# Den Europæiske Unions C 273/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.273.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 273 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang13. november 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.273.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 273

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang13. november 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 273/01 | Årsregnskab for de Europæiske Fællesskaber — Regnskabsår 2008 — Konsolideret årsregnskab og konsolideret beretning om budgetgennemførelsen | 1 |
| 2009/C 273/02 | Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet | 122 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 273/01

Årsregnskab for de Europæiske Fællesskaber — Regnskabsår 2008 — Konsolideret årsregnskab og konsolideret beretning om budgetgennemførelsen

1

2009/C 273/02

Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet

122

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 13.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/1

---

ÅRSREGNSKAB FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER

REGNSKABSÅR 2008

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB OG KONSOLIDERET BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

(2009/C 273/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

Note til det konsoliderede årsregnskab

Gennemførelse af EU's budget og regnskabsaflæggelse

| DEL I: | Konsolideret årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber og forklarende bemærkninger |
| --- | --- |

DEL I:

| A. | Balance |
| --- | --- |

A.

Balance

| B. | Resultatopgørelse |
| --- | --- |

B.

Resultatopgørelse

| C. | Pengestrømsopgørelse |
| --- | --- |

C.

Pengestrømsopgørelse

| D. | Bevægelser i nettoaktiver |
| --- | --- |

D.

Bevægelser i nettoaktiver

| E. | Bemærkninger til årsregnskabet |
| --- | --- |

E.

Bemærkninger til årsregnskabet

| DEL II: | Konsolideret beretning om gennemførelsen af De Europæiske fællesskabers budget og forklarende bemærkninger |
| --- | --- |

DEL II:

| AFDELING A: | Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

AFDELING A:

Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen

| AFDELING B: | Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

AFDELING B:

Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen

NOTE TIL DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB

De Europæiske Fællesskabers konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2008 er udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som de andre institutioner og organer har fremlagt, i henhold til artikel 129, stk. 2, i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Jeg erklærer herved, at regnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med afsnit VII i finansforordningen og med de regnskabsprincipper, -regler og -metoder, som er beskrevet i bilaget til årsregnskabet.

Jeg har fra regnskabsførerne for de pågældende institutioner og organer, som har attesteret pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for udarbejdelsen af regnskabet, som viser De Europæiske Fællesskabers aktiver og passiver og budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af Europa-Kommissionens regnskab, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling.

Ph. TAVERNE

Regnskabsfører for Europa-Kommissionen

GENNEMFØRELSE AF EU'S BUDGET OG REGNSKABSAFLÆGGELSE

1.   FORBEREDELSE AF DET ÅRLIGE BUDGET

Via EU's budget finansieres en lang række politikker og programmer i EU. I overensstemmelse med medlemsstaternes prioriteringer gennemfører Kommissionen specifikke programmer, aktiviteter og projekter på det pågældende område. Der kan være tale om støtte til uddannelsesprogrammer for studerendes og læreres mobilitet, projekter, der har til formål at støtte et bedre arbejdsmiljø for arbejdstagere i EU, og forbedring af kontrollen ved de ydre grænser.

Næsten 94 % af EU's budget går til at finansiere de EU-politikker og -aktiviteter, som alle medlemsstaterne er enedes om. Den direkte forbindelse mellem årsbudgettet og EU's politikker sikres via en aktivitetsbaseret budgetlægning. Den aktivitetsbaserede budgetkontoplan, der første gang blev indført i budgettet for 2004, gør det muligt at foretage en tydelig indkredsning af EU's politikområder og det samlede beløb, der er afsat til hvert af disse områder.

De 31 politikområder er underopdelt i ca. 200 aktiviteter, hvoraf mere end 110 omfatter aktionsbudgetposter og dermed er afspejlet i budgetkontoplanen som budgetkapitler. Disse politikområder er overvejende operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til fordel for eksterne støttemodtagere inden for de forskellige aktivitetsområder. Der er dog en række horisontale politikområder, som skal sikre, at Kommissionen fungerer ordentligt, f.eks. koordinering og juridisk vejledning og budget. Den aktivitetsbaserede budgetstruktur giver fælles begrebsmæssige rammer for at prioritere, planlægge, budgettere, overvåge og rapportere, hvilket først og fremmest har til formål at sikre en mere effektiv og økonomisk anvendelse af ressourcerne.

Den interne procedure for vedtagelsen af forslaget til budget starter med, at Kommissionen forbereder budgetforslaget og videresender det til Rådet, der kan foretage ændringer, hvis det finder det nødvendigt. Det ændrede budgetforslag sendes derefter til Europa-Parlamentet, som kan foreslå ændringer eller acceptere eller forkaste forslaget. Når der er opnået enighed om alle ændringer, og disse er indarbejdet (herunder om nødvendigt et helt nyt forslag til budget udarbejdet af Kommissionen), vedtager Europa-Parlamentet det i midten af december. Europa-Parlamentets formand erklærer budgettet for vedtaget, hvorefter det kan gennemføres.

2.   HVORDAN FINANSIERES DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER?

Fællesskaberne finansieres ved hjælp af to hovedkategorier af indtægter, nemlig egne indtægter og diverse indtægter.

2.1.   Egne indtægter og tilgodehavender

Egne indtægter tilgår automatisk EU, således at den kan finansiere sit budget, uden at det er nødvendigt, at de nationale myndigheder træffer særlige beslutninger herom (i 2008 udgjorde egne indtægter 92 % af de samlede indtægter). De samlede egne indtægter, der er nødvendige til finansiering af budgettet, bestemmes af de samlede udgifter minus andre indtægter. De samlede egne indtægter må ikke overstige 1,24 % af EU's bruttonationalindkomst (BNI). Egne indtægter kan opdeles på følgende kategorier:

| (1) | Traditionelle egne indtægter består af told samt landbrugs- og sukkerafgifter. De traditionelle egne indtægter betales af de økonomiske aktører og opkræves på EU's vegne af medlemsstaterne. Medlemsstaterne beholder dog 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af deres opkrævningsudgifter. Told og landbrugsafgifter opkræves ved import af varer fra tredjelande, og satserne er fastsat i den fælles toldtarif. Sukkerafgifterne betales af sukkerproducenterne for at finansiere eksportrestitutionerne for sukker. De traditionelle egne indtægter beløber sig til ca. 15 % af de samlede egne indtægter. |
| --- | --- |

(1)

Traditionelle egne indtægter består af told samt landbrugs- og sukkerafgifter. De traditionelle egne indtægter betales af de økonomiske aktører og opkræves på EU's vegne af medlemsstaterne. Medlemsstaterne beholder dog 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af deres opkrævningsudgifter. Told og landbrugsafgifter opkræves ved import af varer fra tredjelande, og satserne er fastsat i den fælles toldtarif. Sukkerafgifterne betales af sukkerproducenterne for at finansiere eksportrestitutionerne for sukker. De traditionelle egne indtægter beløber sig til ca. 15 % af de samlede egne indtægter.

| (2) | De egne indtægter baseret på moms opkræves af medlemsstaternes momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats momsgrundlag. Det momsgrundlag, der tages i betragtning, kan dog aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI. De momsbaserede indtægter beløber sig sædvanligvis til ca. 15 % af de samlede egne indtægter. |
| --- | --- |

(2)

De egne indtægter baseret på moms opkræves af medlemsstaternes momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats momsgrundlag. Det momsgrundlag, der tages i betragtning, kan dog aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI. De momsbaserede indtægter beløber sig sædvanligvis til ca. 15 % af de samlede egne indtægter.

| (3) | Indtægten baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) anvendes til at afbalancere budgettets indtægter og udgifter, dvs. til at finansiere den del af budgettet, der ikke dækkes af andre indtægter. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats BNI, hvilket fastsættes i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. Den BNI-baserede indtægt beløber sig sædvanligvis til ca. 70 % af de samlede egne indtægter. |
| --- | --- |

(3)

Indtægten baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) anvendes til at afbalancere budgettets indtægter og udgifter, dvs. til at finansiere den del af budgettet, der ikke dækkes af andre indtægter. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats BNI, hvilket fastsættes i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. Den BNI-baserede indtægt beløber sig sædvanligvis til ca. 70 % af de samlede egne indtægter.

For så vidt angår betalingen af disse beløb, omfatter et særskilt regnskab traditionelle egne indtægter, som er konstateret af medlemsstaterne i henhold til artikel 6, stk. 3, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, men ikke stillet til rådighed for Fællesskaberne, fordi de endnu ikke er inddrevet, der ikke er stillet sikkerhed for dem, eller de er blevet anfægtet. Hver medlemsstat sender hvert kvartal Kommissionen en oversigt over dette regnskab med angivelse for hver indtægtstype af:

| — | den saldo, der ikke er inddrevet for foregående kvartal |
| --- | --- |

—

den saldo, der ikke er inddrevet for foregående kvartal

| — | de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal

| — | korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal

| — | afskrevne beløb |
| --- | --- |

—

afskrevne beløb

| — | det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal. |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal.

Når de traditionelle egne indtægter fra det særskilte regnskab inddrives, skal de registreres på Kommissionens konto senest den første hverdag efter den 19. i den anden måned, der følger efter den måned, hvor afgifterne er inddrevet.

Nedskrivninger på fordringer på det særskilte regnskab skal foretages således, at de afspejler de situationer, hvor det er usandsynligt, at man vil kunne inddrive de pågældende beløb. Nedskrivningen er baseret på medlemsstaternes egne overslag udarbejdet i overensstemmelse med artikel 6, stk. 4, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) 1150/2000, som fastslår følgende: »Medlemsstaterne sender, sammen med den sidste kvartalsopgørelse for hvert regnskabsår, et skøn over de samlede fordringer opført i det særskilte regnskab ved udgangen af hvert regnskabsår, hvis inddrivelse er usikker«.

På grundlag af medlemsstaternes overslag fratrækkes en nedskrivning af fordringer på medlemsstaterne på aktivsiden i balancen. Dette indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af denne værdijustering. Selv når opkrævningen viser sig lidet sandsynlig eller nærmest umulig, er det ikke på forhånd sagt, at beløbene er tabt for EU-budgettet som traditionelle egne indtægter. Hvis de ikke kan opkræves, vil de kun være tabt, hvis medlemsstaten har udvist den krævede omhu i forbindelse med opkrævningen. Kan medlemsstaten ikke bevise det, tilfalder det finansielle ansvar den, og den skal derefter overføre beløbet til EU-budgettet, jf. artikel 17, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000.

2.2.   Diverse indtægter

Diverse indtægter fra De Europæiske Fællesskabers aktiviteter udgør ca. 8 % af de samlede indtægter. Der kan f.eks. være tale om bøder i konkurrencesager og indtægtsordrer til private og offentlige debitorer i forbindelse med forvaltning af fællesskabsprojekter (jf. eksemplet ovenfor). Tvangsbøder, som Domstolen har pålagt medlemsstater, der ikke efterkommer en dom, falder også inden for denne kategori. Kommissionen forvalter hvert år hundred tusinder af projekter og er nødt til at udstede ca. 12 000 indtægtsordrer om året. På al gæld, der ikke betales til tiden, påløber der morarenter. Når andre tredjeparter end medlemsstaterne ikke betaler deres gæld, kan Kommissionens (og Rådets) beslutninger, der pålægger debitorerne at betale, fuldbyrdes direkte i overensstemmelse med den civile retsplejelov det sted, hvor tvangsfuldbyrdelsen skal ske. Juridisk Tjeneste indleder inddrivelsesprocedurer over for debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser, med hjælp fra eksterne advokatfirmaer.

3.   HVORDAN FÆLLESSKABSBUDGETTET FORVALTES OG ANVENDES

3.1.   Primære driftsudgifter

De Europæiske Fællesskabers driftsudgifter dækker de forskellige udgiftsområder i den finansielle ramme og antager forskellige former afhængigt af, hvorledes pengene udbetales og forvaltes. I overensstemmelse med finansforordningen gennemfører Kommissionen det almindelige budget efter følgende metoder:

Direkte centraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når gennemførelsen af budgettet foretages direkte af Kommissionens tjenestegrene.

Direkte centraliseret forvaltning

Indirekte centraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når Kommissionen tildeler opgaven med gennemførelse af budgettet til fællesskabsretlige eller nationalretlige organer som f.eks. offentligretlige fællesskabsagenturer eller agenturer, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver.

Indirekte centraliseret forvaltning

Decentraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når Kommissionen uddelegerer visse opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til tredjelande.

Decentraliseret forvaltning

Delt forvaltning: Ved denne forvaltningsmetode overdrages visse gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. Hovedparten af udgifterne, i år 82 mia. EUR (2007: 90 mia. EUR), henhører under posten »Delt forvaltning«, hvilket omfatter uddelegering af opgaver til medlemsstaterne inden for sådanne områder som landbrugsudgifter og strukturforanstaltninger.

Delt forvaltning

Fælles forvaltning: Ved denne metode overdrager Kommissionen visse gennemførelsesopgaver til en international organisation.

Fælles forvaltning

3.2.   De forskellige finansielle aktører

Kommissionskollegiet påtager sig det kollektive politiske ansvar, men udøver i praksis ikke selv sine beføjelser til at gennemføre budgettet. Det uddelegerer hvert år disse opgaver til individuelle tjenestemænd, der skal stå til ansvar over for kollegiet og er omfattet af finansforordningen og tjenestemandsvedtægten. Det pågældende personale – generelt generaldirektører og kontorchefer – kaldes »de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede«. De kan yderligere uddelegere opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til »de ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede«.

Kommissionskollegiet

De anvisningsberettigedes ansvar dækker hele forvaltningsprocessen lige fra at fastslå, hvad det er nødvendigt at gøre, til at nå de af institutionen fastsatte politiske mål, for så vidt angår forvaltning af aktiviteter, der iværksættes både ud fra et drifts- og budgetmæssigt standpunkt, herunder underskrivelse af juridiske forpligtelser, overvågning af resultater, gennemførelse af betalinger og om nødvendigt inddrivelse af midler. De anvisningsberettigede skal også sikre, at der gennemføres evalueringer for at analysere deres forslags levedygtighed (forudgående evaluering) og vurdere, om allerede igangsatte projekter er en succes samt deres omkostningseffektivitet (midtvejsevaluering og efterfølgende evaluering). Resultatet af disse evalueringer anvendes til at hjælpe med at forbedre beslutningsprocessen og øge gennemsigtigheden, ansvarliggørelsen og omkostningseffektiviteten i forbindelse med Fællesskabernes interventioner.

anvisningsberettigedes

I hvert generaldirektorat sikres der forsvarlig økonomisk forvaltning og ordentlig ansvarlighed ved hjælp af en adskillelse af kontrollen med forvaltningen (de anvisningsberettigede) og den interne revision, kontrol med overholdelsen af klare interne kontrolstandarder (inspireret af de internationale COSO-standarder), forudgående og efterfølgende kontrol, uafhængig intern revision på grundlag af risikovurderinger og regelmæssig rapportering om aktiviteterne til de individuelle kommissærer.

Regnskabsføreren gennemfører betalinger og indtægtsordrer udstedt af de anvisningsberettigede og er ansvarlig for forvaltningen af likviditetsbeholdningen, fastsættelsen af regnskabsregler og -metoder, valideringen af regnskabssystemer, bogføringen og udarbejdelsen af institutionens årsregnskab og konsolideringen heraf med andre konsoliderede enheder. Regnskabsføreren skal desuden underskrive regnskaberne og erklære, at de giver et retvisende billede af den finansielle situation.

Regnskabsføreren

Den interne revisor, der ikke er en finansiel aktør i ordets egentlige betydning, udpeges af institutionen eller organet for at kontrollere, at budgetgennemførelsessystemerne og -procedurerne fungerer korrekt, og at rådgive institutionen om risikoforvaltningsspørgsmål. Den interne revisor afgiver uafhængige udtalelser om kvaliteten af forvaltnings- og kontrolsystemerne og kommer med henstillinger om, hvordan driftsprocedurerne kan forbedres og en forsvarlig økonomisk forvaltning kan fremmes.

interne revisor

3.3.   Indgåelse af forpligtelser for at anvende EU's budget

Når budgettet er godkendt, stiller Generaldirektoratet for Budget via Kommissionens regnskabssystem midler til rådighed til de forskellige kommissionstjenester, institutioner og andre organer i overensstemmelse med deres politiske ansvar i medfør af det såkaldte aktivitetsbaserede budgetsystem. For eksempel vil Kommissionen uddelegere ansvaret for forvaltningen af budgetposter vedrørende miljøet til lederen – eller generaldirektøren – for Generaldirektoratet for Miljø (som i denne forbindelse kaldes den ved delegation anvisningsberettigede for de pågældende budgetposter).

Inden der kan indgås en juridisk forpligtelse (f.eks. en kontrakt eller en støtteaftale) med tredjemand, skal der på årsbudgettet være en budgetpost for den pågældende aktivitet. Der skal også være tilstrækkelige midler på den pågældende budgetpost til at dække udgifterne. Hvis disse betingelser er opfyldt, skal de nødvendige midler reserveres på budgettet ved hjælp af en budgetmæssig forpligtelse i regnskabssystemet.

Når den budgetmæssige forpligtelse er iværksat af den projektansvarlige, der benævnes »initiating agent«, skal der følges en forud fastsat procedure – eller et »finanskredsløb« – der afvikles på papir og elektronisk og involverer mindst to personer (det såkaldte »fire øjne-princip«), den person, der fungerer som »initiating agent« og verifikatoren. Inden for rammerne af finanskredsløbet sikres den finansielle og operationelle kontrol, inden forpligtelsen godkendes af den ansvarlige anvisningsberettigede.

Der kan ikke anvendes midler fra fællesskabsbudgettet, medmindre og indtil Kommissionen eller et andet fællesskabsorgan og den mulige modtager af fællesskabsmidler har indgået en skriftlig juridisk forpligtelse. Inden for rammerne af direkte central forvaltning har denne juridiske forpligtelse form af enten en kontrakt med en kontrahent eller en støtteaftale med en støttemodtager.

Når den budgetmæssige forpligtelse er godkendt, registreres den i budgetregnskabssystemet, og de tilsvarende bevillinger anvendes. Det har imidlertid ingen virkning på det generelle regnskab (eller det generelle bogholderi), da der endnu ikke er påløbet udgifter. Det skyldes, at De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem omfatter to særskilte, men indbyrdes forbundne elementer:

| (a) | budgetregnskabet, der gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af budgettet, og |
| --- | --- |

(a)

budgetregnskabet, der gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af budgettet, og

| (b) | det generelle regnskab, der anvendes til at udarbejde balancen og resultatopgørelsen. |
| --- | --- |

(b)

det generelle regnskab, der anvendes til at udarbejde balancen og resultatopgørelsen.

Budgetregnskabet viser de forpligtelser og betalinger, der hver dag foretages på de ca. 1 150 budgetposter. Det er baseret på det ændrede kasseregnskabsprincip, hvor en udgift eller indtægt kun bogføres i regnskabet, når der indgås forpligtelser for likvide midler, eller de udbetales eller modtages. Denne type regnskab er typisk for den offentlige sektor, hvor der historisk var en tendens til at fokusere på budgettet og dets gennemførelse. Hver måned offentliggør Kommissionen tal, der viser status for budgetgennemførelsen (udgifterne) på Europa-webstedet. Der gives tal pr. udgiftsområde i de finansielle overslag og pr. politikområde.

Det generelle regnskab (eller det generelle bogholderi) anvender den dobbelte bogholderimetode for at vise udgifter og indtægter i løbet af regnskabsåret (og således resultatopgørelsen) og opstille Fællesskabernes finansielle stilling i form af en balance over aktiver og passiver pr. 31. december et givet år.

3.4.   Gennemførelse af en betaling

3.4.1.   Generelle bestemmelser

Der kan ikke foretages en betaling, medmindre den anvisningsberettigede, der behandler den pågældende transaktion, har godkendt en budgetmæssig forpligtelse. Når der skal foretages en betaling, skal der følges en arbejdsgang, der ligner arbejdsgangen i forbindelse med en budgetmæssig forpligtelse. Det sker i regnskabssystemet og afvikles parallelt hermed på papir og elektronisk. Her iværksættes processen igen af en »initiating agent«, og den godkendes af en ved subdelegation anvisningsberettiget. Når betalingen er godkendt, ajourføres både budgetregnskabet og det generelle regnskab automatisk.

Når en betaling er godkendt i regnskabssystemet, er næste trin overførslen til modtagerens konto. Kommissionen foretager de fleste af sine betalinger ved bankoverførsel, f.eks. gennem finansforvaltningen i Generaldirektoratet for Budget. Den har konti hos medlemsstaternes finansministerier, centralbankerne og forretningsbanker.

Kommissionen foretager over én mio. betalinger om året. Kommissionen er med i SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). Hver dag iværksættes der mindst én betalingsserie under kontrol af finansforvaltningen i Generaldirektoratet for Budget, således at de bevilgede midler omdannes til betalingsordrer, der automatisk sendes til Kommissionens banker for at betale de udpegede modtagere.

3.4.2.   Forfinansiering

Forfinansiering tjener til at sikre modtageren et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet bruges enten til det formål, som det blev ydet til at dække i den periode, der er defineret i aftalen, eller tilbagebetales, idet modtageren har pligt til at returnere forfinansieringsbeløbet til De Europæiske Fællesskaber, hvis der ikke er påløbet støtteberettigede udgifter. Dermed er udbetalt forfinansiering ikke en afholdt udgift, førend de relevante kontraktlige betingelser er opfyldt, hvorfor beløbet posteres som et aktiv på balancen, når den første betaling finder sted. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller delvis) på aktivsiden, når støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb returneres. Når et forfinansieringsbeløb helt eller delvis godkendes af Fællesskaberne efter en analyse af, om den udgift, der søges dækket, er støtteberettiget (se nedenfor), fjernes det godkendte støtteberettigede udgiftsbeløb fra balancen og bogføres som en udgift på resultatopgørelsen. Dette kan frigøre hele eller dele af forfinansieringsbeløbet.

Forfinansiering værdisættes til det anslåede erholdelige beløb, idet der tages hensyn til, at der eksisterer en garanti i tilknytning til forfinansiering. Den forfinansiering, der ikke forventes at kunne inddrives, anses for en udgift på resultatopgørelsen og en nedsættelse af den regnskabsmæssige værdi af forfinansieringen på balancen. Generelt påløber der renter på al udbetalt forfinansiering (bemærkelsesværdige undtagelser omfatter beløb, der udbetales til medlemsstater eller som førtiltrædelsesstøtte). De to ejere af denne renteindtægt er betegnende for Kommissionens to typer forfinansiering, nemlig De Europæiske Fællesskaber og Tredjepart. Forskellen mellem de to kategorier er, at renteindtægten fra forfinansiering af typen »De Europæiske Fællesskaber« forbliver Kommissionens ejendom og derfor skal returneres til Kommissionen, mens renten på »Tredjepart«-forfinansiering er modtagerens ejendom.

3.4.3.   Godtgørelseskrav og udgifternes støtteberettigelse

Nogen tid efter betalingen af forfinansiering, vil det relevante fællesskabsorgan modtage et godtgørelseskrav for at bevise, at forfinansieringsbeløbet blev anvendt af modtageren i overensstemmelse med kontrakten. Disse godtgørelseskrav sendes med forskellige mellemrum året igennem afhængigt af aktivitetens type og de kontraktlige betingelser, og de er ikke nødvendigvis alle modtaget inden årets udgang.

De modtagne udgiftsopgørelser registreres straks i regnskabssystemet som kortfristet gæld med »Støtteberettigelse skal kontrolleres« og en »Første skridt-regning«. I denne fase er ingen udgifter endnu anerkendt. En udgift anerkendes kun i det generelle regnskab, når den »udløsende begivenhed« er indtruffet, nemlig at godtgørelseskravet er valideret. Fristen for betaling af den modtagne regning løber fra den dato, hvor den modtagne antagelige betalingsanmodning registreres: Når det er konstateret, at kravet er støtteberettiget, opføres det i regnskaberne, og det pågældende beløb overføres til resultatopgørelsen som en udgift (»anden skridt-regning«). Den åbne forfinansiering og kreditorsaldoen reduceres med det validerede beløb. Dette har ingen indvirkning på budgetregnskabet, da den oprindelige betaling allerede er bogført.

3.4.4.   Betaling af andre beløb

Hvis der kræves eller kontrolleres et beløb ud over den oprindelige betaling, eller hvis der kræves endnu en betaling eller endelig betaling i overensstemmelse med kontrakten, vil der blive iværksat en ny betalingsanmodning, der følger samme regler som før. Det er den ved delegation anvisningsberettigede, der giver den endelige godkendelse, inden betalingen kan ske. Støtteberettigelseskriterier defineres i basisretsakten, forslagsindkaldelser, andre oplysende dokumenter til støttemodtagerne og/eller i støtteaftalernes kontraktbestemmelser. Efter analysen flyttes de støtteberettigede udgifter over til omkostninger, og modtageren informeres om eventuelle ikke-støtteberettigede beløb. Beløb, hvis »støtteberettigelse skal kontrolleres«, udgør dermed modtagne godtgørelseskrav, hvis støtteberettigelse endnu ikke er blevet kontrolleret, og som vedrører begivenheder, der har udløst en udgift, men som endnu ikke har fundet sted.

3.4.5.   Regnskabsmæssig behandling ved årets udgang (cut-off)

Ved årets udgang værdiansættes åbne forfinansieringsbeløb til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke er frigjort dækning til ved årets udgang, samt værdinedsættelser.

Der tages hensyn til godtgørelseskrav, der endnu ikke er modtaget ved årets udgang, i cut-off-procedurerne ved årets udgang. Det er i særdeleshed nødvendigt med en vurdering af de støtteberettigede udgifter, der påløber modtagere af EU-støtte, men som endnu ikke er indberettet til Fællesskabet. Til opnåelse af det bedste skøn over disse beløb er der benyttet forskellige metoder afhængigt af typen af aktiviteter og de foreliggende oplysninger. Efter disse cut-off-posteringer registreres de anslåede støtteberettigede beløb derfor som skyldige omkostninger, mens den anslåede ikke-støtteberettigede del bliver stående åben på regnskabet for »støtteberettigelse skal kontrolleres«. Disse beløb er opført under kortfristet gæld, således at aktiver og passiver ikke overvurderes.

3.5.   Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb

Det er de relevante fællesskabstjenestegrene eller i tilfælde af delt forvaltning medlemsstaterne, der på grundlag af de bilag, der er anført i gennemførelsesbestemmelserne eller betingelserne for hvert tilskud, kontrollerer, om udgifter, der dækkes over Kommissionens budget, er støtteberettigede. Med henblik på at sikre det bedst mulige forhold mellem udgifterne til og fordelene ved kontrolsystemer er der tendens til, at kontrollen af bilagene til den sidste betalingsanmodning er mere indgående end i forbindelse med de mellemliggende betalingsanmodninger, og der kan således afsløres fejl i forbindelse med mellemliggende betalinger, der korrigeres ved justering af den endelige betaling. Fællesskaberne og/eller medlemsstaterne har desuden ret til under gennemførelsen af den finansierede foranstaltning og/eller herefter at kontrollere, at bilagene er korrekte, ved at foretage kontrol af ansøgerens lokaler. Fejl, der findes i gennemførelsesperioden, kan korrigeres ved tilpasning af de efterfølgende krav. Fejl, der findes efterfølgende, vil blive omfattet af en indtægtsordre. Se også bemærkning 6 for yderligere oplysninger vedrørende dette område.

6

4.   RAPPORTERING VED ÅRETS UDGANG

4.1.   Årsregnskab

Det er regnskabsførerens ansvar at udarbejde årsregnskabet og sikre, at det giver et retvisende billede af EU's finansielle situation. Årsregnskabet omfatter selve regnskabet og beretninger om budgetgennemførelsen. De vedtages af Kommissionen og forelægges Revisionsretten med henblik på revision og endelig for Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på decharge.

4.2.   Årlige aktivitetsrapporter

Hver anvisningsberettiget skal udarbejde en årlig aktivitetsrapport vedrørende de aktiviteter, den pågældende har ansvar for. I den årlige aktivitetsrapport redegør den pågældende for de opnåede resultater og for, hvorvidt han har rimelig sikkerhed for, at de midler, der er afsat til de i rapporten beskrevne aktiviteter, er blevet anvendt til det fastsatte formål og i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning; endvidere vurderes det, om de anvendte kontrolprocedurer giver den nødvendige sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

5.   REVISION OG DECHARGE

5.1.   Revision

EU's årsregnskaber og ressourceforvaltning kontrolleres af dens eksterne revisor, Den Europæiske Revisionsret, der udarbejder en årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet. Revisionsrettens hovedopgave er at foretage en ekstern uafhængig revision af De Europæiske Fællesskabers årsregnskab. Revisionsretten udarbejder som en del af sine aktiviteter:

| (1) | en årsberetning om de aktiviteter, der er finansieret over det almindelige budget med nærmere bemærkninger til årsregnskaberne og de underliggende transaktioner |
| --- | --- |

(1)

en årsberetning om de aktiviteter, der er finansieret over det almindelige budget med nærmere bemærkninger til årsregnskaberne og de underliggende transaktioner

| (2) | en udtalelse på grundlag af revisionen og afgivet i årsberetningen i form af en revisionserklæring vedrørende i) regnskabernes pålidelighed og ii) de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, der omfatter både indtægter fra afgiftspligtige personer og betalinger til slutmodtagere |
| --- | --- |

(2)

en udtalelse på grundlag af revisionen og afgivet i årsberetningen i form af en revisionserklæring vedrørende i) regnskabernes pålidelighed og ii) de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, der omfatter både indtægter fra afgiftspligtige personer og betalinger til slutmodtagere

| (3) | særberetninger vedrørende resultaterne af revisioner, der omfatter specifikke forvaltningsområder. |
| --- | --- |

(3)

særberetninger vedrørende resultaterne af revisioner, der omfatter specifikke forvaltningsområder.

