jako „šijak“. Poměr masa a sádla musí být vždy uveden tak, aby součet podílů byl roven 100.

Image

---

| 11.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 34/11

---

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 34/05

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„SCHROBENHAUSENER SPARGEL“/„SPARGEL AUS DEM SCHROBENHAUSENER LAND“/„SPARGEL AUS DEM ANBAUGEBIET SCHROBENHAUSEN“

č. ES: DE-PGI-0005-0678-20.02.2008

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název:

„Schrobenhausener Spargel“/„Spargel aus dem Schrobenhausener Land“/„Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen“

2.   Členský stát nebo třetí Země:

Německo

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu (podle přílohy II nařízení (ES) č. 1898/2006):

| Třída 1.6 | Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované |
| --- | --- |

Třída 1.6

Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

U produktu „Schrobenhausener Spargel“, Spargel aus dem Schrobenhausener Land, Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen (dále jen „Schrobenhausener Spargel“) se jedná o jedlé výhonky chřestu (Asparagus officinalis), které jsou k prodeji nabízeny v neloupaném či loupaném stavu. „Schrobenhausener Spargel“ se pěstuje způsobem šetrným k životnímu prostředí, v souladu s náležitými zemědělskými praktikami.

Délka světlého chřestu „Schrobenhausener Spargel“, včetně bílého a fialového, nesmí přesahovat 22 cm a délka zeleného chřestu může být nejvýše 27 cm.

Produkt „Schrobenhausener Spargel“ se upravuje podle normy UNECE FFV04 (chřest).

Chuť produktu „Schrobenhausener Spargel“ se vyznačuje typicky výraznou, lehce ořechovou vůní.

Provádění sklizně jednou až dvakrát denně a pečlivá a vhodná manipulace po sklizni chřestu zaručují spotřebiteli čerstvost produktu „Schrobenhausener Spargel“, a to nezávisle na způsobu odbytu.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

—

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

„Schrobenhausener Spargel“ se smí pěstovat výlučně na vyhrazených plochách.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Z důvodu zachování kvality musí být odřezaný chřest po sklizni okamžitě vychlazen. Stonky se odborně seřežou na délku a vytřídí. Produkt se následně uskladní při teplotě 1 až 2 stupně Celsia a vysoké vlhkosti vzduchu. Producent nesmí chladicí řetězec přerušit.

Obsah každého balení musí být rovnoměrný, tzn. každé balení může obsahovat pouze chřest z oblasti Schrobenhausen (viz bod 4) ve stejné kvalitě, barevné skupině a o stejné velikosti. Z viditelné části balení musí být rovněž patrný celkový obsah.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

V prodeji se produkt „Schrobenhausener Spargel“ označuje následujícím grafickým logem:

Image

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Oblast, v němž se produkt „Schrobenhausener Spargel“ v Bavorsku pěstuje, zahrnuje obce Aichach, Aresing, Berg im Gau, Brunnen, Gachenbach, Geisenfeld, Gerolsbach, Hohenwart, Inchenhofen, Karlskron, Kühbach, Langenmosen, Pfaffenhofen an der Ilm, Pörnbach, Pöttmes, Reichertshofen, Rohrbach, Schrobenhausen a Waidhofen, které se nacházejí v okresech Landkreisen Neuburg-Schrobenhausen, Aichach-Friedberg a Pfaffenhofen an der Ilm.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Název města Schrobenhausen je těsně spjat s jeho nejznámějším produktem, kterým je „Schrobenhausener Spargel“. Proto se již po desetiletí v logu používá silueta města Schrobenhausen.

Dosud nejstarší dokument, který zmiňuje pěstování chřestu v oblasti Schrobenhausen, pochází z roku 1851 (jedná se o článek v týdeníku z 12. července 1851).

Již v roce 1856 dodával hrabě von Sandizell chřest do velkopanské kuchyně v Mnichově. V roce 1913 Christian Schad z obce Groß-Gerau osadil chřestem první velkoplošná pole.

V oblasti pěstování panují příznivé podmínky. Převažují půdy tvořené navátým pískem přecházející v lehké terciární půdy, které se vyznačují typickým obsahem naplavenin a jílů. Tyto půdy se na jaře rychle zahřívají, lze je snadno obdělávat, a stonky tak mohou rychle a rovně růst.

Uvedené půdy jsou lehké, písečné a hluboké, s vysokou propustností vzduchu. Pěstování produktu „Schrobenhausener Spargel“ se omezuje zejména na tyto druhy půd:

| | písečné (S) |
| --- | --- |

písečné (S)

| | mírně jílovitě písečné (Sl) |
| --- | --- |

mírně jílovitě písečné (Sl)

| | jílovitě písečné (lS) |
| --- | --- |

jílovitě písečné (lS)

| | výrazně jílovitě písečně (SL) |
| --- | --- |

výrazně jílovitě písečně (SL)

Oblast pěstování produktu Schrobenhausener Spargel se nachází v nadmořské výšce zhruba 400 m. Průměrná roční teplota je 7,5 °C, roční srážky dosahují v průměru 827 mm (průměr za posledních 25 let), přičemž od června do srpna spadne průměrně 280 mm dešťových srážek.

5.2   Specifičnost produktu:

Kvalita produktu „Schrobenhausener Spargel“ spočívá ve výše uvedených klimatických podmínkách, jakož i v půdních druzích, které se ve vymezené oblasti vyskytují.