Revisionsretten har ret til at få adgang til alle de dokumenter, den har brug for under revisionen. Revisionsretten reviderer alle områder af Fællesskabernes aktiviteter helt ned til at undersøge lovligheden og den formelle rigtighed ved individuelle transaktioner og betalinger. Den reviderer også selve årsregnskabet og ser om nødvendigt nærmere på individuelle balancer og resultatopgørelsen samt den overordnede præsentation af regnskaberne. Revisionsretten kan således afgive udtalelse ikke kun om de fremlagte tal, men også om det anvendte system og den anvendte kontrol.

5.2.   Decharge

Den endelige kontrol er decharge for budgettet for et givet regnskabsår. Europa-Parlamentet er dechargemyndighed for Fællesskaberne. Det betyder, at det efter revisionen og afslutningen af årsregnskaberne påhviler Rådet at henstille og dernæst Europa-Parlamentet at beslutte, om der skal gives decharge til Kommissionen og andre fællesskabsorganer for gennemførelsen af EU's budget for det foregående regnskabsår. Beslutningen træffes på grundlag af en gennemgang af regnskabet og Revisionsrettens årsberetning (der omfatter en officiel revisionserklæring) og Kommissionens svar samt efterfølgende spørgsmål og yderligere anmodninger om oplysninger til Kommissionen.

Dechargen udgør det politiske aspekt af den eksterne kontrol med budgetgennemførelsen og er den beslutning, hvorved Europa-Parlamentet, der handler efter en henstilling fra Rådet, »fritager« Kommissionen for dens ansvar for forvaltningen af et givet budget ved at markere afslutningen af budgettets eksistens. Dechargeproceduren kan give et af tre resultater: meddelelse, udsættelse eller nægtelse af decharge. Når Europa-Parlamentet meddeler decharge, kan det komme med bemærkninger, det finder vigtige. Ofte henstiller det til Kommissionen at træffe foranstaltninger i forbindelse med bestemte forhold. Kommissionen fastsætter foranstaltningerne i en opfølgningsrapport og en handlingsplan, som den sender til både Europa-Parlamentet og Rådet.

DEL I

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

INDHOLDSFORTEGNELSE

| A. | Balance |
| --- | --- |

A.

Balance

| B. | Resultatopgørelse |
| --- | --- |

B.

Resultatopgørelse

| C. | Pengestrømsopgørelse |
| --- | --- |

C.

Pengestrømsopgørelse

| D. | Bevægelser i nettoaktiver |
| --- | --- |

D.

Bevægelser i nettoaktiver

| E. | Bemærkninger til årsregnskabet |
| --- | --- |

E.

Bemærkninger til årsregnskabet

| 1. | Væsentlige regnskabspolitikker |
| --- | --- |

1.

Væsentlige regnskabspolitikker

| 2. | Bemærkninger til balancen |
| --- | --- |

2.

Bemærkninger til balancen

| 3. | Noter til resultatopgørelsen |
| --- | --- |

3.

Noter til resultatopgørelsen

| 4. | Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen |
| --- | --- |

4.

Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen

| 5. | Elementer uden for balancen |
| --- | --- |

5.

Elementer uden for balancen

| 6. | Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb |
| --- | --- |

6.

Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb

| 7. | Finansiel risikostyring |
| --- | --- |

7.

Finansiel risikostyring

| 8. | Oplysninger om afhængige parter |
| --- | --- |

8.

Oplysninger om afhængige parter

| 9. | Begivenheder efter balancedatoen |
| --- | --- |

9.

Begivenheder efter balancedatoen

| 10. | Konsoliderede enheder |
| --- | --- |

10.

Konsoliderede enheder

| 11. | Ikke-konsoliderede enheder |
| --- | --- |

11.

Ikke-konsoliderede enheder

A.   BALANCE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| LANGFRISTEDE AKTIVER: |
| Immaterielle aktiver | 2.1 | 56 | 44 |
| Bygninger, installationer og udstyr | 2.2 | 4 881 | 4 523 |
| Langsigtede investeringer | 2.3 | 2 078 | 1 973 |
| Lån | 2.4 | 3 565 | 1 806 |
| Langsigtet forfinansiering | 2.5 | 29 023 | 14 015 |
| Langfristede tilgodehavender | 2.6 | 45 | 127 |
| | | 39 648 | 22 488 |
| OMSÆTNINGSAKTIVER: |
| Lagerbeholdninger | 2.7 | 85 | 88 |
| Kortsigtede investeringer | 2.8 | 1 553 | 1 420 |
| Kortsigtet forfinansiering | 2.9 | 10 262 | 20 583 |
| Kortfristede tilgodehavender | 2.10 | 11 920 | 12 051 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| | | 47 544 | 52 898 |
| Aktiver i alt | | 87 192 | 75 386 |
| LANGFRISTET GÆLD: |
| Ydelser til medarbejdere | 2.12 | (37 556) | (33 480) |
| Langfristede hensættelser | 2.13 | (1 341) | (1 079) |
| Langfristede finansielle forpligtelser | 2.14 | (3 349) | (1 574) |
| Anden langfristet gæld | 2.15 | (2 226) | (1 989) |
| | | (44 472) | (38 122) |
| LØBENDE GÆLD: |
| Kortfristede hensættelser | 2.16 | (348) | (369) |
| Kortfristede finansielle forpligtelser | 2.17 | (119) | (135) |
| Gældsposter | 2.18 | (89 677) | (95 380) |
| | | (90 144) | (95 884) |
| Passiver i alt | | (134 616) | (134 006) |
| NETTOAKTIVER: | | (47 424) | (58 620) |
| Reserver | 2.19 | 3 115 | 2 806 |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne | 2.20 | | |
| Ydelser til medarbejdere
   (1) | | (37 556) | (33 480) |
| Andre beløb
   (2) | | (12 983) | (27 946) |
| NETTOAKTIVER | | (47 424) | (58 620) |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2008

31.12.2007

LANGFRISTEDE AKTIVER:

Immaterielle aktiver

2.1

2.1

56

44

Bygninger, installationer og udstyr

2.2

2.2

4 881

4 523

Langsigtede investeringer

2.3

2.3

2 078

1 973

Lån

2.4

2.4

3 565

1 806

Langsigtet forfinansiering

2.5

2.5

29 023

14 015

Langfristede tilgodehavender

2.6

2.6

45

127

39 648

39 648

22 488

22 488

OMSÆTNINGSAKTIVER:

Lagerbeholdninger

2.7

2.7

85

88

Kortsigtede investeringer

2.8

2.8

1 553

1 420

Kortsigtet forfinansiering

2.9

2.9

10 262

20 583

Kortfristede tilgodehavender

2.10

2.10

11 920

12 051

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

2.11

2.11

23 724

18 756

47 544

47 544

52 898

52 898

Aktiver i alt

Aktiver i alt

87 192

87 192

75 386

75 386

LANGFRISTET GÆLD:

Ydelser til medarbejdere

2.12

2.12

(37 556)

(33 480)

Langfristede hensættelser

2.13

2.13

(1 341)

(1 079)

Langfristede finansielle forpligtelser

2.14

2.14

(3 349)

(1 574)

Anden langfristet gæld

2.15

2.15

(2 226)

(1 989)

(44 472)

(44 472)

(38 122)

(38 122)

LØBENDE GÆLD:

Kortfristede hensættelser

2.16

2.16

(348)

(369)

Kortfristede finansielle forpligtelser

2.17

2.17

(119)

(135)

Gældsposter

2.18

2.18

(89 677)

(95 380)

(90 144)

(90 144)

(95 884)

(95 884)

Passiver i alt

Passiver i alt

(134 616)

(134 616)

(134 006)

(134 006)

NETTOAKTIVER:

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

Reserver

2.19

2.19

3 115

2 806

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne

2.20

2.20

Ydelser til medarbejdere
   (1)

Ydelser til medarbejdere

1

(37 556)

(37 556)

(33 480)

(33 480)

Andre beløb
   (2)

Andre beløb

2

(12 983)

(12 983)

(27 946)

(27 946)

NETTOAKTIVER

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

B.   RESULTATOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2008 | 2007 |
| DRIFTSINDTÆGTER |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 3.1 | 112 713 | 112 084 |
| Andre driftsindtægter | 3.2 | 9 731 | 9 080 |
| | | 122 444 | 121 164 |
| DRIFTSUDGIFTER |
| Administrationsomkostninger | 3.3 | (7 720) | (7 120) |
| Driftsudgifter | 3.4 | (97 214) | (104 682) |
| | | (104 934) | (111 802) |
| OVERSKUD PÅ DRIFTEN | | 17 510 | 9 362 |
| Finansielle indtægter | 3.5 | 698 | 674 |
| Finansielle udgifter | 3.6 | (467) | (354) |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | 2.12 | (5 009) | (2 207) |
| Andel af nettooverskud (-underskud) fra tilknyttede organer og joint ventures | 3.7 | (46) | (13) |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | | 12 686 | 7 462 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2008

2007

DRIFTSINDTÆGTER

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

3.1

3.1

112 713

112 084

Andre driftsindtægter

3.2

3.2

9 731

9 080

122 444

122 444

121 164

121 164

DRIFTSUDGIFTER

Administrationsomkostninger

3.3

3.3

(7 720)

(7 120)

Driftsudgifter

3.4

3.4

(97 214)

(104 682)

(104 934)

(104 934)

(111 802)

(111 802)

OVERSKUD PÅ DRIFTEN

17 510

17 510

9 362

9 362

Finansielle indtægter

3.5

3.5

698

674

Finansielle udgifter

3.6

3.6

(467)

(354)

Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

2.12

2.12

(5 009)

(2 207)

Andel af nettooverskud (-underskud) fra tilknyttede organer og joint ventures

3.7

3.7

(46)

(13)

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

12 686

12 686

7 462

7 462

C.   PENGESTRØMSOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2008 | 2007 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | 12 686 | 7 462 |
| Pengestrømme fra driften | 4.2 | | |
| Nedskrivning | | 19 | 11 |
| Afskrivning | | 302 | 329 |
| (Tilbageførsel af) tab på investeringer | | 3 | (3) |
| (Stigning)/fald i lån | | (1 759) | 217 |
| (Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering | | (15 008) | 8 410 |
| (Stigning)/fald i langfristede fordringer | | 82 | 201 |
| (Stigning)/fald i lagerbeholdninger | | 3 | 27 |
| (Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering | | 10 321 | (12 528) |
| (Stigning)/fald i kortfristede fordringer | | 131 | (2 255) |
| Stigning/(fald) i langfristede hensættelser | | 262 | 90 |
| Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser | | 1 775 | (288) |
| Stigning/(fald) i anden langfristet gæld | | 237 | (31) |
| Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser | | (21) | (10) |
| Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser | | (16) | 115 |
| Stigning/(fald) i diverse kreditorer | | (5 703) | 1 300 |
| Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt | | (1 529) | (1 848) |
| Andre ikke-likvide bevægelser | | 37 | (15) |
| Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | | 4 076 | 1 280 |
| Pengestrømme fra investeringsaktiviteter | 4.3 | | |
| (Stigning)/fald i immaterielle aktiver og bygninger, installationer og udstyr | | (689) | (284) |
| (Stigning)/fald i langsigtede investeringer | | (152) | (5) |
| (Stigning)/fald i kortsigtede investeringer | | (133) | 6 |
| NETTOPENGESTRØM | | 4 924 | 2 181 |
| NETTOSTIGNING I KASSEBEHOLDNING OG TILSVARENDE LIKVIDE MIDLER (3) | | 4 924 | 2 181 |
| KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS BEGYNDELSE (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |
| KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS UDGANG (3) | 2.11 | 23 929 | 19 005 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2008

2007

Regnskabsårets økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat

12 686

7 462

Pengestrømme fra driften

Pengestrømme fra driften

4.2

4.2

Nedskrivning

19

11

Afskrivning

302

329

(Tilbageførsel af) tab på investeringer

3

(3)

(Stigning)/fald i lån

(1 759)

217

(Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering

(15 008)

8 410

(Stigning)/fald i langfristede fordringer

82

201

(Stigning)/fald i lagerbeholdninger

3

27

(Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering

10 321

(12 528)

(Stigning)/fald i kortfristede fordringer

131

(2 255)

Stigning/(fald) i langfristede hensættelser

262

90

Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser

1 775

(288)

Stigning/(fald) i anden langfristet gæld

237

(31)

Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser

(21)

(10)

Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser

(16)

115

Stigning/(fald) i diverse kreditorer

(5 703)

1 300

Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt

(1 529)

(1 848)

Andre ikke-likvide bevægelser

37

(15)

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

4 076

1 280

Pengestrømme fra investeringsaktiviteter

Pengestrømme fra investeringsaktiviteter

4.3

4.3

(Stigning)/fald i immaterielle aktiver og bygninger, installationer og udstyr

(689)

(284)

(Stigning)/fald i langsigtede investeringer

(152)

(5)

(Stigning)/fald i kortsigtede investeringer

(133)

6

NETTOPENGESTRØM

NETTOPENGESTRØM

4 924

4 924

2 181

2 181

NETTOSTIGNING I KASSEBEHOLDNING OG TILSVARENDE LIKVIDE MIDLER (3)

3

4 924

2 181

KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS BEGYNDELSE (3)

3

2.11

2.11

19 005

16 824

KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS UDGANG (3)

3

2.11

2.11

23 929

19 005

D.   BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Reserver (A) | Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B) | Nettoaktiver = (A) + (B) |
| Dagsværdireserve | Andre reserver | Akkumuleret overskud/(underskud) | Regnskabsårets økonomiske resultat |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2006 | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | (135) | 135 | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | 3 | | (26) | | (23) |
| Andre | | 60 | (53) | | 7 |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2006 | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Budgetresultat for 2006 krediteret medlemsstaterne | | | (1 848) | | (1 848) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | 7 462 | 7 462 |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2007 | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | 158 | (158) | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | 34 | | | | 34 |
| Andre | | 113 | (108) | | 5 |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2007 | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Budgetresultat for 2007 krediteret medlemsstaterne | | | (1 529) | | (1 529) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | 12 686 | 12 686 |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2008 | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |

(mio. EUR)

Reserver (A)

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B)

Nettoaktiver = (A) + (B)

Dagsværdireserve

Andre reserver

Akkumuleret overskud/(underskud)

Regnskabsårets økonomiske resultat

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2006

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2006

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Bevægelser i Garantifondens reserve

(135)

135

0

Bevægelser i dagsværdien

3

(26)

(23)

Andre

60

(53)

7

Tildeling af det økonomiske resultat for 2006

23

174

(197)

0

Budgetresultat for 2006 krediteret medlemsstaterne

(1 848)

(1 848)

Regnskabsårets økonomiske resultat

7 462

7 462

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2007

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2007

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Bevægelser i Garantifondens reserve

158

(158)

0

Bevægelser i dagsværdien

34

34

Andre

113

(108)

5

Tildeling af det økonomiske resultat for 2007

4

7 458

(7 462)

0

Budgetresultat for 2007 krediteret medlemsstaterne

(1 529)

(1 529)

Regnskabsårets økonomiske resultat

12 686

12 686

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2008

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2008

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

E.   BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

1.   VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER

1.1.   LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN

Regnskaberne føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1525/2007 af 17. december 2007 (EUT L 343 af 27.12.2007) om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser for denne finansforordning, senest ændret den 23. april 2007.

I medfør af finansforordningens artikel 133 vedtager Kommissionens regnskabsfører de regnskabsregler og -metoder, som skal anvendes af alle EU's institutioner og organer. Denne nye regnskabspraksis er baseret på periodisering og tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS) eller IFRS-standarderne, International Financial Reporting Standards, der er udarbejdet af henholdsvis bestyrelsen for International Public Sector Accounting Standard (IPSASB) og bestyrelsen for International Accounting Standard (IASB). Disse regler er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører efter udtalelse fra en rådgivende ekspertgruppe for regnskabsstandarder, der gav faglig vejledning. Regnskabsreglerne revideres med jævne mellemrum og opdateres, når det er nødvendigt.

Reglerne for regnskabsførelse, som de er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, finder anvendelse på alle EU-institutioner og -organer, der omfattes af konsolideringen, for at sikre, at bestemmelserne for regnskabsførelse, værdiansættelse og præsentation af regnskaberne anvendes ensartet, således at proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet kan samordnes.

Kommissionens regnskabsfører skal udarbejde det foreløbige konsoliderede regnskab og fremsende det til revision hos Revisionsretten senest den 31. marts det følgende år. Kommissionen skal senest den 31. juli godkende det endelige konsoliderede regnskab, som derefter offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende senest den 15. november sammen med Revisionsrettens revisionserklæring.

1.2.   REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af brugere. For et offentligt organ som De Europæiske Fællesskaber er formålet mere specifikt at give oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at bevise organets ansvarlighed over for de ressourcer, det har fået betroet.

Hvis årsregnskabet skal give et retvisende billede, skal det give de relevante oplysninger om arten og rækkevidden af en EU-institutions eller et agenturs aktiviteter og forklare, hvorledes de finansieres, samt give udtømmende oplysninger om dens/dets transaktioner. Men det skal gøres på en klar og forståelig måde, der tillader sammenligning mellem de forskellige regnskabsår. Dette har også været udgangspunktet for dette dokument.

EU-institutionernes og -agenturernes regnskaber består af et almindeligt regnskab og et budgetregnskab. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret. Budgetregnskabet giver mulighed for at følge budgettets gennemførelse i detaljer. Det gældende princip for dette regnskab er et ændret kasseregnskabsprincip. Det almindelige regnskab gør det muligt at udarbejde årsregnskabet, da det viser alle udgifter og indtægter i regnskabsåret på grundlag af regler for periodiseret regnskaber og er beregnet til at vise den finansielle stilling i form af en balance pr. 31. december.

Finansforordningens artikel 124 omhandler de regnskabsprincipper, der skal anvendes ved opstillingen af årsregnskaberne, dvs. principperne om:

| — | going concern |
| --- | --- |

—

going concern

| — | forsigtighed |
| --- | --- |

—

forsigtighed

| — | kontinuitet i regnskabsmetoderne |
| --- | --- |

—

kontinuitet i regnskabsmetoderne

| — | anvendelse af sammenlignelige oplysninger |
| --- | --- |

—

anvendelse af sammenlignelige oplysninger

| — | væsentlighed |
| --- | --- |

—

væsentlighed

| — | bruttoprincippet |
| --- | --- |

—

bruttoprincippet

| — | indhold frem for formalia |
| --- | --- |

—

indhold frem for formalia

| — | periodisering. |
| --- | --- |

—

periodisering.

1.3.   KONSOLIDERING

Konsolideringen af De Europæiske Fællesskaber omfatter 39 kontrollerede enheder, et associeret selskab og tre joint ventures. Den fulde fortegnelse over konsoliderede enheder findes i bemærkning 10. Anvendelsesområdet for konsolideringen er blevet øget med tre agenturer i forhold til 2007. Virkningen af denne forøgelse på det konsoliderede regnskab var ikke materiel. Ét fællesskabsagentur blev afviklet ved udgangen af 2008. Dette agenturs aktiviteter er blevet overtaget af Europa-Kommissionen. Agenturets indtægter og udgifter medregnes i den konsoliderede resultatopgørelse.

10

Kontrollerede enheder

Kontrollerede enheder er enheder, hvori De Europæiske Fællesskaber, direkte eller indirekte, har beføjelse til at styre såvel drift som økonomi og dermed få udbytte af enhedernes aktiviteter. Denne beføjelse skal kunne udøves umiddelbart. De kontrollerede enheder konsolideres fuldt ud. Konsolideringen begynder på den første dag, hvor denne kontrol finder sted, og slutter, når kontrollen ophører. Den mest almindelige kontrolindikator, flertal af stemmerettigheder, gælder i de fleste tilfælde ikke for De Europæiske Fællesskaber.

De EU-institutioner, der er omfattet af konsolideringen, er oprettet på grundlag af en oprettelsestraktat. Disse institutioner udgør grundlaget for den organisatoriske struktur i De Europæiske Fællesskaber og bidrager uomtvisteligt til opfyldelsen af De Europæiske Fællesskabers målsætninger. De kan derfor anses som fuldt undergivet De Europæiske Fællesskabers kontrol.

Ud fra samme synsvinkel betragtes de fællesskabsorganer og gennemførelsesorganer, der er oprettet ved en afledt retsakt, som værende undergivet De Europæiske Fællesskabers kontrol, og de er derfor også omfattet af konsolideringen. Det skal bemærkes, at Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante) og EF-Sortsmyndigheden (Angers) ikke modtager støtte over EU's almindelige budget. Anvendelsesområdet for konsolideringen omfatter også to agenturer under EU's tredje søjle, der modtager støtte over EU's almindelige budget (se også bemærkning 10). Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (EKSF) betragtes desuden som en kontrolleret enhed. Efter afviklingen af agenturet »Fusion for Energy«, som efter planen vil finde sted i 2041, vil et eventuelt overskud eller underskud blive fordelt mellem de daværende resterende medlemmer.

10

Alle transaktioner og saldi mellem De Europæiske Fællesskabers kontrollerede enheder elimineres. Urealiserede gevinster og tab på transaktioner mellem enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Associerede selskaber

Associerede selskaber er enheder, hvori De Europæiske Fællesskaber, direkte eller indirekte, har en betydelig indflydelse, men ingen kontrol over beslutningerne vedrørende økonomi og drift. Det antages, at der udøves betydelig indflydelse, hvis Europa-Kommissionen direkte eller indirekte ejer mindst 20 % af stemmerettighederne.

Investeringer i associerede selskaber bogføres ved hjælp af equity-metoden og opføres indledningsvis til anskaffelsesværdien. De Europæiske Fællesskabers andel af de associerede selskabers over- eller underskud efter købet opføres i resultatopgørelsen, og deres andel af bevægelserne i reserverne efter købet opføres under reserverne. De akkumulerede bevægelser efter købet justeres i forhold til den regnskabsmæssige værdi af investeringen. Modtagne udlodningsbeløb fra et associeret selskab nedbringer investeringens regnskabsmæssige værdi. Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem De Europæiske Fællesskaber og deres associerede selskaber er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Regnskabspraksis for associerede selskaber kan adskille sig fra den, som De Europæiske Fællesskaber har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. Af praktiske grunde er der ved anvendelse af equity-metoden ikke foretaget nogen justering af årsregnskaberne for associerede selskaber.

I tilfælde, hvor De Europæiske Fællesskaber har en andel på 20 % eller mere af en risikokapitalfond, har Fællesskaberne ikke ønske om at øve nogen betydelig indflydelse. Disse fonde behandles derfor som finansielle instrumenter, der kategoriseres som instrumenter, der besiddes med handel for øje (available for sale), hvorfor equity-metoden ikke anvendes.

Joint ventures

Et joint venture er et kontraktligt arrangement, hvori De Europæiske Fællesskaber og en eller flere (risikovillige) parter er fælles om at drive og kontrollere en økonomisk aktivitet. Fælles kontrol er en kontraktligt fastsat deling af den direkte eller indirekte kontrol med en økonomisk aktivitet.

Investeringer i joint ventures bogføres ved hjælp af equity-metoden og opføres indledningsvis til anskaffelsesværdien. De Europæiske Fællesskabers andel af over- eller underskud i de fælles kontrollerede enheder opføres i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserven opføres i reserven. De akkumulerede bevægelser justeres i forhold til andelens regnskabsmæssige værdi.

Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem De Europæiske Fællesskaber og deres fælles kontrollerede enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Regnskabspraksis for joint ventures kan adskille sig fra den, som De Europæiske Fællesskaber har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder.

Ikke-konsoliderede enheder

De midler, der forvaltes af Fællesskaberne på vegne af den fælles sygeforsikringsordning for personale i De Europæiske Fællesskaber og Den Europæiske Udviklingsfond, kontrolleres ikke af De Europæiske Fællesskaber og er således ikke omfattet af det konsoliderede regnskab. Pr. 31. december 2008 var disse to fondes samlede aktiver henholdsvis 288 mio. EUR og 1 219 mio. EUR – jf. bemærkning 11.

11

1.4.   GRUNDLAG FOR UDARBEJDELSEN

1.4.1.   Valuta og omregningsgrundlag

Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, som er De Europæiske Fællesskabers funktionelle valuta og rapporteringsvaluta.

Transaktioner og balancer

Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen.

Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, som er gældende ved årets udgang, opføres i resultatopgørelsen.

For følgende områder anvendes særlige omregningsmetoder:

| — | Bygninger, installationer og udstyr samt immaterielle anlægsaktiver: værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen, og |
| --- | --- |

—

Bygninger, installationer og udstyr samt immaterielle anlægsaktiver: værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen, og

| — | forfinansieringsbeløb, der udbetales af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnet til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter den måned, hvor forskuddet bevilges. |
| --- | --- |

—

forfinansieringsbeløb, der udbetales af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnet til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter den måned, hvor forskuddet bevilges.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af de gældende valutakurser pr. 31. december:

Vekselkurs i forhold til euro

| Valuta | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,8750 | 26,6280 |
| DKK | 7,4506 | 7,4583 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,9525 | 0,7333 |
| HUF | 266,7000 | 253,7300 |
| LVL | 0,7083 | 0,6964 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1535 | 3,5935 |
| RON | 4,0225 | 3,6077 |
| SKK | 30,1260 | 33,5830 |
| SEK | 10,8700 | 9,4415 |
| JPY | 126,1400 | 164,9300 |
| USD | 1,3917 | 1,4721 |

Valuta

31.12.2008

31.12.2007

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,8750

26,6280

DKK

7,4506

7,4583

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,9525

0,7333

HUF

266,7000

253,7300

LVL

0,7083

0,6964

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1535

3,5935

RON

4,0225

3,6077

SKK

30,1260

33,5830

SEK

10,8700

9,4415

JPY

126,1400

164,9300

USD

1,3917

1,4721

Ændringer i dagsværdien af monetære værdipapirer i fremmed valuta, der er klassificeret som besiddet med handel for øje (AFS), og som vedrører omregningsforskelle, opføres i resultatopgørelsen. Omregningsforskellene vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver og forpligtelser, der holdes til dagsværdi gennem resultatet, opføres i resultatopgørelsen. Omregningsforskelle vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som besiddet med handel for øje, er indregnet i dagsværdireserven.

1.4.2.   Anvendelse af overslag

I henhold til IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter regnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til, forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, hensættelser, de finansielle risici forbundet med lageropgørelser og tilgodehavender, periodeafgrænsningsposter, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelsesgraden af immaterielle aktiver og bygninger, installationer og udstyr. De endelige resultater kan afvige fra disse skøn. Ændringer i skøn indføres i den periode, hvor man får kendskab til ændringen.

1.5.   BALANCE

1.5.1.   Immaterielle aktiver

Softwarelicenser opføres til kostpris minus samlede afdrag og afskrivningstab. Aktiverne amortiseres på lineær basis over deres forventede levetid (fire år). Internt fremstillede immaterielle aktiver bogføres på nuværende tidspunkt som udgifter i resultatopgørelsen. Udgifter forbundet med udvikling og vedligeholdelse af software opføres som påløbne udgifter i lighed med videnskabelig forskning og udviklingsomkostninger.

1.5.2.   Bygninger, installationer og udstyr

Alle bygninger og installationer samt alt udstyr opføres til den historiske anskaffelsesværdi med fradrag af afskrivning og værdiforringelse. Den historiske anskaffelsesværdi omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen af aktivet.

Efterfølgende omkostninger medregnes kun i aktivets regnskabsmæssige værdi eller indregnes som et selvstændigt aktiv, alt efter hvad der er relevant, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf eller mulighed for tjenesteydelser vil tilfalde De Europæiske Fællesskaber, og dets værdi kan ansættes pålideligt. Reparation og vedligeholdelse opføres på resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvori udgifterne er påløbet. Da De Europæiske Fællesskaber ikke låner penge til at finansiere erhvervelse af bygninger, installationer og udstyr, er der ingen låneomkostninger forbundet med sådanne køb.

Jord og kunstværker afskrives ikke, da de skønnes at have ubegrænset levetid. Aktiver under opførelse afskrives ikke, da disse aktiver endnu ikke kan anvendes. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, så anskaffelsesværdien fordeles på den resterende værdi i henhold til den skønsmæssige levetid, som følger:

Afskrivningssatser

| Type af aktiv | Lineære afskrivningssatser |
| --- | --- |
| Ejendomme | 4 % |
| Installationer, maskiner og udstyr | 10 % til 25 % |
| Inventar | 10 % til 25 % |
| Inventar og tilbehør | 10 % til 33 % |
| Transportmateriel | 25 % |
| Computer hardware | 25 % |
| Andre materielle aktiver | 10 % til 33 % |

Type af aktiv

Lineære afskrivningssatser

Ejendomme

4 %

Installationer, maskiner og udstyr

10 % til 25 %

Inventar

10 % til 25 %

Inventar og tilbehør

10 % til 33 %

Transportmateriel

25 %

Computer hardware

25 %

Andre materielle aktiver

10 % til 33 %

Gevinst og tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet minus salgsomkostninger med den regnskabsmæssige værdi. Disse er inkluderet i resultatopgørelsen.

Leasing

Leasing af materielle aktiver, hvor De Europæiske Fællesskaber bærer alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som finansiel leasing. Finansiel leasing kapitaliseres pr. datoen for indgåelse af leasingaftalen til den laveste værdi af dagsværdien for det leasede aktiv eller nutidsværdien for minimumsbetalingerne på leasingaftalen. Hver leasingbetaling fordeles mellem restgælden og de finansielle afgifter, så der fremkommer en konstant sats på den udestående finanssaldo. Lejeforpligtelserne fratrukket finansielle afgifter medregnes i anden gæld (langfristet og kortfristet). Renteelementet i de finansielle afgifter bogføres i resultatopgørelsen over leasingperioden, så der for hver periode fremkommer en konstant periodisk rentesats for den resterende gældssaldo. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden.

Lejeaftaler, hvor udlejeren bærer en væsentlig del af risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som operationel leasing. Betalingerne for operationel leasing opføres på resultatopgørelsen på lineær basis over leasingperioden.

1.5.3.   Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Aktiver med ubestemt brugstid amortiseres ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Nedskrivning af aktiver tages op til overvejelse, hver gang en begivenhed eller en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelige. Tab som følge af værdiforringelse opføres til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Det erholdelige beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og dets brugsværdi.

De immaterielle anlægsaktivers samt bygningers, installationers og udstyrs restværdi og levetid vurderes årligt og korrigeres om nødvendigt ved hver balancedag. Et aktivs regnskabsmæssige værdi nedskrives straks til det erholdelige beløb, såfremt den regnskabsmæssige værdi er større end de anslåede erholdelige beløb.

1.5.4.   Investeringer

Investeringer i associerede selskaber og andele i joint ventures

Investeringer i associerede selskaber og andele i joint ventures regnskabsføres efter equity-metoden. Investeringerne vurderes med hensyn til værdiforringelse, hvis der er tegn på værdiforringelse, og nedskrives om nødvendigt til det lavere erholdelige beløb. Det erholdelige beløb vurderes som beskrevet i 1.5.3.

1.5.3

Investeringer i risikokapitalfonde

Klassifikation og måling

Investeringer i risikokapitalfonde klassificeres som aktiver, der besiddes med handel for øje, og regnskabsføres derfor til dagsværdi, mens gevinster og tab fra ændringer i dagsværdien (herunder omregningsforskelle) opføres i dagsværdireserven.

Dagsværdi

Eftersom investeringer i risikokapitalfonde ikke har en noteret markedsværdi på et aktivt marked, og da der ikke er nogen pålidelig værdiansættelsesteknik, værdiansættes de på en linje for linje-basis til den laveste værdi af anskaffelsesværdien og den af fondens forvalter tilskrevne nettoværdi på balancedagen, hvorved eventuelle urealiserede gevinster i den underliggende portefølje udelukkes. Investeringer i risikokapitalfonde med mindre end to års varighed pr. balancedagen værdiansættes efter de samme principper med undtagelse af urealiserede tab, der alene skyldes administrative udgifter, idet tabene ikke medregnes pga. den underliggende porteføljes tidlige stadium.

Med denne metode opnås dagsværdien af investeringer i risikokapitalfonde ved hjælp af begrebet samlede nettoværdier, hvor det indirekte antages, at hvis fondens nettoværdier opfylder IAS 39-standarden, vil det også være tilfældet for fondens samlede nettoværdier.

I henhold til denne metode klassificeres fondene i tre kategorier:

| — | Kategori I – fonde, der anvender kravene til dagsværdi ifølge IAS 39. |
| --- | --- |

—

Kategori I – fonde, der anvender kravene til dagsværdi ifølge IAS 39.

| — | Kategori II – fonde, der anvender andre retningslinjer for værdiansættelse (f.eks. AFIC, BVCA og EVCA-retningslinjer) eller standarder, der må anses for at være i overensstemmelse med IAS 39-standarden. |
| --- | --- |

—

Kategori II – fonde, der anvender andre retningslinjer for værdiansættelse (f.eks. AFIC, BVCA og EVCA-retningslinjer) eller standarder, der må anses for at være i overensstemmelse med IAS 39-standarden.

| — | Kategori III – fonde, der ikke anvender IAS 39-kravene til dagsværdi eller andre retningslinjer for værdiansættelse, der er i overensstemmelse med IAS 39. |
| --- | --- |

—

Kategori III – fonde, der ikke anvender IAS 39-kravene til dagsværdi eller andre retningslinjer for værdiansættelse, der er i overensstemmelse med IAS 39.

For kategori I og II indregnes urealiserede gevinster, som skyldes dagsværdimålingen, gennem reserverne, og urealiserede tab vurderes med hensyn til værdiforringelse for at afgøre, om de bør indregnes som værdiforringelsestab i resultatopgørelsen eller som ændringer i dagsværdireserven. Dagsværdien for de samlede nettoværdier bestemmes enten ved at anvende De Europæiske Fællesskabers procentvise ejerandel i fondene på nettoværdien, som denne fremgår af den seneste beretning, eller, så vidt den forefindes, ud fra den præcise aktieværdi pr. samme dato oplyst af fondens forvalter.

Investeringer i kategori III værdiansættes til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse (på nuværende tidspunkt er der dog ingen investeringer af denne type).

Finansielle instrumenter

Et finansielt instrument er enhver kontrakt, som medfører et finansielt aktiv i én virksomhed og en finansiel forpligtelse eller et egenkapitalinstrument i en anden virksomhed.

Tarifering

De Europæiske Fællesskaber rubricerer deres investeringer i følgende kategorier: finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, lån og tilgodehavender, hold til udløb-investeringer samt finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-aktiver). Klassifikationen af de finansielle instrumenter bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag.

i)   Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Et finansielt instrument klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsagligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt, eller hvis De Europæiske Fællesskaber betegner det således. Afledte finansielle aktiver hører også under denne kategori. Aktiver i denne kategori klassificeres som omsætningsaktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen.

ii)   Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De fremkommer, når Fællesskaberne tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen.

iii)   Hold til udløb-investeringer (HTM)

Hold til udløb-investeringer er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som De Europæiske Fællesskaber agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår har De Europæiske Fællesskaber ikke haft investeringer, der hører til denne kategori.

iv)   Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikke-afledte aktiver, der enten hører under denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De klassificeres enten som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver afhængigt af, hvornår Fællesskaberne har til hensigt at afsætte dem. Investeringer i ikke-konsoliderede enheder og andre egenkapitalinvesteringer, der ikke bogføres ved hjælp af equity-metoden, klassificeres også som AFS-aktiver.

Første indregning og måling

Køb og salg af finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, hold til udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på handelsdatoen, som er den dato, hvor De Europæiske Fællesskaber forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Udlån bogføres, når lånerne får et kontant beløb. Finansielle instrumenter indregnes først til dagsværdi plus transaktionsomkostninger for alle de finansielle aktiver, som ikke er indregnet til dagsværdi gennem resultatet. Finansielle aktiver, der indregnes til dagsværdi gennem resultatet, opføres til dagsværdi, og transaktionsomkostningerne bogføres under udgifter i resultatopgørelsen.

Dagsværdien af et finansielt aktiv ved første indregning er normalt transaktionsprisen (dvs. dagsværdien af det modtagne vederlag). Når et langfristet lån, der er rentefrit eller forrentes under markedsvilkår, bevilges, kan dets dagsværdi dog vurderes til nutidsværdien af alle fremtidige kontantbetalinger skønnet ved hjælp af gældende markedsrentesats for lignende instrumenter med en lignende kreditvurdering.

Finansielle instrumenter slettes fra regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt eller overført, og De Europæiske Fællesskaber har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten.

Efterfølgende målinger

Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinst og tab som følge af ændringer i dagsværdien af de finansielle instrumenter, der er klassificeret til dagsværdi gennem resultatet, medregnes i resultatopgørelsen i den periode, hvor de opstår.

Lån og tilgodehavender og HTM-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode. Den effektive rentemetode anvendes i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser ikke nødvendigvis særskilt på udlån og låntagning. Grunden til dette er, at disse lån har de samme egenskaber som »back-to-back«-transaktioner, og forskellene mellem låntagnings- og långivningsvilkårene og beløb er ikke væsentlige. Der mangler derfor ikke nogen relevante oplysninger, der ville påvirke læserens forståelse for de underliggende transaktioner. De Europæiske Fællesskabers transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

AFS-aktiver og finansielle aktiver regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinst og tab som følge af ændringer i dagsværdien af AFS-aktiver medregnes i resultatopgørelsen. Når aktiver, der er klassificeret som aktiver, der besiddes med handel for øje, sælges eller nedskrives, skal de akkumulerede dagsværdijusteringer, der før blev opført i dagsværdireserven, bogføres i resultatopgørelsen. Renter af finansielle AFS-aktiver, der udregnes efter den effektive rentemetode, opføres i resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-aktier bogføres fra det tidspunkt, hvor De Europæiske Fællesskaber har ret til at modtage betaling.

Dagsværdien af noterede investeringer på et aktivt marked baseres på budprisen. Hvis markedet for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i tilfælde af unoterede værdipapirer), ansætter De Europæiske Fællesskaber dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsesteknikker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindelighed benyttes af markedsdeltagerne.

Når dagsværdien af investeringer i aktier, som ikke er noteret på et aktivt marked, ikke kan måles pålideligt, værdiansættes disse investeringer til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse.

Værdiforringelse af finansielle aktiver

De Europæiske Fællesskaber vurderer på hver balancedag, hvorvidt der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet. Et finansielt aktivt bliver udelukkende værdiforringet, og der opstår udelukkende tab ved værdiforringelse, hvis der er objektive beviser for en værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, som er indtruffet efter første indregning af aktivet, og denne eller disse tabsgivende begivenheder har indflydelse på de skønnede fremtidige pengestrømme fra det finansielle aktiv, som kan værdiansættes pålideligt.

i)   Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Hvis der er objektive beviser for, at der er opstået et værdiforringelsestab på lån og tilgodehavender eller HTM-investeringer, som bogføres til amortiseret anskaffelsesværdi, måles den beløbsmæssige størrelse af tabet som forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme (med fradrag af fremtidige kredittab, som endnu ikke er opstået) diskonteret til det finansielle aktivs oprindelige effektive rentesats. Aktivets regnskabsmæssige værdi reduceres, og tabet opføres i resultatopgørelsen. Hvis et lån eller en HTM-investering er variabelt forrentet, er diskonteringssatsen til måling af eventuelle værdiforringelsestab den gældende effektive rentesats, der er fastsat i kontrakten. Beregningen af nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme fra et finansielt aktiv, som er stillet i pant, afspejler de pengestrømme, som kan hidrøre fra overtagelse af pantet med fradrag af omkostninger forbundet med erhvervelse og salg af pantet, uanset om en sådan overtagelse af pantet er sandsynlig. Hvis den beløbsmæssige størrelse af værdiforringelsestabet i et efterfølgende regnskabsår formindskes, og denne nedsættelse objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsen blev bogført, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab gennem resultatopgørelsen.

ii)   Aktiver regnskabsført til dagsværdi

For egenkapitalinvesteringer, der klassificeres som AFS-aktiver, tages der ved vurderingen af, om aktierne er værdiforringet, hensyn til, hvorvidt der er tale om et væsentligt eller permanent (længerevarende) fald i aktiens dagsværdi til under anskaffelsesværdien. Hvis der findes belæg herfor for finansielle AFS-aktiver, bliver det akkumulerede tab, der måles som forskellen mellem anskaffelsesværdien og den aktuelle dagsværdi med fradrag af eventuelle værdiforringelsestab, som tidligere er opført i resultatopgørelsen, fjernet fra reserverne og bogført i resultatopgørelsen. Værdiforringelsestab på aktier, der er opført i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke gennem resultatopgørelsen. Hvis dagsværdien af et AFS-gældsinstrument stiger i et efterfølgende regnskabsår, og stigningen objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsestabet er bogført, tilbageføres afskrivningstabet gennem resultatopgørelsen.

1.5.5.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger opføres til det mindste beløb af kostprisen eller den reducerede salgsværdi. Kostprisen bestemmes efter først ind, først ud-metoden (FIFU). Kostprisen på færdigvarer og varer under fremstilling omfatter råmaterialer, direkte løn, andre direkte omkostninger og tilknyttede produktionsomkostninger (baseret på normal driftskapacitet). Den reducerede salgsværdi er den skønnede salgspris i et normalt forretningsforløb med fradrag af færdiggørelsesomkostninger og salgsomkostninger.

Når lagerbeholdninger gratis eller for et symbolsk beløb opbevares til distribution, måles de til det laveste beløb af kostprisen eller de aktuelle genanskaffelsesomkostninger. De aktuelle genanskaffelsesomkostninger er de omkostninger, som De Europæiske Fællesskaber skulle afholde, hvis de erhvervede aktivet på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.

1.5.6.   Forfinansieringsbeløb

Forfinansiering tjener til at sikre modtageren et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet bruges til det formål, som det blev ydet til at dække i den periode, der er defineret i aftalen, idet modtageren har pligt til at returnere forfinansieringsbeløbet til De Europæiske Fællesskaber, hvis der ikke er påløbet støtteberettigede udgifter. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller delvis) på aktivsiden, når støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb returneres.

Ved årets udgang værdiansættes udestående forfinansiering til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke er frigjort dækning til ved årets udgang, samt værdinedsættelser.

Renter af forfinansiering bogføres, når de påløber i henhold til bestemmelserne i den relevante aftale. Ved årets udgang foretages et skøn over indtægten fra den vedhængende rente på baggrund af de mest pålidelige oplysninger, og indtægten opføres på balancen.

1.5.7.   Tilgodehavender

Tilgodehavender regnskabsføres til det oprindelige beløb med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse af et tilgodehavende foretages, når der er objektive beviser for, at De Europæiske Fællesskaber ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Størrelsen af nedskrivningen er forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb, der er nutidsværdien af de forventede fremtidige pengestrømme diskonteret til markedets rentesats for tilsvarende låntagere. Nedskrivningsbeløbet bogføres i resultatopgørelsen. Der bogføres også en almindelig nedskrivning på 20 % om året for udestående indtægtsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet. Se også nedenstående bemærkning 1.5.13 om behandlingen af periodiserede indtægter, der bogføres pr. ultimo året.

1.5.13

1.5.8.   Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

Likvide midler er finansielle instrumenter og defineres som kortfristede aktiver. De omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud og andre kortfristede letomsættelige investeringer med oprindelige løbetider på tre måneder eller mindre samt bankovertræk. Bankovertræk er på balancen omfattet af finansielle forpligtelser under kortfristede forpligtelser.

1.5.9.   Ydelser til medarbejdere

Pensionsforpligtelser

De Europæiske Fællesskaber forvalter ydelsesbaserede pensionsordninger. En ydelsesbaseret pensionsordning er en ordning, hvor det generelt defineres, hvilken pension en ansat vil modtage, når vedkommende går på pension, og den afhænger af en eller flere faktorer som alder, anciennitet og godtgørelse. Medarbejderne betaler en tredjedel af de forventede omkostninger til disse ydelser ud af deres løn, men forpligtelsen er ikke finansieret.

Den forpligtelse, der opføres i balancen i forbindelse med ydelsesbaserede pensionsordninger, er nutidsværdien af den ydelsesbaserede forpligtelse på balancedagen. Den fastsatte ydelsesbaserede forpligtelse bliver beregnet af aktuarer ved hjælp af den metode, der kaldes projected unit credit-metoden. Nutidsværdien af en ydelsesbaseret forpligtelse fastsættes ved at diskontere de skønnede fremtidige udgående pengestrømme ved hjælp af rentesatserne for statsobligationer, der er udstedt i den valuta, som pensionerne vil blive udbetalt i til modtagerne, og med løbetider, der er nogenlunde de samme som for pensionsforpligtelserne.

Aktuarmæssige gevinster og tab fra erfaringsbaserede justeringer og fra ændringer i de aktuarmæssige forudsætninger opføres umiddelbart i resultatopgørelsen. Omkostninger vedrørende tidligere tjenesteår indregnes umiddelbart i resultatopgørelsen, medmindre ændringerne i pensionsordningen afhænger af, om de ansatte forbliver i tjeneste i en bestemt periode (vestingperioden). I dette tilfælde afskrives omkostningerne vedrørende tidligere tjenesteår på lineær basis over vestingperioden.

Ydelser ved sygdom efter pensionering

De Europæiske Fællesskaber godtgør medarbejdernes lægeudgifter. Der er oprettet en særskilt fond, den fælles sygeforsikringsordning, som varetager den daglige administration. Både nuværende medarbejdere, pensionister, enker og enkemænd og deres ydelsesberettigede pårørende nyder godt af systemet.

De ydelser, som udbetales til andre end nuværende medarbejdere (pensionister, forældreløse mv.), opføres som »Ydelser efter medarbejdernes fratræden«. I betragtning af disse ydelsers art er det nødvendigt at foretage en aktuarberegning. Det passiv, som opføres i balancen, fastlægges på samme grundlag som passivet for pensionsforpligtelser (se ovenfor).

1.5.10.   Hensættelser

Hensættelser posteres, når De Europæiske Fællesskaber som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse over for tredjemand, og når det er overvejende sandsynligt, at udgående ressourcestrømme bliver nødvendige for at opfylde denne forpligtelse, og når beløbet herfor kan skønnes pålideligt. Hensættelser opføres ikke under fremtidige driftstab. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelse. Når hensættelserne omfatter et stort antal poster, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte alle mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).

Når virkningen af den tidsmæssige værdi af penge er væsentlig, er størrelsen af hensættelsen nutidsværdien af de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne forpligtelsen. Den anvendte diskontosats er en sats, der afspejler markedets aktuelle vurdering af tidsværdien af penge og de risici, der specifikt er forbundet med forpligtelsen, men ikke de risici, for hvilke skønnene over fremtidige pengestrømme er blevet justeret.

1.5.11.   Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser klassificeres som finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet eller finansielle forpligtelser regnskabsført til den amortiserede anskaffelsesværdi (Lånoptagelser). Lånoptagelser omfatter lån hos kreditinstitutioner og gældsbeviser. De opføres først til dagsværdi, der er deres emissionsprovenu (dagsværdien af modtagne vederlag) fratrukket påløbne transaktionsomkostninger, efterfølgende regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi ved hjælp af den effektive rentemetode. Forskelle mellem provenuet med fradrag af påløbne transaktionsomkostninger og indløsningsværdien opføres i resultatopgørelsen i lånoptagelsesperioden ved hjælp af den effektive rentemetode. De klassificeres som langfristede forpligtelser, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. Ud fra en væsentlighedsbetragtning må den effektive rentemetode ikke anvendes særskilt på udlån og låntagning i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser. De Europæiske Fællesskabers transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Finansielle forpligtelser kategoriseret til dagsværdi gennem resultatet omfatter afledte instrumenter, når deres dagsværdi er negativ. Regnskabsmæssigt behandles de på samme måde som finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, jf. bemærkning 1.5.4.

1.5.4

1.5.12.   Gæld

En betydelig del af De Europæiske Fællesskabers gæld er ikke forbundet med køb af varer eller tjenesteydelser. I stedet er de ubetalte udgiftsgodtgørelseskrav fra modtagere af støtte eller anden finansiering fra Fællesskaberne. De opføres som gæld på det krævede beløb, når godtgørelseskravet er modtaget, verificeret og godkendt som støtteberettiget af de relevante finansieringsmedarbejdere. På dette tidspunkt værdiansættes de til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af regningen på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller ydelserne er leveret til og accepteret af De Europæiske Fællesskaber.

1.5.13.   Periodeafgrænsningsposter

Et kritisk element i forbindelse med periodiseringsmetoden er at sikre, at transaktionerne bogføres i de regnskabsår, de vedrører – den såkaldte cut-off-procedure. Det er i særdeleshed nødvendigt med en vurdering af de støtteberettigede udgifter, der påløber modtagere af EU-støtte, men som endnu ikke er indberettet til Fællesskaberne (skyldige omkostninger). Til opnåelse af det bedste skøn over disse beløb er der benyttet forskellige metoder afhængig af typen af aktiviteter og de foreliggende oplysninger. Omvendt opføres visse betalinger i regnskabet for indeværende år, selvom de vedrører en efterfølgende periode (udskudte omkostninger), og disse må identificeres og bogføres i regnskaberne for de(n) efterfølgende periode(r).

I henhold til De Europæiske Fællesskabers regnskabsregler opføres transaktioner og begivenheder i regnskaberne i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden opføres påløbne udgifter på grundlag af det skønnede beløb for forpligtelsen til overførsel for perioden. Beregningen af de påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer fra Kommissionen, der skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede.

Indtægter regnskabsføres også i den periode, de vedrører. Hvis der ikke er sendt en regning, og Fællesskaberne har leveret tjenesteydelsen eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (dvs. med henvisning til en traktat), skal en modtagen indtægt opføres i regnskabet pr. ultimo året.

Hvis der desuden er udstedt en regning, men ydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten pr. ultimo året blive udskudt og opført i den efterfølgende regnskabsperiode.

1.6.   RESULTATOPGØRELSE

1.6.1.   Indtægter

Ikke-kommercielle indtægter

Disse udgør langt størstedelen af Fællesskabernes indtægter og omfatter hovedsagligt direkte og indirekte afgifter samt egne indtægter. Ud over afgifter kan De Europæiske Fællesskaber også modtage betalinger fra andre parter, f.eks. told, bøder og donationer.

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter bogføres i den periode, hvor De Europæiske Fællesskaber indkræver bidrag fra medlemsstaterne. De måles til deres »indkaldte beløb«. Da momsindtægter og BNI-baserede indtægter bygger på skøn over oplysningerne for det pågældende regnskabsår, kan de ændres i henhold til indtrufne forandringer, indtil de endelige oplysninger kommer fra medlemsstaterne. Et ændret skøn bogføres, når nettooverskuddet eller -underskuddet for den periode, hvor ændringerne indtraf, skal bestemmes.

Traditionelle egne indtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter bogføres, når de relevante månedlige A-regnskaber (herunder told og skyldige beløb, som er garanteret og ikke anfægtes) indbetales af medlemsstaterne. På tidspunktet for regnskabsaflæggelse foretages et skøn over de af medlemsstaternes indtægter, der endnu ikke er betalt til De Europæiske Fællesskaber, og de opføres som tjente, men endnu ikke modtagne indtægter. De kvartalsmæssige B-regnskaber (herunder told, der hverken er indbetalt eller garanteret, såvel som garanterede beløb, som anfægtes af debitor), der indsendes af medlemsstaterne, posteres under indtægter efter fradrag af de opkrævningsomkostninger, som medlemsstaterne har ret til at fratrække (25 %). Derudover bogføres en værdinedskrivning i resultatopgørelsen på det beløb, der mangler at blive inddrevet.

Bøder

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter opføres, når Fællesskaberne har truffet beslutning om at give en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Hvis der er tvivl om foretagendets solvens, bogføres der en værdinedskrivning af fordringen. Efter at der er truffet beslutning om en bøde, har debitor to måneder fra meddelelsen til enten:

| — | at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved Fællesskaberne har inkasseret beløbet endeligt |
| --- | --- |

—

at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved Fællesskaberne har inkasseret beløbet endeligt

| — | eller ikke at acceptere beslutningen og klage til De Europæiske Fællesskabers Domstol. |
| --- | --- |

—

eller ikke at acceptere beslutningen og klage til De Europæiske Fællesskabers Domstol.

Uanset dette skal bødens hovedstol indbetales inden for den fastsatte frist på tre måneder, idet klagen ikke har opsættende virkning (EF-traktatens artikel 242). Debitor skal indbetale bøden foreløbigt, men kan under visse omstændigheder og med Kommissionens regnskabsførers samtykke i stedet stille en bankgaranti.

Hvis virksomheden påklager beslutningen og allerede foreløbigt har betalt bøden, posteres beløbet som en eventualforpligtelse. Da en klage over Fællesskabernes beslutning ikke har opsættende virkning, anvendes det modtagne beløb til at frigøre tilgodehavendet. Hvis der er modtaget en garanti i stedet for betaling, udgør bøden fortsat en fordring.

Hvis det forekommer sandsynligt, at Førsteinstansretten ikke træffer afgørelse til fordel for Fællesskaberne, opføres en hensættelse til dækning af denne risiko. Hvis der i stedet er blevet givet en garanti, nedskrives det udestående tilgodehavende som foreskrevet. De akkumulerede renter, som Fællesskaberne modtager på de bankkonti, hvor det modtagne beløb er deponeret, opføres som indtægt, og eventualforpligtelserne øges tilsvarende.

Inddrevne udgifter

For så vidt angår aktioner, der giver anledning til, at den endelige støttemodtager, et tredjeland eller en medlemsstat skal foretage en tilbagebetaling af udgifter, der tidligere blev betalt over EU's budget, udstedes og bogføres der indtægtsordrer og fradrag i efterfølgende udbetalinger som følger:

| — | inddrevne udgifter: For denne type inddrevne udgifter kræves det i henhold til regnskabsreglerne, at hvis indtægtsordren udstedes samme år som den oprindelige betaling, bør det resultere i et tilgodehavende hos modtageren med en tilsvarende mindskelse af udgifterne i det år. Hvis indtægtsordren imidlertid udstedes i et andet år, resulterer det i et tilgodehavende hos modtageren med en tilsvarende postering i form af indtægt på resultatopgørelsen (under posten »inddrevne udgifter«) det pågældende år, eller |
| --- | --- |

—

inddrevne udgifter: For denne type inddrevne udgifter kræves det i henhold til regnskabsreglerne, at hvis indtægtsordren udstedes samme år som den oprindelige betaling, bør det resultere i et tilgodehavende hos modtageren med en tilsvarende mindskelse af udgifterne i det år. Hvis indtægtsordren imidlertid udstedes i et andet år, resulterer det i et tilgodehavende hos modtageren med en tilsvarende postering i form af indtægt på resultatopgørelsen (under posten »inddrevne udgifter«) det pågældende år, eller

| — | restitution af forfinansieringsmidler: I så tilfælde er beløbet medtaget under posten for forfinansiering. |
| --- | --- |

—

restitution af forfinansieringsmidler: I så tilfælde er beløbet medtaget under posten for forfinansiering.

Kommercielle indtægter

Indtægter fra salg af varer opføres, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber. Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser bogføres på tidspunktet for regnskabsaflæggelse efter, hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter opføres i resultatopgørelsen ved hjælp af den effektive rentemetode. Det er en metode til at beregne den amortiserede anskaffelsesværdi på et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og til allokering af renteindtægter eller renteudgifter i den relevante periode. Den effektive rentesats er den sats, der præcist diskonterer skønnede fremtidige kontante ud- eller indbetalinger ud fra det finansielle instruments forventede løbetid (eller, hvis det er hensigtsmæssigt, en kortere periode) til det finansielle aktivs eller den finansielle forpligtelses regnskabsmæssige nettoværdi. Når den effektive rente beregnes, skønner De Europæiske Fællesskaber pengestrømmen og tager hensyn til alle det finansielle instruments kontraktlige betingelser (f.eks. optioner på førtidig indfrielse), men tager ikke hensyn til fremtidige kredittab. I beregningen medtages alle de gebyrer og rentetillæg kontrahenterne imellem, som udgør en integrerende del af den effektive rente, transaktionsomkostninger samt alle andre tillæg og fradrag.

Ud fra en væsentlighedsbetragtning må den effektive rentemetode ikke anvendes særskilt på udlån og låntagning i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser. De Europæiske Fællesskabers transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Så snart et finansielt aktiv eller en gruppe af finansielle aktiver er blevet nedskrevet som følge af et værdiforringelsestab, bogføres renteindtægterne, ved at rentesatsen, som anvendes til at diskontere fremtidige pengestrømme med, bruges til måling af værdiforringelsestabet.

Udbytte

Udbetalt udbytte bogføres, når retten til at modtage betaling er indtrådt.

1.6.2.   Udgifter

Kommercielle udgifter, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, opføres, når ydelserne er leveret til og accepteret af De Europæiske Fællesskaber. De værdiansættes til den oprindelige fakturapris.

Ikke-kommercielle udgifter er et særtræk ved De Europæiske Fællesskaber og udgør størsteparten af udgifterne. De vedrører overførsler til modtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt støtte, bidrag og donationer ydet inden for rammerne af de skønsmæssige beføjelser.

Overførslerne posteres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, for så vidt overførslen er tilladt ved forordning (finansforordningen, tjenestemandsvedtægten eller andre forordninger), eller der er indgået en kontrakt om tilladelse til overførslen, såfremt modtageren opfylder berettigelseskriterierne, og hvis beløbets størrelse med rimelighed kan anslås.

Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for postering, opføres det som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og bogføres støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som skyldige udgifter i regnskabet.

1.7.   EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af De Europæiske Fællesskaber, indtræffer eller ej. Et eventualaktiv bliver synligt, når det er sandsynligt, at der indløber økonomiske gevinster eller opstår mulighed for tjenesteydelser.