Dobrá pověst a mimořádná prestiž tohoto zemědělského produktu, a to i mimo oblast produkce, souvisí s vysokou popularitou, která byla prokázána ve spotřebitelské studii provedené Technickou univerzitou v Mnichově a která je důsledkem podmínek produkce (zejména díky rychlému růstu se produkt vyznačuje křehkostí a typicky výraznou, lehce ořechovou vůní). Z hlediska spotřebitele je vedle zmíněné zvláštní chuti produktu „Schrobenhausener Spargel“ hlavním důvodem popularity čerstvost a původ.

Zaregistrované sdružení „Svaz pěstitelů chřestu v jižním Bavorsku“ (der Spargelerzeugerverband Südbayern e.V.) doporučuje ty druhy, které obzvláště splňují zemědělské (polní zkoušky) a chuťové požadavky založené na sensorické zkoušce v souvislosti se specifikací. Svaz uvádí tyto druhy na své internetové stránce www.spargel.de/anbau a údaje každoročně aktualizuje.

Produkt „Schrobenhausener Spargel“ tak byl zařazen do databáze typických regionálních specialit z Bavorska, což vyzdvihuje jeho zvláštní charakter a výlučnost.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Za své mimořádné vlastnosti vděčí produkt „Schrobenhausener Spargel“ nejen podnebí a zvláštním půdám tohoto regionu, nýbrž i dlouhé tradici pěstování chřestu v oblasti Schrobenhausen a odborným znalostem pěstitelů, kteří se pěstováním chřestu zabývají již po generace. Díky lehkým, písečným půdám a každodenní sklizni se produkt „Schrobenhausener Spargel“ vyznačuje obzvláště křehkými stonky.

Prestiž

O rostoucí popularitě chřestu v regionu Schrobenhausen svědčí články v týdeníku Schrobenhausener Wochenblatt z roku 1914 i inzeráty z 20. let. V roce 1933 se dobrá pověst produktu „Schrobenhausener Spargel“ dostala až do Mnichova. V 50. letech pěstovala tuto drahocennou zeleninu řada malých podniků. V polovině 70. let a koncem 80. let zažila oblast pěstování tohoto produktu svůj největší vzestup.

Odvětví pěstování chřestu, které dnes probíhá na ploše přibližně 900 ha (včetně produkce sazenic), se stalo jedním z nejvýznamnějších hospodářských faktorů v regionu Schrobenhausen.

Producenti usazení v této zeměpisné oblasti předávají již 90 let z generace na generaci své vědomosti a zkušenosti s pěstováním chřestu. Díky těmto znalostem a zkušenostem se dosahuje nejlepší kvality, která je základem úspěšného uvádění na trh.

Období sklizně chřestu je v této oblasti „pátým ročním obdobím“ a přitahuje mnohé výletníky a turisty zblízka i zdaleka. Tomuto námětu je zasvěcen i výletní atlas s tematickými cyklistickými a turistickými stezkami regionu.

V domácnostech i v gastronomických podnicích je v tomto období chřest středem kulinářské pozornosti. Místní obyvatele i zhruba 40 000 návštěvníků, kteří v době sklizně chřestu každoročně proudí do Schrobenhausenu, překvapují stále důmyslnější recepty. Týdenní trhy i trhy s chřestem dosahují v tomto období značného obratu s chřestovými produkty.

Svým podílem přispívá i Evropské muzeum chřestu ve Schrobenhausenu. To propaguje spojitost chřestu s regionem Schrobenhausen a každoročně přitahuje zhruba 10 000 návštěvníků z celého světa.

Od roku 1975 se každým rokem ve Schrobenhausenu volí chřestová královna, která často vystupuje v rozhlasu, tisku a televizi a šíří věhlas produktu daleko za hranice regionu.

Prestiž produktu, která je založena na vlastnostech dosažených v daném regionu, dokládají i studie Technické univerzity v Mnichově, jakož i cenové údaje ústředního tržního a cenového orgánu (Zentrale Markt- und Preisberichtstelle).

Odkaz na zveřejnění specifikace

Markenblatt Heft 6 ze dne 11. února 2005, díl 7, strana 1770

(http://www.publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=8)

---

11.2.2010

| 11.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 34/s3

---

OZNÁMENÍ

Dne 11. února 2010 bude v Úředním věstníku Evropské unie C 34 A zveřejněn „Společný katalog odrůd druhů zemědělských rostlin – 1. dodatek k 28. úplnému vydání“.

Předplatitelé Úředního věstníku mohou bezplatně získat stejný počet výtisků a jazykových znění tohoto Úředního věstníku, jaký si předplatili. Je třeba, aby vrátili přiloženou objednávku, řádně vyplněnou a s uvedením jejich registračního čísla předplatitele (kód uváděný na levé straně každého štítku a začínající písmenem: O/...). Tento Úřední věstník bude bezplatně k dispozici po dobu jednoho roku od data vydání.

Ostatní zájemci si mohou objednat tento Úřední věstník za poplatek u některého z našich distributorů (viz http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm)

Tento Úřední věstník – stejně jako všechny Úřední věstníky (řady L, C, CA, CE) – je možné najít bezplatně na internetové stránce http://eur-lex.europa.eu

Image

---