Eventualaktiver vurderes ved hver balancedag for at sikre, at udviklingen heri fremgår korrekt af regnskabet. Hvis det er blevet så godt som sikkert, at der indløber økonomiske gevinster eller opstår mulighed for tjenesteydelser, og at aktivets værdi kan måles pålideligt, opføres aktivet og de dertil knyttede indtægter i regnskabet i den periode, hvor ændringerne indtræffer.

Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af De Europæiske Fællesskaber, indtræffer eller ej, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men endnu ikke er blevet bogført, fordi det ikke er sandsynligt, at en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller muligheder for tjenesteydelser vil være nødvendig for at opfylde forpligtelsen, eller i de meget sjældne tilfælde, hvor beløbet for forpligtelsen ikke kan måles tilstrækkeligt pålideligt.

En eventualforpligtelse fremgår af regnskabet, medmindre muligheden for en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller muligheder for tjenesteydelser er ubetydelig. Selv om Fællesskaberne er udsat for visse risici som følge af deres daglige aktiviteter (f.eks. gennemførelse og håndhævelse af EU-retten og -normer), og nogle af disse risici i lighed med mange offentlige enheder er selvforsikret, posteres ingen eventualforpligtelser, før en specifik begivenhed er indtrådt, idet muligheden for en udgående strøm af ressourcer indtil da er ubetydelig.

Eventualforpligtelser vurderes ved hver balancedag for at bestemme, om en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser er blevet sandsynlig. Hvis det bliver sandsynligt, at det bliver nødvendigt med udbetaling af ressourcer med økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser for en post, der behandles som en eventualforpligtelse, opføres der en hensættelse i regnskabet for den periode, hvor denne ændrede sandsynlighed indtræffer.

Forpligtelser til senere finansiering

En forpligtelse til kommende betalinger er en juridisk eller implicit forpligtelse, der normalt er kontraktfastsat, som De Europæiske Fællesskaber har indgået, og som kan kræve en fremtidig udgående strøm af ressourcer.

Garantier

Garantier er mulige aktiver eller forpligtelser, som hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens bekræftes ved, at genstanden for garantien indtræffer eller ikke indtræffer. Garantier betragtes derfor som eventualaktiver eller eventualforpligtelser. En garanti ophører, når genstanden for garantien ikke længere eksisterer. Den træder i kraft, når betingelserne for at anmode om en betaling fra kautionisten er opfyldt.

2.   BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

LANGFRISTEDE AKTIVER

2.1.   IMMATERIELLE AKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2007 | 105 |
| Tilføjelser | 30 |
| Afhændelser | (3) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 0 |
| Andre ændringer | 2 |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2008 | 134 |
| Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2007 | 61 |
| Afdragsbyrde for regnskabsåret | 19 |
| Afhændelser | (2) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 0 |
| Andre ændringer | 0 |
| Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2008 | 78 |
| REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2008 | 56 |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2007 | 44 |

(mio. EUR)

Beløb

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2007

105

Tilføjelser

30

Afhændelser

(3)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

0

Andre ændringer

2

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2008

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2008

134

134

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2007

61

Afdragsbyrde for regnskabsåret

19

Afhændelser

(2)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

0

Andre ændringer

0

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2008

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2008

78

78

REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2008

REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2008

56

56

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2007

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2007

44

44

Beløbene vedrører hovedsagelig computersoftware.

2.2.   EJENDOMME, INSTALLATIONER OG UDSTYR

I nogle lande kan der ikke skelnes mellem jordens værdi og bygningens værdi, da begge blev købt som et hele. Værdien af jord, der ikke afskrives, vil ikke blive vurderet særskilt, medmindre det er nødvendigt, dvs. for efterfølgende udgifter såsom opførelse af nye bygninger eller delvist salg.

EJENDOMME, INSTALLATIONER OG UDSTYR

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Grunde og bygninger | Installationer og udstyr | Inventar og køretøjer | Computer-hardware | Andre materielle aktiver | Finansiel leasing | Anlægs-aktiver under opførelse | I alt |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2007 | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Tilføjelser | 38 | 24 | 16 | 59 | 23 | 368 | 115 | 643 |
| Afhændelser | (16) | (30) | (14) | (54) | (9) | 0 | 0 | (123) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 3 | 3 | 1 | 0 | 13 | 310 | (330) | 0 |
| Andre ændringer | 17 | 21 | 8 | 15 | 9 | 0 | 5 | 75 |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2008 | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2007 | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| Afskrivningsbyrde for regnskabsåret | 122 | 29 | 16 | 62 | 13 | 77 | | 319 |
| Tilbageførte afskrivninger | (15) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 | | (17) |
| Afhændelser | (5) | (30) | (10) | (50) | (9) | 0 | | (104) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 89 | (1) | 0 | 0 | 0 | (88) | | 0 |
| Andre ændringer | (81) | 21 | 2 | 5 | 7 | 85 | | 39 |
| Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2008 | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2008 | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2007 | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |

(mio. EUR)

Grunde og bygninger

Installationer og udstyr

Inventar og køretøjer

Computer-hardware

Andre materielle aktiver

Finansiel leasing

Anlægs-aktiver under opførelse

I alt

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2007

3 860

350

194

446

115

1 943

332

7 240

Tilføjelser

38

24

16

59

23

368

115

643

Afhændelser

(16)

(30)

(14)

(54)

(9)

0

0

(123)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

3

3

1

0

13

310

(330)

0

Andre ændringer

17

21

8

15

9

0

5

75

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2008

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2008

3 902

3 902

368

368

205

205

466

466

151

151

2 621

2 621

122

122

7 835

7 835

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2007

1 506

281

142

333

81

374

2 717

Afskrivningsbyrde for regnskabsåret

122

29

16

62

13

77

319

Tilbageførte afskrivninger

(15)

0

(1)

(1)

0

0

(17)

Afhændelser

(5)

(30)

(10)

(50)

(9)

0

(104)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

89

(1)

0

0

0

(88)

0

Andre ændringer

(81)

21

2

5

7

85

39

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2008

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2008

1 616

1 616

300

300

149

149

349

349

92

92

448

448

2 954

2 954

REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2008

REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2008

2 286

2 286

68

68

56

56

117

117

59

59

2 173

2 173

122

122

4 881

4 881

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2007

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2007

2 354

2 354

69

69

52

52

113

113

34

34

1 569

1 569

332

332

4 523

4 523

De endnu ikke betalte afgifter i forbindelse med finansiel leasing og lignende anføres under langfristede og kortfristede forpligtelser på balancens passivside (se også bemærkning 2.15 og 2.18.1). En analyse heraf giver følgende resultat:

2.15

2.18.1

FINANSIEL LEASING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Beskrivelse | Akkumulerede udgifter (A) | Beløb, der skal betales i fremtiden | Samlet værdi | Efterfølgende udgifter på aktiver | Værdi af aktiver | Afskrivning | Regnskabsmæssig nettoværdi |
| < 1 år | > 1 år | > 5 år | Passiver i alt (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | A + B + C + E |
| Grunde og bygninger | 732 | 47 | 239 | 1 520 | 1 806 | 2 538 | 61 | 2 599 | (442) | 2 157 |
| Andre materielle aktiver | 6 | 5 | 11 | 0 | 16 | 22 | 0 | 22 | (6) | 16 |
| I alt pr. 31. december 2008 | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |
| I alt pr. 31. december 2007 | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |

(mio. EUR)

Beskrivelse

Akkumulerede udgifter (A)

Beløb, der skal betales i fremtiden

Samlet værdi

Efterfølgende udgifter på aktiver

Værdi af aktiver

Afskrivning

Regnskabsmæssig nettoværdi

< 1 år

> 1 år

> 5 år

Passiver i alt (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

A + B + C + E

Grunde og bygninger

732

47

239

1 520

1 806

2 538

61

2 599

(442)

2 157

2 157

Andre materielle aktiver

6

5

11

0

16

22

0

22

(6)

16

16

I alt pr. 31. december 2008

I alt pr. 31. december 2008

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

I alt pr. 31. december 2007

I alt pr. 31. december 2007

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

2.3.   LANGSIGTEDE INVESTERINGER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Investering i associerede selskaber | 2.3.1 | 278 | 246 |
| Andele i joint ventures | 2.3.2 | 145 | 32 |
| Garantifond | 2.3.3 | 1 091 | 1 149 |
| AFS-aktiver | 2.3.4 | 564 | 533 |
| Aktiver i handelsbeholdningen | 2.3.4 | 0 | 13 |
| Investeringer i alt | | 2 078 | 1 973 |

(mio. EUR)

Bemærkning

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Investering i associerede selskaber

2.3.1

2.3.1

278

246

Andele i joint ventures

2.3.2

2.3.2

145

32

Garantifond

2.3.3

2.3.3

1 091

1 149

AFS-aktiver

2.3.4

2.3.4

564

533

Aktiver i handelsbeholdningen

2.3.4

2.3.4

0

13

Investeringer i alt

Investeringer i alt

2 078

2 078

1 973

1 973

Denne post omfatter investeringer, der skal sikre varige forbindelser, og som skal støtte De Europæiske Fællesskabers aktiviteter. Heri indgår også Garantifondens nettoaktiver.

2.3.1.   Investering i associerede selskaber: Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Beløb pr. 31. december 2007 | 246 |
| Anskaffelser | 33 |
| Andel af nettooverskud/(underskud) | 10 |
| Andre kapitalbevægelser (udbytte) | (11) |
| Beløb pr. 31. december 2008 | 278 |

(mio. EUR)

Beløb

Beløb pr. 31. december 2007

Beløb pr. 31. december 2007

246

246

Anskaffelser

33

Andel af nettooverskud/(underskud)

10

Andre kapitalbevægelser (udbytte)

(11)

Beløb pr. 31. december 2008

Beløb pr. 31. december 2008

278

278

Den Europæiske Investeringsfond (EIF) er EU's finansieringsinstitution og er specialiseret i risikokapital og garantier til små og mellemstore virksomheder. I henhold til Rådets afgørelse af 6. juni 1994 deltog De Europæiske Fællesskaber, der repræsenteres af Kommissionen, oprindeligt i Den Europæiske Investeringsfonds kapital med et samlet beløb på 600 mio. EUR – 600 andele svarende til 30 % af EIF's kapital. Efter en kapitalforhøjelse i 2007 tegnede Kommissionen flere aktier, således at den pr. 31. december 2008 har tegnet aktier for et samlet beløb på 786 mio. EUR (ud af 2 865 mio. EUR) af EIF's aktiekapital svarende til 27,43 % af EIF's kapital. Kommissionen har indbetalt 20 %, idet balancen, der svarer til 629 mio. EUR, ikke var krævet indbetalt, se også bemærkning 5.13.2.

5.13.2

I henhold til en aftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB), som blev undertegnet i 2005, har Kommissionen ret til at sælge sine aktier til EIB til hver en tid til den pris, der svarer til EIF-vurderingen, divideret med det samlede antal udstedte aktier. Værdien af putoptionen er tæt på nul, da den formel, der anvendes til at fastsætte andelenes salgspris, svarer til den, der anvendes til at fastsætte EIF's nettokapital.

Den regnskabsmæssige opgørelse af Fællesskabernes andel i EIF sker med anvendelse af equity-metoden i overensstemmelse med Fællesskabernes regnskabsregler. Andelen anslås således til 27,43 % af EIF's nettoaktiver, som pr. 31. december 2008 udgjorde 278 mio. EUR (2007: 246 mio. EUR), hvoraf 10 mio. EUR vedrører resultatet for 2008. Et udbytte på 6 mio. EUR fra regnskabsåret 2007 blev modtaget i 2008.

2.3.2.   Kapitalandele i joint ventures

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER Int | I alt |
| Beløb pr. 31. december 2007 | 0 | 10 | 22 | 32 |
| Anskaffelser | 0 | 100 | 69 | 169 |
| Andel af nettooverskud/(underskud) | 0 | (7) | (49) | (56) |
| Beløb pr. 31. december 2008 | 0 | 103 | 42 | 145 |

(mio. EUR)

Galileo

SESAR

ITER Int

I alt

Beløb pr. 31. december 2007

Beløb pr. 31. december 2007

0

0

10

10

22

22

32

32

Anskaffelser

0

100

69

169

Andel af nettooverskud/(underskud)

0

(7)

(49)

(56)

Beløb pr. 31. december 2008

Beløb pr. 31. december 2008

0

0

103

103

42

42

145

145

Galileo

For at gennemføre validering i kredsløb-fasen af Galileo-programmet blev der oprettet et fællesforetagende, som var omhandlet i traktatens artikel 171, ved Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 for en periode på fire år (2002 til 2006). Målet med denne retlige enhed var at samle administrationen og den finansielle kontrol med Galileo-programmet med henblik på udviklingen af programmet og i denne forbindelse at udnytte de midler, der er afsat hertil. De stiftende medlemmer var Det Europæiske Fællesskab repræsenteret af Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation (ESA). Kommissionen stillede gennem tilskud fra budgettet for transeuropæiske net (TEN) midlerne til rådighed for fællesforetagendet Galileo og medfinansierer dermed aktiviteterne i denne validering i kredsløb-fase.

Afviklingen af fællesforetagendet Galileo blev igangsat i slutningen af 2006, og denne proces er stadig i gang. Nettoaktiverne for fællesforetagendet Galileo under afvikling beløb sig ved årets udgang til 0 EUR. Den regnskabsmæssige opgørelse vedrørende fællesforetagendet Galileo sker med anvendelse af equity-metoden. Da enheden ikke var aktiv og stadig under afvikling i 2008, var der ingen indtægter eller udgifter i den. Værdien af investeringen pr. 31. december 2008 var 0 EUR, nemlig investeringen på 585 mio. EUR minus den samlede andel af tabene, dvs. 585 mio. EUR.

Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS, et fællesskabsagentur, der blev oprettet i 2004 og indgår i det konsoliderede regnskab, overtog pr. 1. januar 2007 officielt ansvaret fra fællesforetagendet Galileo, da sidstnævnte blev afviklet. Selv om det oprindeligt var hensigten, at dette nye organ skulle forvalte det offentligt private partnerskab, efter at Rådet i november 2007 traf beslutning herom, finansieres Galileo-programmet nu udelukkende over EU's budget. Endvidere er det nu efter forordning nr. 638/2008 af 25. juli 2008 Kommissionen, der administrerer programmet på vegne af De Europæiske Fællesskaber. Det forventes, at Kommissionen og ESA i 2009 vil indgå en aftale, hvori nogle af de praktiske spørgsmål afklares, herunder overførsel af de opståede fordringer til Kommissionen ved udgangen af validering i kredsløb-fasen (forventes ved udgangen af 2010).

Det skal bemærkes, at Kommissionen frem til udgangen af 2008 og inklusive den ovennævnte investering i fællesforetagendet Galileo har bidraget med 795 mio. EUR til validering i kredsløb-fasen af Galileo-programmet. Da dette program stadig er i forskningsfasen, er de penge, der er blevet brugt, blevet bogført under udgifter, og ingen immaterielle aktiver er blevet bogført, i overensstemmelse med Fællesskabernes regnskabsregler. Det er først, når projektet går videre til udviklingsfasen, at det bliver muligt at kapitalisere udgifterne. Kommissionens samlede (vejledende) bidrag til næste fase af Galileo-programmet (fra 2008 til 2013) er 2 645 mio. EUR.

Sesar

Dette fællesforetagende har til opgave at sikre moderniseringen af det europæiske lufttrafikstyringssystem og hurtig gennemførelse af masterplanen for europæisk lufttrafik ved at koordinere og samle alle relevante forsknings- og udviklingsindsatser i EU. Fællesforetagendet Sesar indledte sine aktiviteter i midten af 2007 og ophører med at eksistere otte år efter Rådets godkendelse af masterplanen for europæisk lufttrafik. De Europæiske Fællesskaber, repræsenteret ved Kommissionen, og Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), repræsenteret ved dets agentur, er stiftende medlemmer af fællesforetagendet Sesar. Medlemmerne har stemmer i forhold til deres respektive bidrag, men begge stiftende medlemmer har som minimum en stemmeret på 25 %. Pr. 31. december 2008 har Kommissionen stået for 91,73 % af de samlede bidrag fra alle investorer i Sesar. Kommissionens samlede (vejledende) bidrag til Sesar (fra 2007 til 2016) er 700 mio. EUR. De Europæiske Fællesskabers egenkapitalinvestering i dette fællesforetagende er baseret på Sesars regnskab for perioden 10. august 2007 (hvor det indledte sine aktiviteter) til 31. december 2008 i overensstemmelse med artikel 5 i Sesars finansforordning.

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for Iter (Iter)

Iter involverer De Europæiske Fællesskaber og seks andre investorer fra Kina, Indien, Rusland, Korea, Japan og USA. Iter blev oprettet med henblik på at forvalte Iter-anlæggene, at tilskynde laboratorier, andre institutioner og personale, der deltager i medlemmernes programmer for fusionsenergiforskning og -udvikling, til at udnytte Iter-anlæggene, fremme befolkningens forståelse og accept af fusionsenergi og påtage sig andre aktiviteter, der er nødvendige for at opfylde aftalens formål. Medlemmerne har stemmer i forhold til deres respektive bidrag, men generelt træffes alle beslutninger ved enstemmighed. Kommissionen har pr. 31. december 2008 bidraget med 48,46 % af den samlede investering i Iter. Kommissionens samlede (vejledende) bidrag til Iter (fra 2007 til 2041) er 7 649 mio. EUR.

2.3.3.   Garantifond

GARANTIFONDENS NETTOAKTIVER (4)

4

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| AFS-aktiver | 887 | 901 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 205 | 249 |
| Aktiver i alt | 1 092 | 1 150 |
| Passiver i alt | (1) | (1) |
| Nettoaktiver | 1 091 | 1 149 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

AFS-aktiver

887

901

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

205

249

Aktiver i alt

Aktiver i alt

1 092

1 092

1 150

1 150

Passiver i alt

Passiver i alt

(1)

(1)

(1)

(1)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

1 091

1 091

1 149

1 149

Garantifonden for eksterne aktioner dækker lån, der er garanteret af Fællesskaberne på grundlag af Rådets afgørelse, specielt Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lånetransaktioner uden for EU, lån i forbindelse med makrofinansiel bistand og Euratoms finansielle bistand uden for EU. Det er et langsigtet instrument, som dækker misligholdte lån, der er garanteret af Fællesskaberne, og kan derfor betragtes som en langsigtet investering. Dette fremgår af det forhold, at næsten 88 % af AFS-aktiverne har en løbetid på mellem et og 10 år (se også bemærkning 7.9). Fondens midler stammer fra udbetalinger over EU's almindelige budget svarende til 9 % af transaktionsbeløbet, renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser i tilfælde, hvor fonden har udbetalt garantien. Eventuelle årlige overskud tilbageføres til en særlig konto i oversigten over indtægter i EU's almindelige budget.

7.9

De Europæiske Fællesskaber skal opføre en garantireserve for lån til tredjelande. Denne reserve er beregnet på at opfylde Garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om indfrielse af garantier, der overstiger fondens disponible midler, således at disse kan opføres på budgettet. Denne reserve på 1 276 mio. EUR svarer til målbeløbet på 9 % af udestående lån pr. 31. december 2008. Fondens nettoaktiver pr. 31. december 2008 beløb sig til 1 091 mio. EUR. Differencen mellem nettoaktiverne og reserven svarer til det beløb, der skal betales fra EU-budgettet til fonden, dvs. 185 mio. EUR. Ændringer i dagsværdien af gældsporteføljen af værdipapirer, der er disponible for salg, er medtaget i egenkapitalen med en samlet værdi af 15 mio. EUR i 2008 (2007: (19) mio. EUR).

Garantifondens finansielle risikostyringspolitik beskrives i bemærkning 7.

7

2.3.4.   Andre investeringer

2.3.4.1.   AFS-aktiver

Dette udgiftsområde omfatter investeringer og andele, der er købt for at hjælpe modtagere med at udvikle deres forretningsaktiviteter.

LANGSIGTEDE AFS-AKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EBRD | RCO | ETF-iværksætterfaciliteten | EFSE | Andet | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2007 | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |
| Anskaffelser | 0 | 17 | 51 | 7 | 1 | 76 |
| Overdragelser og tilbagetrækninger | 0 | (27) | (4) | 0 | (2) | (33) |
| Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity | 0 | 1 | (6) | 5 | (1) | (1) |
| Værdiforringelsestab | 0 | (5) | (6) | 0 | 0 | (11) |
| Beløb pr. 31.12.2008 | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |

(mio. EUR)

EBRD

RCO

ETF-iværksætterfaciliteten

EFSE

Andet

I alt

Beløb pr. 31.12.2007

157

218

98

55

5

533

Anskaffelser

0

17

51

7

1

76

Overdragelser og tilbagetrækninger

0

(27)

(4)

0

(2)

(33)

Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity

0

1

(6)

5

(1)

(1)

Værdiforringelsestab

0

(5)

(6)

0

0

(11)

Beløb pr. 31.12.2008

Beløb pr. 31.12.2008

157

157

204

204

133

133

67

67

3

3

564

564

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

Kommissionen har tegnet aktier for 3 % af EBRD's samlede kapital på 20 mia. EUR. På balancedagen var det indkaldte beløb på 157 mio. EUR, hvoraf 156 mio. EUR var betalt. De udestående betalinger på den indkaldte kapital (1 mio. EUR) er opført som kortfristede forpligtelser og bogført til amortiseret anskaffelsesværdi. De udestående betalinger i forbindelse med den del af kapitalen, som ikke er krævet indbetalt, svarende til 443 mio. EUR, er opført som eventualforpligtelser uden for balancen. Da EBRD ikke er børsnoteret, og i lyset af de kontraktlige restriktioner, der er indeholdt i EBRD's vedtægter om bl.a. salg af kapitalandele, der er begrænset til anskaffelsesværdien og kun tilladt for eksisterende aktieejere, værdiansættes Kommissionens aktiepost til anskaffelsesværdien fratrukket nedskrivninger.

Risikokapitaltransaktioner (RCO)

Risikokapitaltransaktioner er beløb, der ydes til finansielle formidlere til finansiering af equity-investeringer. Nogle af disse finanskontrakter har karakter af lån; langt de fleste af dem har dog ikke de grundlæggende elementer for et lån (da der ikke er aftalt nogen fast afdragsplan eller rente for hovedstolen), og hele porteføljen behandles som indirekte equity-investeringer. De står i porteføljen til historisk anskaffelsesværdi fratrukket hensættelser til værdiforringelse, da der ikke noteres markedspriser på et aktivt marked, og deres dagsværdi ikke løbende kan måles pålideligt.

Andre investeringer

De vigtigste beløb vedrører programmet for vækst og beskæftigelse, MAP-programmet og CIP-programmet, hvis finansielle forvaltning varetages af EIF, og som støtter oprettelsen og finansieringen af små og mellemstore virksomheder i opstartsfasen ved at investere i passende specialiserede risikokapitalfonde (133 mio. EUR). Inkluderet er også 67 mio. EUR vedrørende Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa, et investeringsselskab med variabel kapital (SICAV). Hovedformålet med Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa er at fremme udvikling og velstand i Sydøsteuropa gennem en bæredygtig supplerende finansiering i udviklingsøjemed via lokale finansieringsinstitutioner. Fællesskaberne har på nuværende tidspunkt 14,7 % af stemmerettighederne.

2.3.4.2.   Aktiver i handelsbeholdningen

Se 2.8.2, disse beløb er nu kortsigtede.

2.8.2

2.4.   LÅN

Dette område omfatter lånebeløb, der forfalder om over et år til betaling til Fællesskaberne:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Lån ydet over De Europæiske Fællesskabers budget og EKSF | 179 | 189 |
| Lån ydet gennem lånoptagelser | 3 386 | 1 617 |
| Nettoaktiver | 3 565 | 1 806 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Lån ydet over De Europæiske Fællesskabers budget og EKSF

179

189

Lån ydet gennem lånoptagelser

3 386

1 617

Nettoaktiver

Nettoaktiver

3 565

3 565

1 806

1 806

2.4.1.   Lån ydet over De Europæiske Fællesskabers budget og EKSF under afvikling

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Lån på særlige vilkår | EKSF under afvikling | I alt |
| I alt pr. 31.12.2007 | 155 | 34 | 189 |
| Tilbagebetalinger | (17) | (8) | (25) |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | 12 | 3 | 15 |
| I alt pr. 31.12.2008 | 150 | 29 | 179 |

(mio. EUR)

Lån på særlige vilkår

EKSF under afvikling

I alt

I alt pr. 31.12.2007

155

34

189

Tilbagebetalinger

(17)

(8)

(25)

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

12

3

15

I alt pr. 31.12.2008

I alt pr. 31.12.2008

150

150

29

29

179

179

Lån på særlige vilkår

Denne post omfatter lån, der ydes til præferencesats som en del af samarbejdet med ikke-medlemsstater. Alle beløb forfalder mere end 12 måneder efter årets afslutning. Den effektive rente på disse lån varierer mellem 7,39 % og 12,36 %.

Boliglån ydet af EKSF under afvikling

Boliglån er lån, der ydes af EKSF under afvikling over egne midler i overensstemmelse med artikel 54 og 54, stk. 2, i EKSF-traktaten. Disse lån ydes til en fast rente af 1 % og betragtes derfor som lån til præferencesats. Den effektive rente på disse lån varierer mellem 2,806 % og 22,643 %. For disse lån anvendes af praktiske grunde og ud fra en væsentlighedsbetragtning transaktionsprisen som dagsværdi ved påbegyndelse uanset eventuelle præferencerentesatser.

2.4.2.   Lån ydet gennem lånoptagelser

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Makrofinansiel bistand (MFA) | Euratomlån | Betalingsbalancelån | EKSF under afvikling | I alt |
| I alt pr. 31.12.2007 | 795 | 482 | 0 | 478 | 1 755 |
| Nye lån | 0 | 15 | 2 000 | 0 | 2 015 |
| Tilbagebetalinger | (132) | (5) | 0 | (67) | (204) |
| Kursforskelle | 0 | 1 | 0 | (61) | (60) |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | 0 | 1 | 4 | (12) | (7) |
| I alt pr. 31.12.2008 | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Forfaldent beløb < 1 år | 25 | 0 | 0 | 88 | 113 |
| Forfaldent beløb > 1 år | 638 | 494 | 2 004 | 250 | 3 386 |

(mio. EUR)

Makrofinansiel bistand (MFA)

Euratomlån

Betalingsbalancelån

EKSF under afvikling

I alt

I alt pr. 31.12.2007

795

482

0

478

1 755

Nye lån

0

15

2 000

0

2 015

Tilbagebetalinger

(132)

(5)

0

(67)

(204)

Kursforskelle

0

1

0

(61)

(60)

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

0

1

4

(12)

(7)

I alt pr. 31.12.2008

663

494

2 004

338

3 499

Forfaldent beløb < 1 år

Forfaldent beløb < 1 år

25

25

0

0

0

0

88

88

113

113

Forfaldent beløb > 1 år

Forfaldent beløb > 1 år

638

638

494

494

2 004

2 004

250

250

3 386

3 386

MFA-lån

MFA er et politikforankret finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalance- og/eller budgetbistand til partnerlande, der geografisk er tæt på EU's territorium. Lånene ydes i form af mellem-/langfristede lån eller støttebeløb eller en velegnet kombination af begge og supplerer generelt den finansiering, som ydes i forbindelse med et IMF-støttet tilpasnings- og reformprogram.

Kommissionen har ikke modtaget garantier fra tredjepart for disse lån, men de er garanteret af Garantifonden (se bemærkning 2.3.3).

2.3.3

Euratomlån

Euratom er en af De Europæiske Fællesskabers retlige enheder og er repræsenteret ved Europa-Kommissionen. Enhedens formål er at yde lån til medlemsstater og tredjelande som følger:

| — | Euratomlån til medlemsstater ydes med henblik på finansiering af investeringsprojekter i medlemsstater i forbindelse med industriel produktion af elektricitet i atomkraftværker og til industrielle brændselskredsløbsanlæg. |
| --- | --- |

—

Euratomlån til medlemsstater ydes med henblik på finansiering af investeringsprojekter i medlemsstater i forbindelse med industriel produktion af elektricitet i atomkraftværker og til industrielle brændselskredsløbsanlæg.

| — | Euratomlån til tredjelande ydes til forbedring af sikkerheds- og effektivitetsniveauet i atomkraftværker og anlæg i det nukleare brændselskredsløb, som er i drift eller under opførelse. |
| --- | --- |

—

Euratomlån til tredjelande ydes til forbedring af sikkerheds- og effektivitetsniveauet i atomkraftværker og anlæg i det nukleare brændselskredsløb, som er i drift eller under opførelse.

Kommissionen har modtaget garantier på 486 mio. EUR (2007: 474 mio. EUR) fra tredjepartsgaranter for disse lån.

Betalingsbalancelån

Betalingsgbalancelån er et politikforankret finansielt instrument, der er blevet reaktiveret for at yde økonomisk støtte til EU's medlemsstater under den aktuelle økonomiske krise. Det yder mellemfristet økonomisk støtte, således at der kan ydes lån til en eller flere medlemsstater, der oplever eller står i alvorlig fare for at opleve problemer med deres betalingsbalance eller kapitalbevægelser. Det er kun medlemsstater, der ikke har vedtaget euroen, der kan udnytte denne fællesskabsfacilitet. Disse lån garanteres af EU's almindelige budget.

Ungarn har fået stillet 6,5 mia. EUR til rådighed, hvoraf 2 mia. EUR (ovenfor) blev udbetalt i 2008 med udløb i december 2011. Yderligere 3,5 mia. EUR blev udbetalt i de første syv måneder af 2009 (udløbsdatoer: november 2014 og april 2016). Letland fik stillet 3,1 mia. EUR til rådighed, og 1 mia. EUR af disse blev udbetalt i første kvartal 2009 med udløb i april 2014. Ligeledes fik Rumænien stillet 5 mia. EUR til rådighed i løbet af andet kvartal af 2009.

Den effektive rentemetode anvendes ikke separat på låntagning og långivning for ovennævnte lån (MFA, Euratom og betalingsbalance), da de har de samme egenskaber som »back-to-back«-transaktioner. Forskellene mellem låntagnings- og långivningsvilkårene og beløb er ikke væsentlige. Der mangler derfor ikke nogen relevante oplysninger, der ville påvirke læserens forståelse for de underliggende transaktioner. Transaktionsomkostningerne er opført direkte i resultatopgørelsen.

Lån fra EKSF under afvikling

Denne post omfatter primært lån ydet af EKSF under afvikling af lånte midler i overensstemmelse med artikel 54 og 56 i EKSF-traktaten (såvel som tre unoterede værdipapirer udstedt af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) som erstatning for en forpligtelse, der er misligholdt fra en debitors side. Disse værdipapirer vil forblive i porteføljen indtil endeligt forfald (2017 hhv. 2019) for at dække ydelserne på de tilhørende lån. Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i vedhængende rente plus årets betalte afdrag og transaktionsomkostningerne ved oprettelsen beregnet efter den effektive rentemetode.

De effektive renter var fordelt i følgende intervaller:

| Lån | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| MFA-lån | 3,022 % –5,29 % | 3,82 % –4,822 % |
| Euratom | 3,428 % –5,76 % | 4,446 % –5,76 % |
| BETALINGSBALANCELÅN | 3,25 % | — |
| EKSF under afvikling | 3,072 % –5,8103 % (5) | 4,375 % –12,077 % (5) |

Lån

31.12.2008

31.12.2007

MFA-lån

3,022 % –5,29 %

3,82 % –4,822 %

Euratom

3,428 % –5,76 %

4,446 % –5,76 %

BETALINGSBALANCELÅN

3,25 %

—

EKSF under afvikling

3,072 % –5,8103 % (5)

5

4,375 % –12,077 % (5)

5

2.5.   LANGSIGTET FORFINANSIERING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forvaltningstype | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Direkte centraliseret forvaltning | 1 351 | 434 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | 275 | 318 |
| Decentraliseret forvaltning | 90 | 64 |
| Delt forvaltning | 26 764 | 12 875 |
| Fælles forvaltning | 543 | 324 |
| Langsigtet forfinansiering i alt | 29 023 | 14 015 |

(mio. EUR)

Forvaltningstype

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Direkte centraliseret forvaltning

1 351

434

Indirekte centraliseret forvaltning

275

318

Decentraliseret forvaltning

90

64

Delt forvaltning

26 764

12 875

Fælles forvaltning

543

324

Langsigtet forfinansiering i alt

Langsigtet forfinansiering i alt

29 023

29 023

14 015

14 015

De største langsigtede forfinansieringer vedrører strukturforanstaltninger: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fiskerifond. Da mange af disse projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Disse forfinansieringsbeløb vises som langfristede fordringer. Den ovennævnte langsigtede forfinansiering, som De Europæiske Fællesskaber er berettiget til at forrente over for modtagerne, udgør 1 587 mio. EUR.

Stigningen i 2008 skyldes hovedsageligt et yderligere forskud (13 888 mio. EUR) til medlemsstaterne til finansiering af disse fondes 2007-2013-programmer. Forskud under det syvende rammeprogram for forskning forklarer også en stigning på ca. 780 mio. EUR (ud af den samlede stigning på 917 mio. EUR) i den langsigtede forfinansiering, som Kommissionen forvalter.

Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FP7) er dækket af en Deltagergarantifond (DGF). Dette er et instrument til gensidig gavn oprettet for at dække Fællesskabernes og deltagernes finansielle risici under gennemførelsen af de indirekte aktioner under FP7, idet fondens kapital og interesser udgør en sikkerhed for opfyldelse af kontrakten. Alle deltagere i indirekte aktioner i form af tilskud (og dermed forfinansiering i Kommissionens bogholderi) bidrager med 5 % af den forfinansiering, de modtager, til DGF's kapital under aktionens varighed. Som sådanne er deltagerne ejere af Deltagergarantifonden, idet Fællesskaberne repræsenteres af Kommissionen som eksekutivmyndighed. Ved afslutningen af en indirekte aktion får deltagerne hele deres bidrag til kapitalen tilbage, bortset fra tilfælde, hvor fonden pådrager sig tab på grund af modtagernes manglende opfyldelse af deres forpligtelser – i så fald får deltagerne mindst 80 % af deres bidrag tilbage. Deltagergarantifonden sikrer dermed såvel Fællesskabernes som deltagernes finansielle interesser. Pr. 31. december 2008 var der fra deltagerne indbetalt bidrag til DGF for et samlet beløb på 283 mio. EUR (2007: 38 mio. EUR).

2.6.   LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Balance at 31.12.2007 |
| Udestående fra medlemsstater | 24 | 93 |
| EKSF-personalelån | 13 | 15 |
| Andet | 2 | 13 |
| Garantier og sikkerhedsstillelser | 6 | 6 |
| I alt | 45 | 127 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Balance at 31.12.2007

Udestående fra medlemsstater

24

93

EKSF-personalelån

13

15

Andet

2

13

Garantier og sikkerhedsstillelser

6

6

I alt

I alt

45

45

127

127

Udestående beløb fra medlemsstater henviser til beløb, som tidligere tiltrædelseslande skylder EKSF under afvikling.

OMSÆTNINGSAKTIVER

2.7.   ÅRSOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Videnskabeligt udstyr: |
| Videnskabeligt materiale | 8 | 9 |
| Fissilt materiale og tungt vand | 20 | 19 |
| Videnskabeligt materiale til videresalg | 45 | 45 |
| Vaccinationer | 6 | 8 |
| Produktionsmaterialer | 1 | 7 |
| Publikationer og varer til videresalg | 5 | 0 |
| I alt | 85 | 88 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Videnskabeligt udstyr:

Videnskabeligt materiale

8

9

Fissilt materiale og tungt vand

20

19

Videnskabeligt materiale til videresalg

45

45

Vaccinationer

6

8

Produktionsmaterialer

1

7

Publikationer og varer til videresalg

5

0

I alt

I alt

85

85

88

88

Beholdningen af videnskabeligt udstyr indehaves og forvaltes af FFC. En stor del heraf er beholdningen af referencemateriale, nukleart og ikke-nukleart, som befinder sig i Geel. Dette materiale har en strategisk værdi og opbevares for at kunne håndtere fremtidig uforudset efterspørgsel i krisesituationer. Det er vurderet til reduceret salgsværdi ved årets udgang ved at nedskrive værdien af salgsprisen. Denne nedskrivning tager højde for de lageromkostninger og andre omkostninger, der påløber ved salg af beholdningen (distributions-, certificeringsomkostninger osv.) og udgør 43 mio. EUR. FFC's forbrugsvarer, som udgjorde 7 mio. EUR pr. 31. december 2007 og blev indregnet under »Produktionsmateriale«, behandles ikke længere som lagerbeholdninger.

Lageret af publikationer, som indehaves/forvaltes af Publikationskontoret, opføres til det mindste beløb af kostprisen eller den reducerede salgsværdi, hvilket er ca. nul. Derudover er distribuerede publikationer blevet helt afskrevet, da deres reducerede salgsværdi er nul. Disse nedskrivninger beløber sig til 16 mio. EUR og medfører ovennævnte regnskabsmæssige værdi for publikationer.

2.8.   KORTSIGTEDE INVESTERINGER

Kortsigtede investeringer består af AFS-aktiver og finansielle aktiver, som anskaffes for deres afkast eller udbytte eller holdes i porteføljen med henblik på opbygning af en særlig struktur på aktivsiden eller for at udgøre en sekundær likviditetskilde, hvorfor de kan blive solgt i tilfælde af likviditetsbehov eller renteændringer.

2.8.1.   Kortsigtede AFS-aktiver

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EKSF under afvikling | Andet | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2007 | 1 417 | 3 | 1 420 |
| Anskaffelser | 304 | 79 | 383 |
| Afhændelser og tilbagetrækninger | (275) | — | (275) |
| Tilpasset til amortiseret anskaffelsespris | 2 | — | 2 |
| Ændring i regnskabsmæssig værdi | (8) | — | (8) |
| Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity | 24 | — | 24 |
| Beløb pr. 31.12.2008 | 1 464 | 82 | 1 546 |

(mio. EUR)

EKSF under afvikling

Andet

I alt

Beløb pr. 31.12.2007

1 417

3

1 420

Anskaffelser

304

79

383

Afhændelser og tilbagetrækninger

(275)

—

(275)

Tilpasset til amortiseret anskaffelsespris

2

—

2

Ændring i regnskabsmæssig værdi

(8)

—

(8)

Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity

24

—

24

Beløb pr. 31.12.2008

Beløb pr. 31.12.2008

1 464

1 464

82

82

1 546

1 546

Hvad angår beløbene under EKSF under afvikling, er alle investeringer udtrykt i EUR og noteret på et aktivt marked. For nærmere oplysninger om investeringsporteføljen pr. udstedertype og kreditvurdering se bemærkning 7. Pr. 31. december 2008 beløb værdipapirer (udtrykt i dagsværdi) med endeligt forfald i løbet af 2009 sig til 126 mio. EUR (2007: 146 mio. EUR).

7

2.8.2.   Kortsigtede aktiver i handelsbeholdningen

EKSF under afvikling indgik en renteswapaftale og en aftale om kombination af både renteswap og cross-currency renteswaps. Dagsværdien af disse renteswaps blev opnået ved et skøn af de fastsatte nettopengestrømme ved hjælp af nulkuponswapsatser på balancedagen. Denne dagsværdi (inklusive vedhængende rente) af swappene med endeligt forfald mindre end tre måneder efter balancedagen er på 7 mio. EUR (2007: 13 mio. EUR på lang sigt).

7 mio. EUR

2.9.   KORTSIGTET FORFINANSIERING

Tidspunktet for inddrivelse eller udnyttelse af forfinansieringen bestemmer, om den skal opføres som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver. Udnyttelsen defineres i aftalen for projektet. Alle tilbagebetalinger eller al udnyttelse, som sker inden 12 måneder fra tidspunktet for regnskabsaflæggelse, opføres som kortsigtet forfinansiering og derfor som omsætningsaktiver. Der findes flere oplysninger om langsigtet forfinansiering i bemærkning 2.5.

2.5

Skyldige omkostninger udgør de støtteberettigede udgifter, som blev skønnet til at skulle være afholdt af modtageren af de udestående forfinansieringsbeløb ved årets udgang, men som endnu ikke er angivet til Fællesskaberne. Disse beløb posteres også som udgifter på resultatopgørelsen i regnskabsperioden.

Det store fald i kortsigtet forfinansiering skyldes, at nogle af de projekter, der finansieres i forbindelse med strukturforanstaltninger under delt forvaltning, er ved at blive afviklet (programmer vedrørende perioden 2000-2006), mens der for nye projekter (programmer vedrørende perioden 2007-2013) blev betalt et forfinansieringsbeløb i 2008, som dog ikke blev klassificeret som et langfristet aktiv som forklaret i bemærkning 2.5. Den kortsigtede forfinansiering, som De Europæiske Fællesskaber er berettiget til at forrente over for modtagerne, udgør 3 798 mio. EUR, hvori der indgår et overslag over udnyttelsen af midler, som endnu ikke er meddelt Fællesskaberne.

2.5

Bemærk også, at opdelingen af udestående beløb efter forvaltningstype afspejler de forfinansieringsbetalinger, der er foretaget siden 2005. De ikke-tildelte forfinansieringsbeløb er de tal, der oprindeligt var angivet på åbningsbalancen for 2005, og vises særskilt som en enkelt budgetpost i sammenligningstal for 2007, da der ikke forelå nogen oplysninger om fordelingen efter forvaltningstype. I 2007 vedrører det ikke-tildelte beløb primært delt forvaltning. I 2008 blev de resterende ikke-tildelte beløb pr. 31. december 2008 for første gang analyseret og omklassificeret til den rigtige forvaltningstype.

KORTSIGTET FORFINANSIERING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forvaltningstype | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Direkte centraliseret forvaltning | | 13 554 | 11 567 |
| | Aktivitetsstøtte | 11 439 | 9 715 |
| | Driftsstøtte | 129 | 142 |
| | Indkøb (drift) | 713 | 638 |
| | Drift | 933 | 457 |
| | Administrative bevillinger | 340 | 615 |
| minus | Skyldige omkostninger | (10 499) | |
| | Direkte centraliseret forvaltning – netto | 3 055 | |
| Indirekte centraliseret forvaltning | | 4 563 | 2 265 |
| | Nationale organer | 2 880 | 1 736 |
| | Aktivitetsstøtte | 1 608 | 485 |
| | Indkøb (drift) og andet | 49 | 29 |
| | Andet | 26 | 15 |
| minus | Skyldige omkostninger | (3 633) | |
| | Indirekte centraliseret forvaltning – netto | 930 | |
| Decentraliseret forvaltning | Bruttobeløb | 1 565 | 1 280 |
| minus | Skyldige omkostninger | (1 239) | |
| | Decentraliseret forvaltning – netto | 326 | |
| Delt forvaltning | Bruttobeløb | 22 979 | 3 229 |
| minus | Skyldige omkostninger | (17 675) | |
| | Delt forvaltning – netto | 5 304 | |
| Fælles forvaltning | Bruttobeløb | 2 005 | 1 135 |
| minus | Skyldige omkostninger | (1 397) | |
| | Fælles forvaltning – netto | 608 | |
| Gennemført af institutioner og agenturer | Bruttobeløb | 65 | 204 |
| | Skyldige omkostninger | (26) | |
| | Institutioner og agenturer – netto | 39 | |
| Ikke tildelte forfinansieringsbalancer | | 21 404 |
| Forfinansieringsbruttobeløb i alt | | 41 084 |
| minus | Skyldige omkostninger: | | (20 501) |
| Kortsigtet forfinansiering i alt | 10 262 | 20 583 |

(mio. EUR)

Forvaltningstype

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Direkte centraliseret forvaltning

13 554

11 567

Aktivitetsstøtte

Aktivitetsstøtte

11 439

11 439

9 715

9 715

Driftsstøtte

Driftsstøtte

129

129

142

142

Indkøb (drift)

Indkøb (drift)

713

713

638

638

Drift

Drift

933

933

457

457

Administrative bevillinger

Administrative bevillinger

340

340

615

615

minus

Skyldige omkostninger

Skyldige omkostninger

(10 499)

Direkte centraliseret forvaltning – netto

Direkte centraliseret forvaltning – netto

3 055

3 055

Indirekte centraliseret forvaltning

4 563

2 265

Nationale organer

Nationale organer

2 880

2 880

1 736

1 736

Aktivitetsstøtte

Aktivitetsstøtte

1 608

1 608

485

485

Indkøb (drift) og andet

Indkøb (drift) og andet

49

49

29

29

Andet

Andet

26

26

15

15

minus

Skyldige omkostninger

Skyldige omkostninger

(3 633)

Indirekte centraliseret forvaltning – netto

Indirekte centraliseret forvaltning – netto

930

930

Decentraliseret forvaltning

Bruttobeløb

Bruttobeløb

1 565

1 280

minus

Skyldige omkostninger

Skyldige omkostninger

(1 239)

Decentraliseret forvaltning – netto

Decentraliseret forvaltning – netto

326

326

Delt forvaltning

Bruttobeløb

Bruttobeløb

22 979

3 229

minus

Skyldige omkostninger

Skyldige omkostninger

(17 675)

Delt forvaltning – netto

Delt forvaltning – netto

5 304

5 304

Fælles forvaltning

Bruttobeløb

Bruttobeløb

2 005

1 135

minus

Skyldige omkostninger

Skyldige omkostninger

(1 397)

Fælles forvaltning – netto

Fælles forvaltning – netto

608

608

Gennemført af institutioner og agenturer

Bruttobeløb

Bruttobeløb

65

204

Skyldige omkostninger

Skyldige omkostninger

(26)

Institutioner og agenturer – netto

Institutioner og agenturer – netto

39

39

Ikke tildelte forfinansieringsbalancer

21 404

Forfinansieringsbruttobeløb i alt

Forfinansieringsbruttobeløb i alt

41 084

41 084

minus

Skyldige omkostninger:

Skyldige omkostninger:

(20 501)

Kortsigtet forfinansiering i alt

Kortsigtet forfinansiering i alt

10 262

10 262

20 583

20 583

Modtagne garantier vedrørende forfinansiering:

Det er garantier, som De Europæiske Fællesskaber i nogle tilfælde kræver af modtagere, når de udbetaler forskud (forfinansiering). Der skal opføres to værdier for denne type garanti, nemlig »den nominelle værdi« og »den løbende værdi«. For så vidt angår den nominelle værdi er den udløsende begivenhed knyttet til eksistensen af en garanti. For så vidt angår den løbende værdi er den udløsende begivenhed for garantien udbetalingen af forfinansieringen og/eller den efterfølgende udligning.

Pr. 31. december 2008 beløb den nominelle værdi af de af Kommissionen modtagne garantier, for så vidt angår forfinansiering, sig til 968 mio. EUR. Den løbende værdi af disse garantier er 769 mio. EUR. Pr. 31. december 2007 var disse værdier henholdsvis 1 007 mio. EUR og 772 mio. EUR. Denne difference fungerer som dækning for forfinansiering, der er blevet frigjort og omkostningsført, men som måske skal opkræves i fremtiden.

2.10.   KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Nuværende andel af langfristede tilgodehavender | 114 | 160 |
| Kortfristede tilgodehavender | 6 128 | 5 441 |
| Diverse debitorer | 23 | 27 |
| Periodeafgrænsningsposter | 5 655 | 6 423 |
| I alt | 11 920 | 12 051 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Nuværende andel af langfristede tilgodehavender

114

160

Kortfristede tilgodehavender

6 128

5 441

Diverse debitorer

23

27

Periodeafgrænsningsposter

5 655

6 423

I alt

I alt

11 920

11 920

12 051

12 051

2.10.1.   Nuværende andel af langfristede tilgodehavender

Disse beløb vedrører primært den mængde langfristede lån, der forfalder mindre end 12 måneder efter balancedagen (113 mio. EUR, se bemærkning 2.4 ovenfor for yderligere oplysninger).

2.4

2.10.2.   Kortfristede tilgodehavender

| (mio. EUR) |
| --- |
| Regnskabs-gruppe | Pr. 31.12.2008 | Pr. 31.12.2007 |
| Bruttobeløb | Værdi-korrektioner | Nettoværdi | Bruttobeløb | Værdi-korrektioner | Nettoværdi |
| Kunder | 4 833 | (175) | 4 658 | 3 897 | (171) | 3 726 |
| Medlemsstater | 2 576 | (1 204) | 1 372 | 2 873 | (1 256) | 1 617 |
| Andre | 111 | (13) | 98 | 111 | (13) | 98 |
| I alt | 7 520 | (1 392) | 6 128 | 6 881 | (1 440) | 5 441 |

(mio. EUR)

Regnskabs-gruppe

Pr. 31.12.2008

Pr. 31.12.2007

Bruttobeløb

Værdi-korrektioner

Nettoværdi

Bruttobeløb

Værdi-korrektioner

Nettoværdi

Kunder

4 833

(175)

4 658

3 897

(171)

3 726

Medlemsstater

2 576

(1 204)

1 372

2 873

(1 256)

1 617

Andre

111

(13)

98

111

(13)

98

I alt

I alt

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

2.10.2.1.   Kunder

Der er tale om indtægtsordrer, der er bogført pr. 31. december 2008 som konstaterede fordringer til opkrævning, og som ikke allerede er inkluderet i balancens øvrige aktivkonti. Størstedelen af denne saldo vedrører bøder udstedt af Kommissionen, brutto 4 590 mio. EUR. Pr. 31. december 2008 var der modtaget garantier til en værdi af 2 403 mio. EUR (2007: 2 563 mio. EUR) vedrørende disse fordringer, hvilket antyder, at bødens modtager vil klage over den. Efter årets afslutning blev der modtaget yderligere 1 304 mio. EUR i betalinger vedrørende denne fordring samt yderligere garantier på 744 mio. EUR.

2.10.2.2.   Fordringer på medlemsstaterne

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Fordringer – EUGFL |
| Fordringer – EUGFL | 684 | 902 |
| Nedskrevet | (392) | (483) |
| I alt | 292 | 419 |
| Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne | 36 | 24 |
| Egne indtægter |
| Opført i A-regnskabet, skal inddrives | 97 | 75 |
| Opført i det særskilte regnskab, skal inddrives | 1 260 | 1 333 |
| Nedskrevet | (812) | (773) |
| Andet | 16 | 38 |
| I alt | 561 | 673 |
| Andre fordringer på medlemsstaterne | 483 | 501 |
| I alt | 1 372 | 1 617 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Fordringer – EUGFL

Fordringer – EUGFL

Fordringer – EUGFL

684

902

Nedskrevet

(392)

(483)

I alt

I alt

292

292

419

419

Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne

Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne

36

36

24

24

Egne indtægter

Egne indtægter

Opført i A-regnskabet, skal inddrives

97

75

Opført i det særskilte regnskab, skal inddrives

1 260

1 333

Nedskrevet

(812)

(773)

Andet

16

38

I alt

I alt

561

561

673

673

Andre fordringer på medlemsstaterne

Andre fordringer på medlemsstaterne

483

483

501

501

I alt

I alt

1 372

1 372

1 617

1 617

EUGFL, Garantisektionen, fordringer

Denne post omfatter de fordringer på modtagerne af støtte fra EUGFL pr. 31. december 2008, som medlemsstaterne anmeldte pr. 15. oktober 2008, minus 20 % af det beløb, medlemsstaterne kan tilbageholde til dækning af administrationsomkostninger. Der skal udarbejdes et overslag over fordringer opstået efter anmeldelsen og indtil den 31. december 2008. Kommissionen foretager også et overslag over nedskrivningen af fordringer på støttemodtagere, som sandsynligvis ikke vil kunne inddrives. Det, at denne korrektion foretages, indebærer ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive disse beløb.

Egne indtægter

Det skal bemærkes, at medlemsstaterne har ret til at tilbageholde 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostningerne. Ovennævnte tal er nettobeløb fratrukket de 25 %. På grundlag af medlemsstaternes overslag er fordringerne på medlemsstaterne nedskrevet med 812 mio. EUR. Dette indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af denne værdijustering.

Andre fordringer på medlemsstaterne

Andre fordringer på medlemsstater omfatter 120 mio. EUR i inddrevne udgifter og forskud fra EUGFL på 244 mio. EUR.

2.10.3.   Periodeafgrænsningsposter

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Periodiserede indtægter | 5 402 | 6 129 |
| Udskudte omkostninger | 223 | 243 |
| Andet | 30 | 51 |
| I alt | 5 655 | 6 423 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Periodiserede indtægter

5 402

6 129

Udskudte omkostninger

223

243

Andet

30

51

I alt

I alt

5 655

5 655

6 423

6 423

Hovedbeløbet på denne post er periodiserede indtægter på 5 402 mio. EUR:

| (mio. EUR) |
| --- |
| Periodiserede indtægter | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Egne indtægter | 2 576 | 2 730 |
| Formålsbestemte landbrugsindtægter nov. og dec. | 1 261 | 1 310 |
| Omstrukturering af sukkersektoren | 911 | 1 516 |
| EUGFL: ikke gennemførte overensstemmelsesafgørelser | 368 | 350 |
| Samhørighedsfonden og Fonden for Regionaludvikling: finansielle korrektioner | 146 | — |
| Fiskerifonden | 32 | 82 |
| Andre periodiserede indtægter | 108 | 141 |
| Periodiserede indtægter i alt | 5 402 | 6 129 |

(mio. EUR)

Periodiserede indtægter

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Egne indtægter

2 576

2 730

Formålsbestemte landbrugsindtægter nov. og dec.

1 261

1 310

Omstrukturering af sukkersektoren

911

1 516

EUGFL: ikke gennemførte overensstemmelsesafgørelser

368

350

Samhørighedsfonden og Fonden for Regionaludvikling: finansielle korrektioner

146

—

Fiskerifonden

32

82

Andre periodiserede indtægter

108

141

Periodiserede indtægter i alt

Periodiserede indtægter i alt

5 402

5 402

6 129

6 129

Inkluderet er desuden udskudte omkostninger på i alt 223 mio. EUR, hvor hovedbeløbene er forventede betalinger på 34 mio. EUR til leje af kontorer, 25 mio. EUR til ombygning af kontorer, 16 mio. EUR til renter på leasingaftaler vedrørende anlægsaktiver, 37 mio. EUR til Europaskolen og 59 mio. EUR til bilaterale fiskeriaftaler med tredjelande.

Andre periodiserede indtægter er primært morarenter, vedhængende bankrenter og vedhængende rente på forfinansieringsbeløb.

2.11.   LIKVIDE MIDLER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Frie likvider: |
| Konti i statskasser og centralbanker | 15 039 | 11 313 |
| Anfordringskonti | 1 415 | 956 |
| Forskudskonti | 35 | 81 |
| Overførsler (pengetransport) | 26 | 2 |
| Kortfristede indlån og andre likvide midler | 1 456 | 1 367 |
| I alt | 17 971 | 13 719 |
| Begrænsede likvider | 5 753 | 5 037 |
| I alt | 23 724 | 18 756 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Frie likvider:

Frie likvider:

Konti i statskasser og centralbanker

15 039

11 313

Anfordringskonti

1 415

956

Forskudskonti

35

81

Overførsler (pengetransport)

26

2

Kortfristede indlån og andre likvide midler

1 456

1 367

I alt

I alt

17 971

17 971

13 719

13 719

Begrænsede likvider

Begrænsede likvider

5 753

5 753

5 037

5 037

I alt

I alt

23 724

23 724

18 756

18 756

Likvide midler omfatter følgende med henblik på pengestrømsopgørelsen:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 23 724 | 18 756 |
| Likvide midler – Garantifonden (jf. bemærkning 2.3.3) | 205 | 249 |
| I alt | 23 929 | 19 005 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

23 724

18 756

Likvide midler – Garantifonden (jf. bemærkning 2.3.3)

2.3.3

205

249

I alt

I alt

23 929

23 929

19 005

19 005

2.11.1.   Frie likvider

Frie likvider omfatter Fællesskabernes disponible midler på konti i medlemsstaterne og EFTA-landene (statskasser eller centralbanken), på anfordring, inden for forskudsforvaltningen, kortfristede bankindskud og i bikasser.

Den relativt høje balance hos statskasser og centralbanker skyldes, at der som følge af det ændringsbudget, der blev vedtaget ved årets udgang, skulle tilbagebetales 6 627 mio. EUR til medlemsstaterne, hvilket skete i starten af 2009. Den tilknyttede forpligtelse er vist under kortfristet gæld – se også nedenstående bemærkning 2.18.2. En anden faktor, der havde indvirkning på likviditeten ved årets afslutning, var likviditet fra formålsbestemte indtægter, som endnu ikke er brugt (5,2 mia. EUR), og som ikke kan refunderes til medlemsstaterne, og 2,1 mia. EUR, som blev tilbageholdt for at dække betalingsbevillinger fremført til 2009. De Europæiske Fællesskabers budgetsaldo på 1,8 mia. EUR skal også tilbagebetales til medlemsstaterne ved fratrækning heraf fra de beløb, de skal betale i 2009.

2.18.2

2.11.2.   Begrænsede likvider

Begrænsede likvider omfatter beløb modtaget i forbindelse med bøder pålagt af Kommissionen i sager, der endnu ikke er afsluttet. De står på særskilte indlånskonti, der ikke anvendes til andre aktiviteter.

LANGFRISTET GÆLD

2.12.   YDELSER TIL MEDARBEJDERE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Pensioner – personale | 32 867 | 30 212 |
| Pensioner – andre | 696 | 481 |
| Den fælles sygeforsikringsordning | 3 993 | 2 787 |
| I alt | 37 556 | 33 480 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Pensioner – personale

32 867

30 212

Pensioner – andre

696

481

Den fælles sygeforsikringsordning

3 993

2 787

I alt

I alt

37 556

37 556

33 480

33 480

2.12.1.   Pensioner – personale

De regler, som var gældende for Fællesskabernes pensionsordning for EU-tjenestemænd pr. 31. december 2008, findes i den seneste udgave af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (der trådte i kraft den 1. maj 2004). Bestemmelserne om personalets pensioner er direkte gældende i alle medlemsstater. Ordningen omfatter forskellige typer pensioner og ydelser (alders-, invalide- og efterladtepension). I henhold til tjenestemandsvedtægtens artikel 83 sker udbetaling af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen, over fællesskabsbudgettet. Der foretages ikke nogen hensættelser til denne udgift, men medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den fordelingsnøgle, der er fastsat for finansieringen af disse udgifter. Desuden bidrager tjenestemændene med en tredjedel til langtidsfinansieringen af denne ordning via et obligatorisk bidrag. Beløbet for dette bidrag revideres hvert år og opdateres efter behov for at sikre, at disse bidrag (som i øjeblikket udgør 10,9 % af grundlønnen) er tilstrækkelige til hvert år at finansiere en tredjedel af de rettigheder, der er erhvervet i årets løb.

Forpligtelserne i pensionsordningen blev vurderet på grundlag af antallet af medarbejdere og pensionerede medarbejdere pr. 31. december 2008 og i overensstemmelse med reglerne i tjenestemandsvedtægten, som var gældende på det tidspunkt. Vurderingen omfattede ydelserne i forbindelse med alders-, invalide- og efterladtepension (forskellige typer pension og invaliditetsydelse). Den blev foretaget i overensstemmelse med IPSAS 25. Ifølge denne regnskabsstandard skal arbejdsgiveren fastlægge sine aktuarmæssige forpligtelser under hensyntagen til både de kontraktmæssige ydelser i ansættelsesperioden og fremtidige lønstigninger.

Den aktuarmæssige vurderingsmetode, der er brugt til at fastsætte forpligtelsernes størrelse, kaldes projected unit credit-metoden. De vigtigste aktuarmæssige antagelser, der var til rådighed på vurderingsdatoen, og som blev anvendt til vurderingen, var følgende:

| (2) | Den nominelle diskonteringssats var baseret på statsobligationer i euroområdet i december 2008 med en løbetid, som ligger tæt på ordningens varighed (19 år), som et skøn over nulkuponkurven for EUR-udbytter i december 2008 for den samme varighed, nemlig 3,9 %. Ifølge IPSAS 25 skal inflationssatsen være den forventede sats i ordningens varighed. Den blev derefter baseret på forventede værdier som udtrykt ved indeksobligationer på de europæiske finansmarkeder. Den forventede langsigtede inflationssats var 1,8 %. Dermed var den reelle diskonteringssats 2,1 %. |
| --- | --- |

(2)

Den nominelle diskonteringssats var baseret på statsobligationer i euroområdet i december 2008 med en løbetid, som ligger tæt på ordningens varighed (19 år), som et skøn over nulkuponkurven for EUR-udbytter i december 2008 for den samme varighed, nemlig 3,9 %. Ifølge IPSAS 25 skal inflationssatsen være den forventede sats i ordningens varighed. Den blev derefter baseret på forventede værdier som udtrykt ved indeksobligationer på de europæiske finansmarkeder. Den forventede langsigtede inflationssats var 1,8 %. Dermed var den reelle diskonteringssats 2,1 %.

| (3) | ICSLT-dødelighedstabellen (international dødelighedstabel for tjenestemænd) for 2008 blev anvendt i beregningen. Denne nye dødelighedstabel blev udarbejdet i 2008 i samarbejde med JPAS (de samordnede organisationers fælles pensionsadministration) og blev første gang brugt i beregningen af bidragssatsen for pension fra 1. juli 2008. Denne nye tabel afløser EU-dødelighedstabellen for 2004, som blev brugt i vurderinger af forpligtelser tidligere. |
| --- | --- |

(3)

ICSLT-dødelighedstabellen (international dødelighedstabel for tjenestemænd) for 2008 blev anvendt i beregningen. Denne nye dødelighedstabel blev udarbejdet i 2008 i samarbejde med JPAS (de samordnede organisationers fælles pensionsadministration) og blev første gang brugt i beregningen af bidragssatsen for pension fra 1. juli 2008. Denne nye tabel afløser EU-dødelighedstabellen for 2004, som blev brugt i vurderinger af forpligtelser tidligere.

| (4) | Den generelle lønvækst svarende til den generelle pensionsrevaluering var baseret på 12 års glidende gennemsnit af revalueringsstatistikkerne for lønninger og pensioner for perioden 1997-2008, svarende til 0,3 %. Individuel lønfremgang ud over den generelle lønvækst blev anslået på grundlag af forfremmelserne i 2008. Denne tabel beskriver den individuelle lønfremgang efter grad og løntrin og den forventede udvikling i pensionerne fra 2009 til 2053. |
| --- | --- |

(4)

Den generelle lønvækst svarende til den generelle pensionsrevaluering var baseret på 12 års glidende gennemsnit af revalueringsstatistikkerne for lønninger og pensioner for perioden 1997-2008, svarende til 0,3 %. Individuel lønfremgang ud over den generelle lønvækst blev anslået på grundlag af forfremmelserne i 2008. Denne tabel beskriver den individuelle lønfremgang efter grad og løntrin og den forventede udvikling i pensionerne fra 2009 til 2053.

| (5) | Ægteskabskoefficienterne for tjenestemænd i aktiv tjeneste på pensioneringstidspunktet var baseret på statistikkerne for tjenestemandspopulationen, svarende til 84 % for mænd og 38 % for kvinder – den faktiske ægteskabelige stilling blev beregnet for forhenværende tjenestemænd (pensionerede tjenestemænd og invalidepensionister). |
| --- | --- |

(5)

Ægteskabskoefficienterne for tjenestemænd i aktiv tjeneste på pensioneringstidspunktet var baseret på statistikkerne for tjenestemandspopulationen, svarende til 84 % for mænd og 38 % for kvinder – den faktiske ægteskabelige stilling blev beregnet for forhenværende tjenestemænd (pensionerede tjenestemænd og invalidepensionister).

| (6) | Pensioneringen formodes at ske på det tidspunkt, hvor tjenestemanden opnår sine fulde rettigheder, under hensyn til reduktionen for tidlig pensionering og Barcelona-incitamentet for sen pensionering, senest som 65-årig. |
| --- | --- |

(6)

Pensioneringen formodes at ske på det tidspunkt, hvor tjenestemanden opnår sine fulde rettigheder, under hensyn til reduktionen for tidlig pensionering og Barcelona-incitamentet for sen pensionering, senest som 65-årig.

| (7) | Beregningen af bruttopensioner og familieydelser er foretaget i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten. |
| --- | --- |

(7)

Beregningen af bruttopensioner og familieydelser er foretaget i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten.

Forpligtelserne omfatter følgende personers tidligere fastlagte rettigheder:

| (1) | tjenestegørende personale pr. 31. december 2008 i alle de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af pensionsordningen |
| --- | --- |

(1)

tjenestegørende personale pr. 31. december 2008 i alle de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af pensionsordningen

| (2) | personale med opsat pension, dvs. en person, som midlertidigt eller endeligt har forladt institutionerne, men har bibeholdt sine pensionsrettigheder i pensionsordningen (udelukkende for personale med mindst 10 år i tjenesten) |
| --- | --- |

(2)

personale med opsat pension, dvs. en person, som midlertidigt eller endeligt har forladt institutionerne, men har bibeholdt sine pensionsrettigheder i pensionsordningen (udelukkende for personale med mindst 10 år i tjenesten)

| (3) | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager alderspension |
| --- | --- |

(3)

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager alderspension

| (4) | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invalidepension |
| --- | --- |

(4)

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invalidepension

| (5) | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invaliditetsydelse |
| --- | --- |

(5)

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invaliditetsydelse

| (6) | modtagere af efterladtepension (enker eller enkemænd, forældreløse børn, forsørgelsesberettigede personer). |
| --- | --- |

(6)

modtagere af efterladtepension (enker eller enkemænd, forældreløse børn, forsørgelsesberettigede personer).

Resultaterne fra denne vurdering blev sammenlignet med de skøn, der var baseret på den tidligere aktuarmæssige vurdering pr. 31. december 2007.

| (mio. EUR) |
| --- |
| Bevægelser i pensionsforpligtelser | Beløb |
| Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2007 | 33 222 |
| Tjenesteomkostninger | 1 161 |
| Renteomkostninger | 1 593 |
| Udbetalte ydelser | (978) |
| Aktuarmæssige tab | 1 237 |
| Ændring pga. nytilkomne | 260 |
| Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2008 | 36 495 |

(mio. EUR)

Bevægelser i pensionsforpligtelser

Beløb

Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2007

33 222

Tjenesteomkostninger

1 161

Renteomkostninger

1 593

Udbetalte ydelser

(978)

Aktuarmæssige tab

1 237

Ændring pga. nytilkomne

260

Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2008

Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2008

36 495

36 495

De væsentligste punkter til bemærkningen er:

| — | De aktuarmæssige forpligtelser blev værdiansat til 36 495 mio. EUR pr. 31. december 2008 (2007: 33 222 mio. EUR). Hertil kommer en justeringskoefficient på 1 277 mio. EUR (2007: 1 345 mio. EUR). Den skat, der betales af modtagerne, fratrækkes de samlede bruttoforpligtelser, således at man når frem til nettoforpligtelserne, som er medtaget i balancen (eftersom skatten fratrækkes pensionsudbetalingerne og krediteres Fællesskabernes indtægter i udbetalingsåret). Denne nettoforpligtelse (bruttoforpligtelse minus skat) pr. 31. december 2008 er dermed vurderet til 32 867 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

De aktuarmæssige forpligtelser blev værdiansat til 36 495 mio. EUR pr. 31. december 2008 (2007: 33 222 mio. EUR). Hertil kommer en justeringskoefficient på 1 277 mio. EUR (2007: 1 345 mio. EUR). Den skat, der betales af modtagerne, fratrækkes de samlede bruttoforpligtelser, således at man når frem til nettoforpligtelserne, som er medtaget i balancen (eftersom skatten fratrækkes pensionsudbetalingerne og krediteres Fællesskabernes indtægter i udbetalingsåret). Denne nettoforpligtelse (bruttoforpligtelse minus skat) pr. 31. december 2008 er dermed vurderet til 32 867 mio. EUR.

| — | Den reelle diskonteringssats faldt fra 2,4 % i 2007 til 2,1 % i 2008, og hvis den generelle lønvæksteffekt (0,4 % i 2007 og 0,3 % i 2008) endvidere medtages, faldt nettodiskonteringssatsen fra 2,0 % i 2007 til 1,8 % i 2008. Dette er en af hovedårsagerne til faldet i de samlede forpligtelser. |
| --- | --- |

—

Den reelle diskonteringssats faldt fra 2,4 % i 2007 til 2,1 % i 2008, og hvis den generelle lønvæksteffekt (0,4 % i 2007 og 0,3 % i 2008) endvidere medtages, faldt nettodiskonteringssatsen fra 2,0 % i 2007 til 1,8 % i 2008. Dette er en af hovedårsagerne til faldet i de samlede forpligtelser.

| — | Hovedparten af det aktuarmæssige tab skyldes faldet i diskonteringssatsen (1 867 mio. EUR), som delvist opvejes af gevinster som følge af andre aktuarmæssige antagelser (410 mio. EUR). |
| --- | --- |

—

Hovedparten af det aktuarmæssige tab skyldes faldet i diskonteringssatsen (1 867 mio. EUR), som delvist opvejes af gevinster som følge af andre aktuarmæssige antagelser (410 mio. EUR).

| — | Medlemmerne af pensionsordningen steg med 2 919 personer. |
| --- | --- |

—

Medlemmerne af pensionsordningen steg med 2 919 personer.

| — | Bevægelserne i disse forpligtelser indgår i resultatopgørelsen. |
| --- | --- |

—

Bevægelserne i disse forpligtelser indgår i resultatopgørelsen.

2.12.2.   Pensioner – andre

Der er tale om pensionsforpligtelser over for nuværende og tidligere medlemmer af Kommissionen, Domstolen (og Førsteinstansretten), Revisionsretten, Rådets Generalsekretariat, Ombudsmanden, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Retten for EU-personalesager. Forpligtelser vedrørende pensioner til visse medlemmer af Europa-Parlamentet er også medtaget under denne post.

2.12.3.   Den fælles sygeforsikringsordning

Der er også foretaget en værdiansættelse af de forpligtelser, som Kommissionen vil have med hensyn til bidrag til den fælles sygeforsikringsordning, for så vidt angår personale på pension. Disse forpligtelser er vurderet til 4 248 mio. EUR. Pensionsaktiver fratrækkes disse bruttoforpligtelser og udgjorde i alt 255 mio. EUR (2007: 260 mio. EUR). I beregningerne indgår tjenestemænd i aktiv tjeneste og pensionerede tjenestemænd fra de forskellige EU-institutioner og -agenturer og deres familier samt aktive medlemmer og pensionister fra Kommissionen, Revisionsretten, Domstolen, Rådet, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Ombudsmanden. Diskonteringssatsen og den generelle lønvækst, der anvendes i beregningen, er de samme som i forbindelse med pensionsvurderingen (se ovenfor). Aktuarmæssige tab som følge af ændringer i de aktuarmæssige antagelser (f.eks. diskonteringssatsen) plus stigningen i de gennemsnitlige udgifter til sundhedspleje er de primære årsager til den store stigning i denne forpligtelse.

| (mio. EUR) |
| --- |
| Bevægelser i den fælles sygeforsikringsordning | Beløb |
| Bruttoforpligtelse pr. 31. december 2007 | 3 047 |
| Normale omkostninger | 133 |
| Renteomkostninger | 146 |
| Udbetalte ydelser | (92) |
| Aktuarmæssige tab | 1 014 |
| Bruttoforpligtelse pr. 31. december 2008 | 4 248 |
| Minus pensionsaktiver | (255) |
| Nettoforpligtelse pr. 31. december 2008 | 3 993 |

(mio. EUR)

Bevægelser i den fælles sygeforsikringsordning

Beløb

Bruttoforpligtelse pr. 31. december 2007

3 047

Normale omkostninger

133

Renteomkostninger

146

Udbetalte ydelser

(92)

Aktuarmæssige tab

1 014

Bruttoforpligtelse pr. 31. december 2008

4 248

Minus pensionsaktiver

(255)

Nettoforpligtelse pr. 31. december 2008

Nettoforpligtelse pr. 31. december 2008

3 993

3 993

2.13.   LANGFRISTEDE HENSÆTTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb pr. 31.12.2007 | Ekstra hensættelser | Tilbagebetalte ubrugte beløb | Anvendte beløb | Overførsel til kortsigtet | Diskontering til nutidsværdi | Beløb pr. 31.12.2008 |
| Retssager | 297 | 169 | (39) | (6) | 0 | 0 | 421 |
| Nedlukning af atomkraft-værker | 744 | 0 | 0 | 0 | (34) | 109 | 819 |
| Finansielle hensættelser | 14 | 8 | 0 | 0 | (11) | 1 | 12 |
| Andet | 24 | 86 | (16) | (2) | (3) | 0 | 89 |
| I alt | 1 079 | 263 | (55) | (8) | (48) | 110 | 1 341 |

(mio. EUR)

Beløb pr. 31.12.2007

Ekstra hensættelser

Tilbagebetalte ubrugte beløb

Anvendte beløb

Overførsel til kortsigtet

Diskontering til nutidsværdi

Beløb pr. 31.12.2008

Retssager

297

169

(39)

(6)

0

0

421

Nedlukning af atomkraft-værker

744

0

0

0

(34)

109

819

Finansielle hensættelser

14

8

0

0

(11)

1

12

Andet

24

86

(16)

(2)

(3)

0

89

I alt

I alt

1 079

1 079

263

263

(55)

(55)

(8)

(8)

(48)

(48)

110

110

1 341

1 341

Retssager

Denne post omfatter beløb, der sandsynligvis skal betales efter 2009 i forbindelse med en række verserende retssager. Den største del (403 mio. EUR) vedrører verserende retssager pr. 31. december 2008 i forbindelse med de finansielle korrektioner af udgifter under EUGFL, Garantisektionen, og andre retssager vedrørende landbrugsudgifter.

Nedlukning af atomkraftværker

I 2002 gennemførte et konsortium af uafhængige eksperter en undersøgelse af de anslåede omkostninger ved FFC's program for nedlukning af nukleare anlæg og affaldshåndtering. Deres skøn på 1 145 mio. EUR (inkl. et beløb på 76 mio. EUR svarende til et skøn over udgifterne til den såkaldte »green field«-option, som består i at nedrive alle bygningerne fuldstændigt) tages som udgangspunkt for den hensættelse, der skal opføres i regnskabet. I overensstemmelse med Fællesskabernes regnskabsregler er denne hensættelse indeksreguleret (med en sats på 2,5 %), og derefter diskonteret til sin nettonutidsværdi (ved hjælp af nulkuponswapkurven i euro). Værdien af hensættelsen pr. 31. december 2008 er således dette beløb på 1 072 mio. EUR minus de omkostninger på 164 mio. EUR, som var afholdt indtil da, hvilket giver et beløb på 908 mio. EUR opdelt i beløb, der forventes anvendt i 2009 (89 mio. EUR) og senere (819 mio. EUR).

I betragtning af dette programs forventede varighed (ca. 30 år) skal det påpeges, at dette skøn er præget af en vis usikkerhed, og de endelige omkostninger kan vise sig at adskille sig fra de beløb, som nu er anført.

Finansielle hensættelser

I henhold til SMV-garantifaciliteten fra 1998, SMV-garantifaciliteten fra 2001 og SMV-garantifaciliteten fra 2007 under CIP har Den Europæiske Investeringsfond (EIF) beføjelse til at udstede garantier i eget navn, men på Kommissionens vegne og risiko. Den finansielle risiko ved udnyttede og uudnyttede garantier er imidlertid begrænset. Pr. balancedagen svarer de finansielle hensættelser derfor for begge faciliteters vedkommende til betalingsforpligtelserne over for de finansielle formidlere minus anmodningerne om nettobetaling, der var fremsat pr. samme dato. Langfristede finansielle hensættelser diskonteres til deres nettonutidsværdi (ved hjælp af nulkuponswapkurven i euro).

Andre hensættelser

Det primære beløb her vedrører de anslåede bidrag fra Fællesskaberne til diverse medlemsstater i henhold til Veterinærnødfonden til dækning af omkostningerne ved udbrud af visse dyresygdomme, i alt 101 mio. EUR (2007: 42 mio. EUR) fordelt mellem beløb, der forventes at skulle betales i 2009 (14 mio. EUR) og senere (87 mio. EUR).

2.14.   LANGFRISTET GÆLD

2.14.1.   Lånoptagelser

| (mio. EUR) |
| --- |
| Navn | Saldo pr. 31.12.2007 | Nye lånoptagelser | Tilbage-betalinger | Kursudsving | Ændring i regnskabsmæssig værdi | Saldo pr. 31.12.2008 |
| Makro-finansiel bistand (MFA) | 792 | 0 | (129) | 0 | 0 | 663 |
| BETALINGSBALANCELÅN | 0 | 2 000 | 0 | 0 | 4 | 2 004 |
| EURATOM | 482 | 15 | (5) | 1 | 1 | 494 |
| EKSF under afvikling | 424 | 0 | (66) | (73) | (3) | 282 |
| I alt | 1 698 | 2 015 | (200) | (72) | 2 | 3 443 |

(mio. EUR)

Navn

Saldo pr. 31.12.2007

Nye lånoptagelser

Tilbage-betalinger

Kursudsving

Ændring i regnskabsmæssig værdi

Saldo pr. 31.12.2008

Makro-finansiel bistand (MFA)

792

0

(129)

0

0

663

BETALINGSBALANCELÅN

0

2 000

0

0

4

2 004

EURATOM

482

15

(5)

1

1

494

EKSF under afvikling

424

0

(66)

(73)

(3)

282

I alt

I alt

1 698

1 698

2 015

2 015

(200)

(200)

(72)

(72)

2

2

3 443

3 443

Fordeling på lang- og kortfristede lån

| (mio. EUR) |
| --- |
| Lånoptagelser | Forfald < 1 år | Forfald > 1 år | I alt pr. 31.12.2008 |
| MAKROFINANSIEL BISTAND (MFA) | 25 | 638 | 663 |
| BETALINGSBALANCELÅN | 0 | 2 004 | 2 004 |
| EURATOM | 0 | 494 | 494 |
| EKSF under afvikling | 69 | 213 | 282 |
| I alt | 94 | 3 349 | 3 443 |

(mio. EUR)

Lånoptagelser

Forfald < 1 år

Forfald > 1 år

I alt pr. 31.12.2008

MAKROFINANSIEL BISTAND (MFA)

25

638

663

BETALINGSBALANCELÅN

0

2 004

2 004

EURATOM

0

494

494

EKSF under afvikling

69

213

282

I alt

I alt

94

94

3 349

3 349

3 443

3 443

Dette udgiftsområde omfatter lånebeløb, der forfalder om over et år til betaling af De Europæiske Fællesskaber (bemærk, at forrige års tal for MFA er Garantifondens nettobeløb). Lånoptagelser omfatter gældsbeviser på i alt 3 131 mio. EUR (2007: 1 344 mio. EUR). Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i vedhængende rente plus i tilfælde af lån optaget af EKSF under afvikling af årets amortisering af alle væsentlige transaktionsomkostninger ved oprettelsen beregnet efter den effektive rentemetode. De effektive renter var fordelt i følgende intervaller:

| Lånoptagelser | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiel bistand (MFA) | 3,022 % –5,29 % | 3,816 % –4,822 % |
| Euratom | 3,348 % –5,6775 % | 4,366 % –5,6775 % |
| BETALINGSBALANCELÅN | 3,25 % | — |
| EKSF under afvikling | 4,939 % –11,875 % (6) | 4,375 % –11,875 % (6) |

Lånoptagelser

31.12.2008

31.12.2007

Makrofinansiel bistand (MFA)

3,022 % –5,29 %

3,816 % –4,822 %

Euratom

3,348 % –5,6775 %

4,366 % –5,6775 %

BETALINGSBALANCELÅN

3,25 %

—

EKSF under afvikling

4,939 % –11,875 % (6)

6

4,375 % –11,875 % (6)

6

2.14.2.   Forpligtelser i handelsbeholdningen

| (mio. EUR) |
| --- |
| EKSF under afvikling – swaps | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| På lang sigt | 0 | 7 |
| På kort sigt | 25 | 4 |
| I alt | 25 | 11 |

(mio. EUR)

EKSF under afvikling – swaps

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

På lang sigt

0

7

På kort sigt

25

4

I alt

I alt

25

25

11

11

Se aktiver i handelsbeholdningen for yderligere oplysninger, jf. bemærkning 2.3.4.2 og 2.8.2 ovenfor.

2.3.4.2

2.8.2

2.15.   ANDEN LANGFRISTET GÆLD

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Finansiel leasinggæld | 1 770 | 1 519 |
| Bygninger betalt i trancher | 403 | 427 |
| Andet | 53 | 43 |
| I alt | 2 226 | 1 989 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Finansiel leasinggæld

1 770

1 519

Bygninger betalt i trancher

403

427

Andet

53

43

I alt

I alt

2 226

2 226

1 989

1 989

Denne post omfatter primært leasinggæld, der forfalder om over et år (se bemærkning 2.2 ovenfor) og beløb vedrørende visse bygninger, Kommissionen har købt, hvor købsprisen betales i trancher. Der er ikke tale om en leasingkontrakt, eftersom ejendomsretten omgående overgik til Kommissionen.

2.2

KORTFRISTET GÆLD

2.16.   KORTFRISTEDE HENSÆTTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb pr. 31.12.2007 | Ekstra hensættelser | Tilbagebetalte ubrugte beløb | Anvendte beløb | Overførsler til/fra andre udgifts-områder | Diskontering til nutidsværdi | Beløb pr. 31.12.2008 |
| Retssager | 28 | 7 | (3) | (16) | 0 | 0 | 16 |
| Nedlukning af atomkraft-værker | 78 | 0 | 0 | (25) | 34 | 2 | 89 |
| Finansielle hensættelser | 233 | 1 | 0 | (44) | 11 | 1 | 202 |
| Andet | 30 | 28 | (10) | (10) | 3 | 0 | 41 |
| I alt | 369 | 36 | (13) | (95) | 48 | 3 | 348 |

(mio. EUR)

Beløb pr. 31.12.2007

Ekstra hensættelser

Tilbagebetalte ubrugte beløb

Anvendte beløb

Overførsler til/fra andre udgifts-områder

Diskontering til nutidsværdi

Beløb pr. 31.12.2008

Retssager

28

7

(3)

(16)

0

0

16

Nedlukning af atomkraft-værker

78

0

0

(25)

34

2

89

Finansielle hensættelser

233

1

0

(44)

11

1

202

Andet

30

28

(10)

(10)

3

0

41

I alt

I alt

369

369

36

36

(13)

(13)

(95)

(95)

48

48

3

3

348

348

Dette udgiftsområde omfatter den mængde hensættelser, der forfalder til betaling om mindre end ét år.

2.17.   KORTFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

Dette udgiftsområde omfatter lån på 94 mio. EUR, der forfalder til betaling i løbet af 12 måneder efter balancedagen (bemærkning 2.14.1) og 25 mio. EUR vedrørende forpligtelser i handelsbeholdningen (bemærkning 2.14.2).

94 mio. EUR

2.14.1

25 mio. EUR

2.14.2

2.18.   DIVERSE KREDITORER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Nuværende andel af langfristet gæld | 64 | 65 |
| Kortfristet gæld | 12 026 | 13 939 |
| Diverse kreditorer | 115 | 189 |
| Periodeafgrænsningsposter | 77 472 | 81 187 |
| I alt | 89 677 | 95 380 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Nuværende andel af langfristet gæld

64

65

Kortfristet gæld

12 026

13 939

Diverse kreditorer

115

189

Periodeafgrænsningsposter

77 472

81 187

I alt

I alt

89 677

89 677

95 380

95 380

2.18.1.   Nuværende andel af langfristet gæld

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Leasinggæld | 52 | 32 |
| Andet | 12 | 33 |
| I alt | 64 | 65 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Leasinggæld

52

32

Andet

12

33

I alt

I alt

64

64

65

65

2.18.2.   Kortfristet gæld

| (mio. EUR) |
| --- |
| Type | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Medlemsstater | 11 386 | 12 328 |
| Leverandører og andre | 1 175 | 2 244 |
| Støtteberettigelse skal kontrolleres | (535) | (633) |
| I alt | 12 026 | 13 939 |

(mio. EUR)

Type

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Medlemsstater

11 386

12 328

Leverandører og andre

1 175

2 244

Støtteberettigelse skal kontrolleres

(535)

(633)

I alt

I alt

12 026

12 026

13 939

13 939

Kortfristet gæld omfatter udgiftsopgørelser modtaget af Fællesskaberne i henhold til rammerne for støtteaktiviteter. De krediteres det beløb, der ansøges om, så snart ansøgningen er modtaget. Hvis modparten er en medlemsstat, bliver de kategoriseret som sådan. Samme procedure gælder for fakturaer og kreditnotaer, der modtages i henhold til indkøbsaktiviteterne. De pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-off-proceduren pr. ultimo året (jf. bemærkning 2.18.3 nedenfor). Efter disse cut-off-posteringer registreres de anslåede støtteberettigede beløb derfor som skyldige omkostninger, mens den ikke støtteberettigede del bliver stående åben på regnskabet for »støtteberettigelse skal kontrolleres«. For ikke at overvurdere aktiver og passiver er det blevet besluttet at præsentere nettobeløbet, der skal betales, under løbende gæld.

2.18.3

Medlemsstater

De primære beløb her vedrørte 4 660 mio. EUR (2007: 6 287 mio. EUR) i ubetalte godtgørelseskrav til strukturfondsaktiviteter. Desuden er 6 627 mio. EUR i gæld til medlemsstaterne som følge af ændringsbudgettet fra slutningen af 2008 (2007: 5 889 mio. EUR) omfattet. Denne gæld blev betalt til medlemsstaterne i februar 2009.

Leverandører og andre

Dette udgiftsområde omfatter skyldige beløb vedrørende støtte- og indkøbsaktiviteter samt gældsbeløb til offentlige organer og ikke-konsoliderede enheder (f.eks. EDF).

Støtteberettigelse skal kontrolleres

| (mio. EUR) |
| --- |
| Type | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| GD EMPL | 249 | 194 |
| GD REGIO | 161 | 229 |
| GD MARE | 36 | 21 |
| GD AGRI | 7 | 109 |
| GD ENV | 7 | 20 |
| Andre | 75 | 60 |
| I alt | 535 | 633 |

(mio. EUR)

Type

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

GD EMPL

249

194

GD REGIO

161

229

GD MARE

36

21

GD AGRI

7

109

GD ENV

7

20

Andre

75

60

I alt

I alt

535

535

633

633

2.18.3.   Periodeafgrænsningsposter

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Skyldige omkostninger | 77 260 | 80 937 |
| Periodiserede indtægter | 50 | 47 |
| Andet | 162 | 203 |
| I alt | 77 472 | 81 187 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Skyldige omkostninger

77 260

80 937

Periodiserede indtægter

50

47

Andet

162

203

I alt

I alt

77 472

77 472

81 187

81 187

De skyldige omkostninger fordeles således:

SKYLDIGE OMKOSTNINGER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Skyldige omkostninger - EUGFL: |
| Udgifter 16.10.2008 til 31.12.2008 | 30 415 | 28 642 |
| Direkte støtte | 12 682 | 13 786 |
| Omstrukturering af sukkersektoren | 3 787 | 3 108 |
| Andre | (13) | (101) |
| EUGFL i alt | 46 871 | 45 435 |
| Skyldige omkostninger – strukturforanstaltninger: |
| ELFUL | 7 004 | 6 723 |
| EFRU og nyskabende aktioner | 10 687 | 15 244 |
| Samhørighedsfonden | 2 810 | 1 593 |
| ISPA | 4 | 0 |
| ESF | 4 596 | 7 744 |
| Strukturfonde i alt | 25 101 | 31 304 |
| Andre skyldige omkostninger: |
| F&U | 1 978 | 1 315 |
| Andet | 3 310 | 2 883 |
| Andre i alt | 5 288 | 4 198 |
| Skyldige omkostninger i alt | 77 260 | 80 937 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Skyldige omkostninger - EUGFL:

Skyldige omkostninger - EUGFL:

Udgifter 16.10.2008 til 31.12.2008

30 415

28 642

Direkte støtte

12 682

13 786

Omstrukturering af sukkersektoren

3 787

3 108

Andre

(13)

(101)

EUGFL i alt

EUGFL i alt

46 871

46 871

45 435

45 435

Skyldige omkostninger – strukturforanstaltninger:

Skyldige omkostninger – strukturforanstaltninger:

ELFUL

7 004

6 723

EFRU og nyskabende aktioner

10 687

15 244

Samhørighedsfonden

2 810

1 593

ISPA

4

0

ESF

4 596

7 744

Strukturfonde i alt

Strukturfonde i alt

25 101

25 101

31 304

31 304

Andre skyldige omkostninger:

Andre skyldige omkostninger:

F&U

1 978

1 315

Andet

3 310

2 883

Andre i alt

Andre i alt

5 288

5 288

4 198

4 198

Skyldige omkostninger i alt

Skyldige omkostninger i alt

77 260

77 260

80 937

80 937

NETTOAKTIVER

2.19.   RESERVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2008 | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Dagsværdireserve | 41 | 7 |
| Andre reserver: |
| Garantifond | 1 276 | 1 118 |
| Opskrivningshenlæggelse | 57 | 57 |
| Låntagnings- og långivningsaktiviteter | 1 528 | 1 525 |
| Andet | 213 | 99 |
| I alt | 3 074 | 2 799 |
| I alt | 3 115 | 2 806 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2008

Saldo pr. 31.12.2007

Dagsværdireserve

41

41

7

7

Andre reserver:

Garantifond

1 276

1 118

Opskrivningshenlæggelse

57

57

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

1 528

1 525

Andet

213

99

I alt

I alt

3 074

3 074

2 799

2 799

I alt

I alt

3 115

3 115

2 806

2 806

2.19.1.   Dagsværdireserve

I overensstemmelse med regnskabsreglerne benyttes equityreserven til justering af AFS-aktiver til dagsværdi.

2.19.2.   Andre reserver

Garantifond

Jf. også bemærkning 2.3.3 om driften af Garantifonden. Reserven afspejler det målbeløb på 9 % af de udestående beløb, der er garanteret af fonden, og som kræves opført som aktiver.

2.3.3

Opskrivningshenlæggelse

Opskrivningshenlæggelsen omfatter opskrivninger af bygninger, installationer og udstyr. Saldoen ved årets udgang på 57 mio. EUR vedrører en opskrivning af Kommissionens grunde og bygninger, hvilket allerede var sket inden overgangen til de nye regnskabsregler.

Låntagnings- og långivningsaktivitetsreserven

Disse beløb dækker reserverne vedrørende Fællesskabernes låntagnings- og långivningsaktiviteter. Det vigtigste beløb vedrører reserverne for EKSF under afvikling, idet det største er reserven til aktiver til Kul- og Stålforskningsfonden. Denne reserve blev oprettet i forbindelse med afviklingen af EKSF og androg 1 526 mio. EUR pr. 31. december 2008.

2.20.   BELØB, DER SKAL INDKRÆVES FRA MEDLEMSSTATERNE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2007 | 61 426 |
| Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2007 til medlemsstaterne | 1 529 |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | 158 |
| Andre reservebevægelser | 108 |
| EKSF under afvikling: kontering af resultat for 2007 | 4 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (12 686) |
| Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2008 | 50 539 |
| Fordelt mellem: |
| Ydelser til medarbejdere | 37 556 |
| Andre beløb | 12 983 |

(mio. EUR)

Beløb

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2007

61 426

61 426

Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2007 til medlemsstaterne

1 529

Bevægelser i Garantifondens reserve

158

Andre reservebevægelser

108

EKSF under afvikling: kontering af resultat for 2007

4

Regnskabsårets økonomiske resultat

(12 686)

Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2008

Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2008

50 539

50 539

Fordelt mellem:

Fordelt mellem:

Ydelser til medarbejdere

37 556

Andre beløb

12 983

Dette beløb dækker den del af de udgifter, som Fællesskaberne allerede har afholdt frem til 31. december 2008, og som skal finansieres over de fremtidige budgetter. Et stort antal udgifter er opført i henhold til periodiseringsprincippet i år N, selv om de måske først reelt bliver betalt i år N+1 over budgettet for år N+1. Denne postering under passiverne resulterer sammen med det forhold, at de tilsvarende beløb først bogføres i de fremtidige budgetter, i en passivside, der langt overstiger aktivsiden pr. ultimo året. De beløb, det er vigtigst at fremhæve, er beløbene til EUGFL-aktiviteter. Det beløb, der forfaldt til betaling til medlemsstaterne i perioden 16. oktober til 31. december 2008, var på 30,4 mia. EUR. Hovedparten af de beløb, der skal indkaldes, betales faktisk af medlemsstaterne inden for 12 måneder efter afslutningen af det pågældende regnskabsår over budgettet for det følgende år.

Der var et betydeligt fald i de andre beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, i forhold til sidste år –13 mia. EUR sammenlignet med 27,9 mia. EUR i 2007. De primære årsager til dette fald er faldet på 5,7 mia. EUR i diverse kreditorer (se bemærkning 2.18 ovenfor), faldet på 4,7 mia. EUR i forfinansiering (bemærkning 2.5 og 2.9) og stigningen på 5 mia. EUR i likvide midler (bemærkning 2.11).

2.18

2.5

2.9

2.11

Det er hovedsagelig kun Fællesskabernes forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, der betales over et længere tidsrum, idet det skal bemærkes, at finansieringen af pensionsbetalinger over det årlige budget garanteres af medlemsstaterne. Der gives udelukkende til orientering et skøn over fordelingen af de fremtidige forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Kortfristet: beløb, der skal betales i 2009 | 1 160 |
| Langfristet: beløb, der skal betales efter 2009 | 36 396 |
| Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2008 | 37 556 |

(mio. EUR)

Beløb

Kortfristet: beløb, der skal betales i 2009

1 160

Langfristet: beløb, der skal betales efter 2009

36 396

Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2008

Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2008

37 556

37 556

Det skal også bemærkes, at ovenstående ikke har nogen indflydelse på resultatet af budgetgennemførelsen. Budgettets indtægtsside skal altid være lig med budgettets udgiftsside, idet overskydende indtægter som nævnt ovenfor sendes tilbage til medlemsstaterne.

3.   NOTER TIL RESULTATOPGØRELSEN

3.1.   EGNE INDTÆGTER OG INDTÆGTER FRA BIDRAG

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2008 | 2007 |
| Egne indtægter: | 3.1.1 | | |
| BNI-indtægter | | 74 479 | 73 922 |
| Momsindtægter | | 19 008 | 19 442 |
| Traditionelle egne indtægter: |
| Landbrugsafgifter | | 1 184 | 1 429 |
| Told | | 15 196 | 15 288 |
| Sukkerafgifter | | 702 | (36) |
| Traditionelle egne indtægter i alt | | 17 082 | 16 681 |
| Budgetjusteringer | 3.1.2 | 1 930 | 1 892 |
| Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande) | | 214 | 147 |
| I alt | | 112 713 | 112 084 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2008

2007

Egne indtægter:

3.1.1

3.1.1

BNI-indtægter

74 479

73 922

Momsindtægter

19 008

19 442

Traditionelle egne indtægter:

Landbrugsafgifter

1 184

1 184

1 429

1 429

Told

15 196

15 196

15 288

15 288

Sukkerafgifter

702

702

(36)

(36)

Traditionelle egne indtægter i alt

Traditionelle egne indtægter i alt

17 082

17 082

16 681

16 681

Budgetjusteringer

3.1.2

3.1.2

1 930

1 892

Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande)

214

147

I alt

I alt

112 713

112 713

112 084

112 084

De egne indtægter er den vigtigste bestanddel i De Europæiske Fællesskabers driftsindtægter. Størstedelen af udgifterne finansieres således med egne indtægter, idet andre indtægter kun udgør en lille del af den samlede finansiering.

3.1.1.   Egne indtægter

Der er tre former for egne indtægter, nemlig traditionelle egne indtægter, momsbaserede indtægter og BNI-baserede indtægter. De traditionelle egne indtægter omfatter landbrugsafgifter, sukkerafgifter og told. En mekanisme til korrektion af budgetuligevægte (UK-rabatten) indgår også som en del af ordningen med egne indtægter. Medlemsstaterne tilbageholder 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostninger, og ovenstående beløb er angivet netto, dvs. efter dette fradrag.

De momsbaserede egne indtægter fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats for alle medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundlag; dette grundlag kan for alle medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI. Den BNI-baserede indtægt er en variabel indtægt, der har til formål at sikre de nødvendige indtægter til i et givet regnskabsår at dække de udgifter, der ikke kan dækkes gennem de traditionelle egne indtægter, de momsbaserede indtægter og diverse andre indtægter. Indtægten beregnes ved hjælp af en ensartet sats, der anvendes på samtlige medlemsstaters BNI.

Niveauet af egne indtægter mellem 2007 og 2008 er nogenlunde det samme. Stigningen på 524 mio. EUR skyldes primært stigningen i sukkerafgifter som følge af den ændrede sukkerlovgivning med hensyn til den fælles markedsordning.

3.1.2.   Budgetjusteringer

Budgetjusteringerne inkluderer budgetoverskuddet fra 2007 (1 529 mio. EUR), som indirekte tilbagebetales til medlemsstaterne gennem fradrag i deres bidrag til Fællesskabets egne indtægter det følgende år – det er således en indtægt i 2008. I henhold til Rådets afgørelse 2000/597/EF, om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter drager Det Forenede Kongerige fordel af en korrektion for budgetuligevægte. Da dette beløb finansieres af de andre medlemsstater, bør det ikke få indvirkning på det budgetmæssige eller økonomiske resultat. Dog blev der opført et beløb på 400 mio. EUR under denne post, nemlig forskellene i de eurokurser, der anvendes til budgetmæssige formål (se artikel 10, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000), og gældende kurser på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der ikke er med i ØMU'en, reelt foretog deres betalinger.

3.2.   ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2008 | 2007 |
| Bøder | 3.2.1 | 3 171 | 3 339 |
| Landbrugsafgifter | 3.2.2 | 2 299 | 2 634 |
| Inddrevne udgifter: | 3.2.3 | | |
| Direkte centraliseret forvaltning | | 61 | 93 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | | 4 | 10 |
| Decentraliseret forvaltning | | 90 | 133 |
| Delt forvaltning | | 1 349 | 577 |
| Fælles forvaltning | | 0 | 1 |
| I alt | | 1 504 | 814 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen: | 3.2.4 | | |
| Personale | | 974 | 908 |
| Bygninger, installationer og udstyr | | 25 | 26 |
| Andre administrative indtægter | | 149 | 181 |
| I alt | | 1 148 | 1 115 |
| Diverse driftsindtægter: | 3.2.5 | | |
| Justeringer/hensættelser | | 71 | 23 |
| Valutagevinster | | 269 | 276 |
| Andet | | 1 269 | 879 |
| I alt | | 1 609 | 1 178 |
| I alt | | 9 731 | 9 080 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2008

2007

Bøder

3.2.1

3.2.1

3 171

3 339

Landbrugsafgifter

3.2.2

3.2.2

2 299

2 634

Inddrevne udgifter:

3.2.3

3.2.3

Direkte centraliseret forvaltning

61

93

Indirekte centraliseret forvaltning

4

10

Decentraliseret forvaltning

90

133

Delt forvaltning

1 349

577

Fælles forvaltning

0

1

I alt

I alt

1 504

1 504

814

814

Indtægter i forbindelse med administrationen:

3.2.4

3.2.4

Personale

974

908

Bygninger, installationer og udstyr

25

26

Andre administrative indtægter

149

181

I alt

I alt

1 148

1 148

1 115

1 115

Diverse driftsindtægter:

3.2.5

3.2.5

Justeringer/hensættelser

71

23

Valutagevinster

269

276

Andet

1 269

879

I alt

I alt

1 609

1 609

1 178

1 178

I alt

I alt

9 731

9 731

9 080

9 080

3.2.1.   Bøder

Disse indtægter vedrører bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne. Tilgodehavender og tilknyttede indtægter opføres, når Kommissionen har truffet beslutning om at give en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Beløbet ovenfor omfatter ikke bøder for konkurrencebegrænsende adfærd, som Europa-Kommissionen meddelte en computerchipproducent i maj 2009 (1,06 mia. EUR) og to energiproducenter i juli 2009 (i alt 1,106 mia. EUR).

3.2.2.   Landbrugsafgifter

Disse beløb vedrører mælkeafgifter på 338 mio. EUR (2007: 232 mio. EUR) og sukkerafgifter på 1 961 mio. EUR (2007: 2 402 mio. EUR). Mælkeafgifter er et markedsstyringsværktøj, der straffer de mælkeproducenter, der overskrider deres referencemængder. Da der ikke er nogen sammenhæng med tidligere udbetalinger fra Kommissionen, anses mælkeafgifterne i praksis som indtægter til dækning af bestemte udgifter. Sukkerafgifter vedrører fonden for omstrukturering af sukkersektoren og har med sukkerreformen sænket prisen på det indre marked for at mindske differencen mellem EU-prisen og den internationale pris. For at tilskynde de mindre konkurrencedygtige sukkerproducenter til at forlade markedet blev der oprettet en selvfinansierende omstruktureringsfond finansieret af indtægter fra en midlertidig afgift, som sukkerproducenterne skal betale, og afgiften behandles som en formålsbestemt indtægt. Ordningen skal vare i fire år.

3.2.3.   Inddrevne udgifter

Denne post viser de indtægtsordrer, der er udstedt af Kommissionen og reduktion i efterfølgende betalinger og opført i Kommissionens regnskaber til inddrivelse af beløb, der tidligere er udbetalt fra det almindelige budget, på grundlag af kontrol, afsluttet revision eller analyse af støtteberettigelsen, samt indtægtsordrer udstedt af medlemsstaterne til modtagere af udgifter under EGFL. Posten omfatter også forskellen i overslag for periodeafgrænsningsposter fra det foregående år til det nuværende. Den viser dog ikke det fulde omfang af inddrivelser i forbindelse med fællesskabsudgifter, navnlig på store udgiftsområder, f.eks. strukturforanstaltninger, hvor der eksisterer specifikke ordninger, der sikrer tilbagebetaling af beløb til dækning af udgifter, der ikke var støtteberettigede, hvoraf de fleste ikke medfører, at der udstedes en indtægtsordre. I overensstemmelse med Fællesskabernes regnskabsregler er inddrivelse af forfinansieringsbeløb heller ikke medtaget som indtægt. For yderligere oplysninger om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb henvises til bemærkning 6.

6

Inddrevne udgifter: Delt forvaltning

Det samlede beløb på 1 349 mio. EUR, der er omfattet af dette underudgiftsområde, består af 1 000 mio. EUR vedrørende Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og 349 mio. EUR til strukturfondsaktiviteter.

(a)   Landbrug, EGFL

For så vidt angår landbrug, beløber de beløb, der opføres som indtægt i året under denne post, sig til 1 000 mio. EUR og fordeler sig som følger:

| — | korrektioner besluttet i løbet af året: 859 mio. EUR |
| --- | --- |

—

korrektioner besluttet i løbet af året: 859 mio. EUR

| — | tilbagebetalinger som følge af svig og uregelmæssigheder opgivet af medlemsstaterne og inddrevet i løbet af året: 360 mio. EUR minus et fald i de udeståender, som medlemsstaterne har opgivet til inddrivelse ved udgangen af året vedrørende svig og uregelmæssigheder: 219 mio. EUR (684 mio. EUR ved udgangen af 2008 sammenlignet med 902 mio. EUR ved udgangen af 2007) – se også bemærkning 2.10.2.2. |
| --- | --- |

—

tilbagebetalinger som følge af svig og uregelmæssigheder opgivet af medlemsstaterne og inddrevet i løbet af året: 360 mio. EUR minus et fald i de udeståender, som medlemsstaterne har opgivet til inddrivelse ved udgangen af året vedrørende svig og uregelmæssigheder: 219 mio. EUR (684 mio. EUR ved udgangen af 2008 sammenlignet med 902 mio. EUR ved udgangen af 2007) – se også bemærkning 2.10.2.2.

2.10.2.2

Pr. 31. december 2008 beløb EGLF-udgifterne, der er genstand for fremtidige korrektioner som følge af revisioner, der endnu ikke er afsluttede, sig til 1,7 mia. EUR. Dette beløb opføres som et eventualaktiv uden for balancen (se bemærkning 5.3.).

5.3

(b)   Strukturaktiviteter

Inddrevne udgifter vedrørende strukturaktiviteter, der er omfattet af denne post, beløb sig til 349 mio. EUR. Tilsvarende beløb for 2007 var 77 mio. EUR.

Dette underudgiftsområde omfatter indtægtsordrer udstedt af Kommissionen til inddrivelse af uretmæssige betalinger foretaget i tidligere år, 267 mio. EUR, og difference (stigningen) i periodeafgrænsningsposter ved udgangen af året (82 mio. EUR). Kommissionen udsteder kun indtægtsordrer i følgende tilfælde:

| — | formelle beslutninger vedtaget af Kommissionen om finansielle korrektioner som følge af påvisning af uregelmæssige udgifter i forbindelse med beløb, som medlemsstaterne anmoder om |
| --- | --- |

—

formelle beslutninger vedtaget af Kommissionen om finansielle korrektioner som følge af påvisning af uregelmæssige udgifter i forbindelse med beløb, som medlemsstaterne anmoder om

| — | tilpasninger ved afslutningen af et program, der medfører en mindskelse af EU's bidrag, når en medlemsstat ikke har givet meddelelse om tilstrækkelig store støtteberettigede udgifter til at berettige en samlet forfinansiering, og der allerede er foretaget midlertidige betalinger; sådanne foranstaltninger kan træffes uden en formel kommissionsbeslutning, hvis medlemsstaten accepterer det |
| --- | --- |

—

tilpasninger ved afslutningen af et program, der medfører en mindskelse af EU's bidrag, når en medlemsstat ikke har givet meddelelse om tilstrækkelig store støtteberettigede udgifter til at berettige en samlet forfinansiering, og der allerede er foretaget midlertidige betalinger; sådanne foranstaltninger kan træffes uden en formel kommissionsbeslutning, hvis medlemsstaten accepterer det

| — | tilbagebetaling af inddrevne beløb efter afslutning af et program som følge af afslutningen af den retssag, der verserede på tidspunktet for afslutningen af programmet. |
| --- | --- |

—

tilbagebetaling af inddrevne beløb efter afslutning af et program som følge af afslutningen af den retssag, der verserede på tidspunktet for afslutningen af programmet.

Indtægtsordrer udstedt i 2008 for inddrivelse af udgifter, for et samlet beløb på 267 mio. EUR, kan opdeles som følger: 200 mio. EUR for finansielle korrektioner besluttet i 2008, 34 mio. EUR for finansielle korrektioner besluttet før 2008, 31 mio. EUR for inddrivelse af beløb, som uretmæssigt er blevet udbetalt som følge af fejl eller uregelmæssigheder, og 2 mio. EUR for andre indtægtsordrer. Andre indtægtsordrer udstedt i forbindelse med strukturaktiviteter vedrører inddrivelse af forfinansieringsbeløb. Disse beløb er ikke opført som indtægter, men krediteret forfinansieringsposten på balancen.

Et beløb på 2,6 mia. EUR vedrørende mulige finansielle korrektioner, som er ved at blive besluttet, er opført som et eventualaktiv (se bemærkning 5.3).

5.3

Inddrevne udgifter: Andre forvaltningstyper

Dette underudgiftsområde beløber sig til 155 mio. EUR og omfatter indtægtsordrer udstedt af Kommissionen til inddrivelse af uretmæssige betalinger foretaget i tidligere år, 48 mio. EUR, andre indtægtsordrer for 135 mio. EUR, differencen i periodeafgrænsningsposter ved udgangen af året (–22 mio. EUR) samt interne elimineringer (–6 mio. EUR). Andre inddrivelser vedrørende andre forvaltningstyper vedrører inddrivelse af forfinansiering og beløber sig til 24 mio. EUR. Disse beløb er ikke opført som indtægter, men krediteret forfinansieringsposten på balancen.

3.2.4.   Indtægter i forbindelse med administrationen

Indtægterne opstår primært ved fratrækninger fra personalets løn og består hovedsageligt af to beløb – pensionsbidrag og indkomstskat.

3.2.5.   Diverse driftsindtægter

Et beløb på 321 mio. EUR (2007: 296 mio.) udgøres af beløb, der er modtaget fra de tiltrædende lande. En af hovedårsagerne til stigningen i andre driftsindtægter sammenlignet med sidste år er, at dette år omfatter en indtægt på 109 mio. EUR vedrørende den faldende værdinedsættelse af EGFL-tilgodehavender (2007: 11 mio. EUR). Hertil kommer, at dette år også omfatter et beløb på 241 mio. EUR (2007: 33 mio. EUR) for forfinansieringsbeløb medtaget på balancen for første gang, idet det modsvarende beløb også er opført under denne post – det største beløb på 231 mio. EUR vedrører betalinger til Schengenfaciliteten.

Kursgevinster, undtagen på de finansielle aktiviteter, der er omhandlet i nedenstående bemærkning 3.5, er også medtaget under denne post. De opstår i forbindelse med daglige aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved den revaluering ved årets udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskaberne. Der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster.

3.5

3.3.   ADMINISTRATIVE UDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Personaleudgifter | 4 563 | 4 289 |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | 330 | 343 |
| Andre administrative udgifter | 2 827 | 2 488 |
| I alt | 7 720 | 7 120 |

(mio. EUR)

2008

2007

Personaleudgifter

4 563

4 289

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

330

343

Andre administrative udgifter

2 827

2 488

I alt

I alt

7 720

7 720

7 120

7 120

Det er administrative udgifter, der opstår som en del af Kommissionens aktiviteter og omfatter personaleudgifter og udgifter i forbindelse med immaterielle aktiver og ejendomme, installationer og udstyr (såsom afskrivning, vedligeholdelsesudgifter osv.).

3.4.   DRIFTSUDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2008 | 2007 |
| Primære driftsudgifter: | 3.4.1 | | |
| Direkte centraliseret forvaltning | | 7 998 | 9 504 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | | 3 077 | 1 185 |
| Decentraliseret forvaltning | | 1 278 | 1 978 |
| Delt forvaltning | | 81 839 | 89 778 |
| Fælles forvaltning | | 1 188 | 949 |
| I alt | | 95 380 | 103 394 |
| Andre driftsudgifter: | 3.4.2 | | |
| Justeringer/hensættelser | | 278 | 260 |
| Valutatab | | 773 | 399 |
| Andet | | 783 | 629 |
| I alt | | 1 834 | 1 288 |
| I alt | | 97 214 | 104 682 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2008

2007

Primære driftsudgifter:

Primære driftsudgifter:

3.4.1

3.4.1

Direkte centraliseret forvaltning

7 998

9 504

Indirekte centraliseret forvaltning

3 077

1 185

Decentraliseret forvaltning

1 278

1 978

Delt forvaltning

81 839

89 778

Fælles forvaltning

1 188

949

I alt

I alt

95 380

95 380

103 394

103 394

Andre driftsudgifter:

Andre driftsudgifter:

3.4.2

3.4.2

Justeringer/hensættelser

278

260

Valutatab

773

399

Andet

783

629

I alt

I alt

1 834

1 834

1 288

1 288

I alt

I alt

97 214

97 214

104 682

104 682

3.4.1.   Primære driftsudgifter

De Europæiske Fællesskabers driftsudgifter dækker de forskellige udgiftsområder i de finansielle overslag og antager forskellige former afhængigt af, hvorledes pengene udbetales og forvaltes. Hovedparten af udgifterne, 86 %, henhører under kontoen »Delt forvaltning«, hvilket omfatter uddelegering af opgaver til medlemsstaterne inden for sådanne områder som EGFL-udgifter og strukturforanstaltninger (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fiskerifond).

En stor del af faldet i driftsudgifter i 2008 skyldes foranstaltninger, der er finansieret under de forskellige strukturforanstaltninger under delt forvaltning. Disse foranstaltninger programmeres og iværksættes for perioder på enten fem eller seks år. Pr. 31. december 2008 er der to programmeringsperioder, hvor foranstaltningerne kører parallelt – programmer for perioden 2000-2006 og programmer for 2007-2013. Faldet på 7,9 mia. EUR for strukturforanstaltninger skyldes, at nogle af de finansierede projekter siden 2006 har været under afvikling (programmer vedrørende perioden 2000-2006), mens andre (programmer vedrørende perioden 2007-2013) ikke er så fremskredne som forudset i 2007. For disse nye projekter blev der betalt endnu et forfinansieringsbeløb i 2008, som forklaret i note 2.5, men medlemsstaterne var forsinket med gennemførelsen af programmerne, hvilket til dels skyldtes kravet om, at Kommissionen skulle godkende medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer.

2.5

Stigningen på 1,9 mia. EUR i udgifter til indirekte centraliseret forvaltning udlignes til dels af et fald på 1,3 mia. EUR i udgifter til direkte centraliseret forvaltning. Dette år er der faktisk sket en omklassificering af projekter, primært for forvaltningsorganerne, fra direkte til udgifter til indirekte centraliseret forvaltning.

3.4.2.   Andre driftsudgifter

Kurstab, undtagen i forbindelse med de finansielle aktiviteter, der er omhandlet nedenfor under bemærkning 3.6, opstår i forbindelse med daglige aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved den revaluering ved årets udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskaberne; der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster.

3.6

Hvad angår nettopositionen var der et betydeligt nettokurstab i året. Kommissionen tegner sig for den største andel heraf. Her er de urealiserede nettokurstab i år resultatet af revalueringen ved årets udgang af udeståender i udenlandske valutaer. Hovedparten af tabet (242 mio. EUR ud af 305 mio. EUR) vedrører GBP og SEK. Disse to valutaer blev begge nedskrevet med mere end 20 % i forhold til EUR i de sidste fire måneder af 2008. Ved årets udgang havde Kommissionen betydelige indeståender i udenlandske valutaer, herunder GBP og SEK, på sine bankkonti for egne indtægter til dækning af sine likviditetsbehov i forbindelse med gennemførelsen af budgettet.

Kommissionen havde endvidere betydelige realiserede nettokurstab, som primært (ca. 150 mio. EUR ud af 192 mio. EUR) skyldtes regnskabstransaktioner vedrørende egne indtægter betalt i andre nationale valutaer end EUR af medlemsstater uden for euroområdet. Disse tab opstår som følge af differencen mellem den regnskabsvekselkurs, som Kommissionen anvender på disse beløb, når de modtages, og den markedsvekselkurs, til hvilken de konverteres, før de bruges til at dække Kommissionens betalinger. Som nævnt ovenfor er adskillige europæiske valutaer, herunder GBP, PLN og SEK, i de sidste fire måneder af 2008 faldet betydeligt og støt i værdi i forhold til EUR. Som et resultat deraf var de markedsvekselkurser, der blev anvendt i denne periode til konvertering af Kommissionens egne indtægter i disse valutaer, generelt lavere end de regnskabskurser, som de blev registreret til. Den resterende difference vedrører andre regnskabstransaktioner, herunder betalinger gennemført af Kommissionen i andre valutaer.

Det »andet« underudgiftsområde omfatter primært forfinansieringskorrektioner og afskrivninger/tab ved realisering vedrørende Kommissionens debitorer. Der er også medtaget et beløb på 144 mio. EUR i forbindelse med gennemførelsen af CARDS-programmet i Kosovo, Serbien og Montenegro samt et beløb på 143 mio. EUR vedrørende to andre programmer, der forvaltes af et konsolideret agentur.

3.5.   FINANSIELLE INDTÆGTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Udbytte (fra risikokapitalfonde) | 22 | 6 |
| Renteindtægter: |
| Fra forfinansiering | 50 | 33 |
| Fra for sene betalinger | 26 | 81 |
| Fra swaps | 13 | 19 |
| Fra aktiver disponible for salg | 102 | 97 |
| Fra lån | 105 | 106 |
| Fra likvide midler | 349 | 263 |
| Andet | 3 | 12 |
| I alt | 648 | 611 |
| Andre finansielle indtægter: |
| Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver | 4 | 6 |
| Tilbageførsel af tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver | 0 | 1 |
| Andet | 11 | 23 |
| I alt | 15 | 30 |
| Justeringer til nutidsværdi | 3 | 24 |
| Kursgevinster | 10 | 3 |
| I alt | 698 | 674 |

(mio. EUR)

2008

2007

Udbytte (fra risikokapitalfonde)

Udbytte

22

22

6

6

Renteindtægter:

Renteindtægter:

Fra forfinansiering

50

33

Fra for sene betalinger

26

81

Fra swaps

13

19

Fra aktiver disponible for salg

102

97

Fra lån

105

106

Fra likvide midler

349

263

Andet

3

12

I alt

648

648

611

611

Andre finansielle indtægter:

Andre finansielle indtægter:

Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver

4

6

Tilbageførsel af tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver

0

1

Andet

11

23

I alt

15

15

30

30

Justeringer til nutidsværdi

Justeringer til nutidsværdi

3

3

24

24

Kursgevinster

Kursgevinster

10

10

3

3

I alt

I alt

698

698

674

674

3.6.   FINANSIELLE UDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Renteudgifter: |
| Leasing | 91 | 101 |
| Fra swaps | 10 | 17 |
| Fra lån | 90 | 91 |
| Andet | 9 | 5 |
| I alt | 200 | 214 |
| Andre finansielle udgifter: |
| Tilpasning til finansielle bestemmelser | 12 | 11 |
| Finansielle udgifter i forbindelse med budgetinstrumenter | 50 | 57 |
| Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver | 8 | 9 |
| Tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver | 11 | 15 |
| Andet | 56 | 35 |
| I alt | 137 | 127 |
| Justeringer til nutidsværdi | 118 | 7 |
| Kurstab | 12 | 6 |
| I alt | 467 | 354 |

(mio. EUR)

2008

2007

Renteudgifter:

Renteudgifter:

Leasing

91

101

Fra swaps

10

17

Fra lån

90

91

Andet

9

5

I alt

200

200

214

214

Andre finansielle udgifter:

Andre finansielle udgifter:

Tilpasning til finansielle bestemmelser

12

11

Finansielle udgifter i forbindelse med budgetinstrumenter

50

57

Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver

8

9

Tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver

11

15

Andet

56

35

I alt

137

137

127

127

Justeringer til nutidsværdi

Justeringer til nutidsværdi

118

118

7

7

Kurstab

Kurstab

12

12

6

6

I alt

I alt

467

467

354

354

Ud over tab i forbindelse med salg og nedskrivning af værdien af finansielle aktiver omfatter andre finansielle udgifter også justeringer af finansielle hensættelser og forvaltningsgebyrer til de tilsynsførende.

3.7.   ANDEL AF NETTOOVERSKUD/(UNDERSKUD) FRA TILKNYTTEDE ORGANER OG JOINT VENTURES

I overensstemmelse med equity-metoden medtager Fællesskaberne i resultatopgørelsen deres andel af nettooverskuddet fra deres tilknyttede organ, EIF, og deres joint ventures (se også bemærkning 2.3.1 og 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8.   OPLYSNINGER OM SEGMENTER

I denne segmentberetning redegøres for opdelingen i driftsindtægter og driftsudgifter for hvert af Kommissionens politikområder på grundlag af den aktivitetsbaserede budgetstruktur. Disse politikområder er med henblik på præsentation af regnskaberne samlet under tre hovedoverskrifter – Aktiviteter inden for Den Europæiske Union, Aktiviteter uden for Den Europæiske Union og Tjenesteydelser og andet.

»Aktiviteter inden for Den Europæiske Union« er det største af disse udgiftsområder, da det dækker de mange politikområder inden for Den Europæiske Union. »Aktiviteter uden for Den Europæiske Union« vedrører politikker uden for Unionen, såsom handel og bistand. »Tjenesteydelser og andet« er de interne og horisontale aktiviteter, der er nødvendige for, at Fællesskabernes institutioner og organer kan fungere.

De konsoliderede agenturer er integreret i de forskellige politikområder. De øvrige institutioner, bortset fra Kommissionen, er samlet under et særligt politikområde. Tallene for de forskellige politikområder er bruttotallene før den konsoliderede eliminering, og disse opføres samlet i en enkelt kolonne.

Bemærk, at egne indtægter og bidrag ikke er delt op på de forskellige aktiviteter, da de beregnes, opkræves og forvaltes af centrale tjenestegrene i Kommissionen. De vises her, så man kan sammenligne nettoresultatet med resultatopgørelsen.

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – OVERSIGT

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Aktiviteter inden for EU | Aktiviteter uden for EU | Tjenesteydelser og andet | EKSF under afvikling | Andre institutioner | Konsoliderede elimineringer | I alt |
| Driftsindtægter: |
| Bøder | 3 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Landbrugsafgifter | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Inddrevne udgifter | 1 384 | 120 | 6 | 0 | 0 | (6) | 1 504 |
| Indtægter fra administrativ drift | 69 | 35 | 832 | 0 | 352 | (140) | 1 148 |
| Andre driftsindtægter | 1 756 | 266 | 586 | 2 | 2 | (1 003) | 1 609 |
| DRIFTSINDTÆGTER I ALT | 8 679 | 421 | 1 424 | 2 | 354 | (1 149) | 9 731 |
| Administrationsudgifter: |
| Personaleudgifter | (1 610) | (714) | (1 018) | 0 | (1 229) | 8 | (4 563) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (58) | (18) | (115) | 0 | (139) | 0 | (330) |
| Andre administrative udgifter | (645) | (279) | (848) | 0 | (1 239) | 184 | (2 827) |
| | (2 313) | (1 011) | (1 981) | 0 | (2 607) | 192 | (7 720) |
| Driftsudgifter: |
| Direkte centraliseret forvaltning | (4 807) | (3 604) | (226) | 0 | 0 | 639 | (7 998) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | (3 094) | (195) | (3) | 0 | 0 | 215 | (3 077) |
| Decentraliseret forvaltning | (21) | (1 257) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 278) |
| Delt forvaltning | (81 748) | (17) | (74) | 0 | 0 | 0 | (81 839) |
| Fælles forvaltning | (115) | (1 074) | 0 | 0 | 0 | 1 | (1 188) |
| Andre driftsudgifter | (879) | (182) | (820) | (54) | (1) | 102 | (1 834) |
| | (90 664) | (6 329) | (1 123) | (54) | (1) | 957 | (97 214) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (92 977) | (7 340) | (3 104) | (54) | (2 608) | 1 149 | (104 934) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (84 298) | (6 919) | (1 680) | (52) | (2 254) | 0 | (95 203) |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 112 713 |
| Overskud på driften | 17 510 |
| Finansielle indtægter netto | 231 |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | (5 009) |
| Andel af tilknyttede organer/joint ventures | (46) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | 12 686 |

(mio. EUR)

Aktiviteter inden for EU

Aktiviteter uden for EU

Tjenesteydelser og andet

EKSF under afvikling

Andre institutioner

Konsoliderede elimineringer

I alt

Driftsindtægter:

Bøder

3 171

0

0

0

0

0

3 171

Landbrugsafgifter

2 299

0

0

0

0

0

2 299

Inddrevne udgifter

1 384

120

6

0

0

(6)

1 504

Indtægter fra administrativ drift

69

35

832

0

352

(140)

1 148

Andre driftsindtægter

1 756

266

586

2

2

(1 003)

1 609

DRIFTSINDTÆGTER I ALT

8 679

8 679

421

421

1 424

1 424

2

2

354

354

(1 149)

(1 149)

9 731

9 731

Administrationsudgifter:

Personaleudgifter

(1 610)

(714)

(1 018)

0

(1 229)

8

(4 563)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(58)

(18)

(115)

0

(139)

0

(330)

Andre administrative udgifter

(645)

(279)

(848)

0

(1 239)

184

(2 827)

(2 313)

(2 313)

(1 011)

(1 011)

(1 981)

(1 981)

0

0

(2 607)

(2 607)

192

192

(7 720)

(7 720)

Driftsudgifter:

Direkte centraliseret forvaltning

(4 807)

(3 604)

(226)

0

0

639

(7 998)

Indirekte centraliseret forvaltning

(3 094)

(195)

(3)

0

0

215

(3 077)

Decentraliseret forvaltning

(21)

(1 257)

0

0

0

0

(1 278)

Delt forvaltning

(81 748)

(17)

(74)

0

0

0

(81 839)

Fælles forvaltning

(115)

(1 074)

0

0

0

1

(1 188)

Andre driftsudgifter

(879)

(182)

(820)

(54)

(1)

102

(1 834)

(90 664)

(90 664)

(6 329)

(6 329)

(1 123)

(1 123)

(54)

(54)

(1)

(1)

957

957

(97 214)

(97 214)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(92 977)

(92 977)

(7 340)

(7 340)

(3 104)

(3 104)

(54)

(54)

(2 608)

(2 608)

1 149

1 149

(104 934)

(104 934)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(84 298)

(84 298)

(6 919)

(6 919)

(1 680)

(1 680)

(52)

(52)

(2 254)

(2 254)

0

0

(95 203)

(95 203)

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

112 713

112 713

Overskud på driften

Overskud på driften

17 510

17 510

Finansielle indtægter netto

231

Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

(5 009)

Andel af tilknyttede organer/joint ventures

(46)

Regnskabsårets økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat

12 686

12 686

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – AKTIVITETER INDEN FOR EU

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Økonomiske og finansielle anliggender | Erhvervs- og virksomheds-politik | Konkurrence | Beskæftigelse | Landbrug | Transport og energi | Miljø | Forskning | Informations-samfundet |
| Driftsindtægter: |
| Bøder | 0 | 0 | 3 168 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Landbrugsafgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Inddrevne udgifter | 1 | 1 | 0 | 58 | 1 005 | 7 | 1 | 3 | 10 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 0 | 11 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 1 | 7 |
| Andre driftsindtægter | 0 | 218 | 3 | 32 | 145 | 297 | 39 | 370 | 6 |
| DRIFTSINDTÆGTER I ALT | 1 | 230 | 3 171 | 90 | 3 449 | 316 | 40 | 374 | 23 |
| Administrationsudgifter: | (51) | (225) | (68) | (99) | (108) | (218) | (93) | (265) | (131) |
| Personaleudgifter | (45) | (149) | (62) | (74) | (89) | (161) | (70) | (151) | (94) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | 0 | (11) | 0 | (1) | 0 | (4) | (1) | 0 | 0 |
| Andre administrative udgifter | (6) | (65) | (6) | (24) | (19) | (53) | (22) | (114) | (37) |
| Driftsudgifter: | (52) | (336) | (54) | (8 175) | (54 290) | (1 326) | (186) | (2 672) | (1 377) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (52) | (250) | 0 | (186) | (46) | 819 | (162) | (2 630) | (1 266) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 818) | (8) | 0 | (92) |
| Decentraliseret forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Delt forvaltning | 0 | 0 | 0 | (7 976) | (54 049) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fælles forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (100) | 0 | 0 | 0 |
| Andre driftsudgifter | 0 | (86) | (54) | (13) | (192) | (216) | (16) | (42) | (19) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (103) | (561) | (122) | (8 274) | (54 398) | (1 544) | (279) | (2 937) | (1 508) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (102) | (331) | 3 049 | (8 184) | (50 949) | (1 228) | (239) | (2 563) | (1 485) |

(mio. EUR)

Økonomiske og finansielle anliggender

Erhvervs- og virksomheds-politik

Konkurrence

Beskæftigelse

Landbrug

Transport og energi

Miljø

Forskning

Informations-samfundet

Driftsindtægter:

Driftsindtægter:

Bøder

0

0

3 168

0

0

0

0

0

0

Landbrugsafgifter

0

0

0

0

2 299

0

0

0

0

Inddrevne udgifter

1

1

0

58

1 005

7

1

3

10

Indtægter i forbindelse med administrationen

0

11

0

0

0

12

0

1

7

Andre driftsindtægter

0

218

3

32

145

297

39

370

6

DRIFTSINDTÆGTER I ALT

1

1

230

230

3 171

3 171

90

90

3 449

3 449

316

316

40

40

374

374

23

23

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(51)

(51)

(225)

(225)

(68)

(68)

(99)

(99)

(108)

(108)

(218)

(218)

(93)

(93)

(265)

(265)

(131)

(131)

Personaleudgifter

(45)

(149)

(62)

(74)

(89)

(161)

(70)

(151)

(94)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

0

(11)

0

(1)

0

(4)

(1)

0

0

Andre administrative udgifter

(6)

(65)

(6)

(24)

(19)

(53)

(22)

(114)

(37)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(52)

(52)

(336)

(336)

(54)

(54)

(8 175)

(8 175)

(54 290)

(54 290)

(1 326)

(1 326)

(186)

(186)

(2 672)

(2 672)

(1 377)

(1 377)

Direkte centraliseret forvaltning

(52)

(250)

0

(186)

(46)

819

(162)

(2 630)

(1 266)

Indirekte centraliseret forvaltning

0

0

0

0

0

(1 818)

(8)

0

(92)

Decentraliseret forvaltning

0

0

0

0

(3)

(11)

0

0

0

Delt forvaltning

0

0

0

(7 976)

(54 049)

0

0

0

0

Fælles forvaltning

0

0

0

0

0

(100)

0

0

0

Andre driftsudgifter

0

(86)

(54)

(13)

(192)

(216)

(16)

(42)

(19)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(103)

(103)

(561)

(561)

(122)

(122)

(8 274)

(8 274)

(54 398)

(54 398)

(1 544)

(1 544)

(279)

(279)

(2 937)

(2 937)

(1 508)

(1 508)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(102)

(102)

(331)

(331)

3 049

3 049

(8 184)

(8 184)

(50 949)

(50 949)

(1 228)

(1 228)

(239)

(239)

(2 563)

(2 563)

(1 485)

(1 485)

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Det Fælles Forskningscenter | Fiskeri | Indre marked | Regionalpolitik | Beskatning og toldunion | Uddannelse og kultur | Sundhed og forbruger-beskyttelse | Retfærdighed, frihed og sikkerhed | Aktiviteter inden for EU i alt |
| Driftsindtægter: |
| Bøder | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Landbrugsafgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Inddrevne udgifter | 0 | (41) | 0 | 329 | 0 | 4 | 5 | 1 | 1 384 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 69 |
| Andre driftsindtægter | 52 | 8 | 198 | (1) | 1 | 151 | 135 | 102 | 1 756 |
| DRIFTSINDTÆGTER I ALT | 90 | (33) | 201 | 328 | 1 | 155 | 140 | 103 | 8 679 |
| Administrationsudgifter: | (334) | (39) | (146) | (66) | (46) | (160) | (165) | (99) | (2 313) |
| Personaleudgifter | (222) | (32) | (100) | (55) | (38) | (85) | (110) | (73) | (1 610) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (29) | 0 | (4) | 0 | (1) | (1) | (4) | (2) | (58) |
| Andre administrative udgifter | (83) | (7) | (42) | (11) | (7) | (74) | (51) | (24) | (645) |
| Driftsudgifter: | (84) | (883) | (41) | (19 058) | (56) | (1 284) | (509) | (281) | (90 664) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (81) | (235) | (5) | (29) | (56) | (142) | (358) | (128) | (4 807) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | 0 | 0 | 0 | (21) | 0 | (1 126) | (30) | 1 | (3 094) |
| Decentraliseret forvaltning | 0 | 0 | 0 | (7) | 0 | 0 | 0 | 0 | (21) |
| Delt forvaltning | 0 | (644) | 0 | (18 986) | 0 | 0 | 0 | (93) | (81 748) |
| Fælles forvaltning | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Andre driftsudgifter | (3) | (4) | (36) | 0 | 0 | (16) | (121) | (61) | (879) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (418) | (922) | (187) | (19 124) | (102) | (1 444) | (674) | (380) | (92 977) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (328) | (955) | 14 | (18 796) | (101) | (1 289) | (534) | (277) | (84 298) |

(mio. EUR)

Det Fælles Forskningscenter

Fiskeri

Indre marked

Regionalpolitik

Beskatning og toldunion

Uddannelse og kultur

Sundhed og forbruger-beskyttelse

Retfærdighed, frihed og sikkerhed

Aktiviteter inden for EU i alt

Driftsindtægter:

Driftsindtægter:

Bøder

0

0

3

0

0

0

0

0

3 171

Landbrugsafgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

2 299

Inddrevne udgifter

0

(41)

0

329

0

4

5

1

1 384

Indtægter i forbindelse med administrationen

38

0

0

0

0

0

0

0

69

Andre driftsindtægter

52

8

198

(1)

1

151

135

102

1 756

DRIFTSINDTÆGTER I ALT

90

90

(33)

(33)

201

201

328

328

1

1

155

155

140

140

103

103

8 679

8 679

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(334)

(334)

(39)

(39)

(146)

(146)

(66)

(66)

(46)

(46)

(160)

(160)

(165)

(165)

(99)

(99)

(2 313)

(2 313)

Personaleudgifter

(222)

(32)

(100)

(55)

(38)

(85)

(110)

(73)

(1 610)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(29)

0

(4)

0

(1)

(1)

(4)

(2)

(58)

Andre administrative udgifter

(83)

(7)

(42)

(11)

(7)

(74)

(51)

(24)

(645)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(84)

(84)

(883)

(883)

(41)

(41)

(19 058)

(19 058)

(56)

(56)

(1 284)

(1 284)

(509)

(509)

(281)

(281)

(90 664)

(90 664)

Direkte centraliseret forvaltning

(81)

(235)

(5)

(29)

(56)

(142)

(358)

(128)

(4 807)

Indirekte centraliseret forvaltning

0

0

0

(21)

0

(1 126)

(30)

1

(3 094)

Decentraliseret forvaltning

0

0

0

(7)

0

0

0

0

(21)

Delt forvaltning

0

(644)

0

(18 986)

0

0

0

(93)

(81 748)

Fælles forvaltning

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(115)

Andre driftsudgifter

(3)

(4)

(36)

0

0

(16)

(121)

(61)

(879)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(418)

(418)

(922)

(922)

(187)

(187)

(19 124)

(19 124)

(102)

(102)

(1 444)

(1 444)

(674)

(674)

(380)

(380)

(92 977)

(92 977)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(328)

(328)

(955)

(955)

14

14

(18 796)

(18 796)

(101)

(101)

(1 289)

(1 289)

(534)

(534)

(277)

(277)

(84 298)

(84 298)

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – AKTIVITETER UDEN FOR EU

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Eksterne forbindelser | Handel | Udvikling | Udvidelse | Humanitær bistand | Aktiviteter uden for EU i alt |
| Driftsindtægter: |
| Inddrevne udgifter | 19 | 0 | 4 | 92 | 5 | 120 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 35 | 0 | 0 | 0 | 0 | 35 |
| Andre driftsindtægter | 67 | 0 | (1) | 199 | 1 | 266 |
| DRIFTSINDTÆGTER I ALT | 121 | 0 | 3 | 291 | 6 | 421 |
| Administrationsudgifter: | (740) | (51) | (135) | (62) | (23) | (1 011) |
| Personaleudgifter | (477) | (45) | (127) | (50) | (15) | (714) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (17) | 0 | 0 | (1) | 0 | (18) |
| Andre administrative udgifter | (246) | (6) | (8) | (11) | (8) | (279) |
| Driftsudgifter: | (2 988) | (10) | (876) | (1 586) | (869) | (6 329) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (2 163) | (7) | (530) | (503) | (401) | (3 604) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | (42) | 0 | 3 | (156) | 0 | (195) |
| Decentraliseret forvaltning | (352) | 0 | (154) | (751) | 0 | (1 257) |
| Delt forvaltning | 0 | 0 | (17) | 0 | 0 | (17) |
| Fælles forvaltning | (413) | (3) | (170) | (21) | (467) | (1 074) |
| Andre driftsudgifter | (18) | 0 | (8) | (155) | (1) | (182) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (3 728) | (61) | (1 011) | (1 648) | (892) | (7 340) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (3 607) | (61) | (1 008) | (1 357) | (886) | (6 919) |

(mio. EUR)

Eksterne forbindelser

Handel

Udvikling

Udvidelse

Humanitær bistand

Aktiviteter uden for EU i alt

Driftsindtægter:

Driftsindtægter:

Inddrevne udgifter

19

0

4

92

5

120

Indtægter i forbindelse med administrationen

35

0

0

0

0

35

Andre driftsindtægter

67

0

(1)

199

1

266

DRIFTSINDTÆGTER I ALT

121

121

0

0

3

3

291

291

6

6

421

421

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(740)

(740)

(51)

(51)

(135)

(135)

(62)

(62)

(23)

(23)

(1 011)

(1 011)

Personaleudgifter

(477)

(45)

(127)

(50)

(15)

(714)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(17)

0

0

(1)

0

(18)

Andre administrative udgifter

(246)

(6)

(8)

(11)

(8)

(279)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(2 988)

(2 988)

(10)

(10)

(876)

(876)

(1 586)

(1 586)

(869)

(869)

(6 329)

(6 329)

Direkte centraliseret forvaltning

(2 163)

(7)

(530)

(503)

(401)

(3 604)

Indirekte centraliseret forvaltning

(42)

0

3

(156)

0

(195)

Decentraliseret forvaltning

(352)

0

(154)

(751)

0

(1 257)

Delt forvaltning

0

0

(17)

0

0

(17)

Fælles forvaltning

(413)

(3)

(170)

(21)

(467)

(1 074)

Andre driftsudgifter

(18)

0

(8)

(155)

(1)

(182)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(3 728)

(3 728)

(61)

(61)

(1 011)

(1 011)

(1 648)

(1 648)

(892)

(892)

(7 340)

(7 340)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(3 607)

(3 607)

(61)

(61)

(1 008)

(1 008)

(1 357)

(1 357)

(886)

(886)

(6 919)

(6 919)

OPLYSNING OM SEGMENTER – TJENESTEYDELSER OG ANDET

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Presse og kommunikation | Olaf | Samordning | Personale og administration | Eurostat | Budget | Revision | Sprog | Andet | Tjenesteydelser og andet i alt |
| Driftsindtægter: |
| Inddrevne udgifter | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 1 | 5 | 0 | 682 | 0 | 46 | 0 | 98 | 0 | 832 |
| Andre driftsindtægter | (2) | (1) | 8 | 38 | 0 | 235 | 0 | 42 | 266 | 586 |
| DRIFTSINDTÆGTER I ALT | (1) | 4 | 8 | 723 | 3 | 281 | 0 | 140 | 266 | 1 424 |
| Administrationsudgifter: | (94) | (49) | (151) | (1 200) | (66) | (50) | (9) | (390) | 28 | (1 981) |
| Personaleudgifter | (59) | (34) | (127) | (436) | (60) | (38) | (8) | (284) | 28 | (1 018) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (2) | 0 | 0 | (113) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Andre administrative udgifter | (33) | (15) | (24) | (651) | (6) | (12) | (1) | (106) | 0 | (848) |
| Driftsudgifter: | (80) | (15) | (8) | (45) | (22) | (217) | 0 | (1) | (735) | (1 123) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (77) | (15) | (1) | (29) | (21) | (104) | 0 | (1) | 22 | (226) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | (3) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) |
| Delt forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Andre driftsudgifter | 0 | 0 | (7) | (16) | (1) | (39) | 0 | 0 | (757) | (820) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (174) | (64) | (159) | (1 245) | (88) | (267) | (9) | (391) | (707) | (3 104) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (175) | (60) | (151) | (522) | (85) | 14 | (9) | (251) | (441) | (1 680) |

(mio. EUR)

Presse og kommunikation

Olaf

Samordning

Personale og administration

Eurostat

Budget

Revision

Sprog

Andet

Tjenesteydelser og andet i alt

Driftsindtægter:

Driftsindtægter:

Inddrevne udgifter

0

0

0

3

3

0

0

0

0

6

Indtægter i forbindelse med administrationen

1

5

0

682

0

46

0

98

0

832

Andre driftsindtægter

(2)

(1)

8

38

0

235

0

42

266

586

DRIFTSINDTÆGTER I ALT

(1)

(1)

4

4

8

8

723

723

3

3

281

281

0

0

140

140

266

266

1 424

1 424

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(94)

(94)

(49)

(49)

(151)

(151)

(1 200)

(1 200)

(66)

(66)

(50)

(50)

(9)

(9)

(390)

(390)

28

28

(1 981)

(1 981)

Personaleudgifter

(59)

(34)

(127)

(436)

(60)

(38)

(8)

(284)

28

(1 018)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(2)

0

0

(113)

0

0

0

0

0

(115)

Andre administrative udgifter

(33)

(15)

(24)

(651)

(6)

(12)

(1)

(106)

0

(848)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(80)

(80)

(15)

(15)

(8)

(8)

(45)

(45)

(22)

(22)

(217)

(217)

0

0

(1)

(1)

(735)

(735)

(1 123)

(1 123)

Direkte centraliseret forvaltning

(77)

(15)

(1)

(29)

(21)

(104)

0

(1)

22

(226)

Indirekte centraliseret forvaltning

(3)

0

0

0

0

0

0

0

0

(3)

Delt forvaltning

0

0

0

0

0

(74)

0

0

0

(74)

Andre driftsudgifter

0

0

(7)

(16)

(1)

(39)

0

0

(757)

(820)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(174)

(174)

(64)

(64)

(159)

(159)

(1 245)

(1 245)

(88)

(88)

(267)

(267)

(9)

(9)

(391)

(391)

(707)

(707)

(3 104)

(3 104)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(175)

(175)

(60)

(60)

(151)

(151)

(522)

(522)

(85)

(85)

14

14

(9)

(9)

(251)

(251)

(441)

(441)

(1 680)

(1 680)

4.   BEMÆRKNINGER TIL PENGESTRØMSOPGØRELSEN

4.1.   FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMSOPGØRELSEN

Oplysningerne om pengestrømme anvendes som grundlag for at vurdere Fællesskabernes evne til at generere likvide midler og deres behov for at anvende disse midler.

Pengestrømsopgørelsen udarbejdes ved anvendelse af den indirekte metode. Det betyder, at nettooverskuddet eller -underskuddet for regnskabsåret justeres for virkningerne af transaktioner uden indvirkning på likviditeten, for eventuelle udsættelser eller reguleringer af tidligere eller fremtidige ind- eller udbetalinger af kontanter til aktioner og indtægts- eller udgiftselementer i forbindelse med investering eller finansiering af pengestrømme.

Pengestrømme, der hidrører fra transaktioner i en udenlandsk valuta, registreres i De Europæiske Fællesskabers rapporteringsvaluta (euro), ved anvendelse af omregningskursen mellem euro og den udenlandske valuta på pengestrømsdatoen.

Ovenstående pengestrømsopgørelse viser pengestrømme klassificeret efter operationelle aktiviteter og investeringsaktiviteter (Fællesskaberne har ingen finansieringsaktiviteter).

4.2.   DRIFTSAKTIVITETER

Driftsaktiviteter er de af Fællesskabernes aktiviteter, som ikke er investeringsaktiviteter. De fleste af de gennemførte aktiviteter falder ind under denne kategori. Lån ydet til modtagere (og i givet fald den tilknyttede låntagning) betragtes ikke som investerings- (eller finansierings-)aktiviteter, da de udgør en del af de generelle målsætninger og dermed hører ind under Fællesskabernes daglige transaktioner. Driftsaktiviteter omfatter også investeringer såsom EIF, EBRD og risikokapitalfonde. Således er formålet med disse aktiviteter at bidrage til gennemførelsen af politiske målsætninger.

4.3.   INVESTERINGSAKTIVITETER

Investeringsaktiviteter er erhvervelse og afståelse af materielle og immaterielle anlægsaktiver og andre investeringer, der ikke indgår som likvide midler. Investeringsaktiviteter omfatter ikke lån ydet til modtagere. Formålet er at vise de egentlige investeringer, Fællesskaberne har foretaget.

Det skal bemærkes, at 5 753 mio. EUR i likvide midler, som Fællesskaberne ligger inde med, ikke kan anvendes af Fællesskaberne. Det er kontanter, der er modtaget som betaling af bøder, hvor den anden part har anfægtet bødeforlægget. Disse beløb er klart anført som »begrænsede likvider« under ovenstående bemærkning 2.11.

2.11

5.   ELEMENTER UDEN FOR BALANCEN

EVENTUALAKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Modtagne garantier | 5.1 | 260 | 237 |
| Eventualaktiver vedrørende tilfælde af svig og uregelmæssigheder | 5.2 | 2 010 | 1 701 |
| Igangværende finansielle korrektioner | 5.3 | 4 390 | 4 436 |
| Andre eventualaktiver | 5.4 | 43 | 19 |
| Eventualaktiver i alt | | 6 703 | 6 393 |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2008

31.12.2007

Modtagne garantier

5.1

5.1

260

237

Eventualaktiver vedrørende tilfælde af svig og uregelmæssigheder

5.2

5.2

2 010

1 701

Igangværende finansielle korrektioner

5.3

5.3

4 390

4 436

Andre eventualaktiver

5.4

5.4

43

19

Eventualaktiver i alt

Eventualaktiver i alt

6 703

6 703

6 393

6 393

EVENTUALFORPLIGTELSER OG FORPLIGTELSER TIL SENERE FINANSIERING

Alle eventualforpligtelser og forpligtelser skal finansieres over fællesskabsbudgettet i de kommende år, hvis de bliver eksigible. Fællesskabsbudgettet finansieres af medlemsstaterne.

| (mio. EUR) |
| --- |
| Eventualforpligtelser | Bemærkning | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Stillede garantier | 5.5 | 17 510 | 15 863 |
| Bøder – Klager til Domstolen | 5.6 | 10 198 | 8 682 |
| EGFL – i afventning af domstolsdom | 5.7 | 1 609 | 1 095 |
| Beløb vedrørende retssager og andre tvister | 5.8 | 281 | 2 043 |
| Andre eventualforpligtelser | 5.9 | 18 | 19 |
| Eventualforpligtelser i alt | | 29 616 | 27 702 |

(mio. EUR)

Eventualforpligtelser

Bemærkning

31.12.2008

31.12.2007

Stillede garantier

5.5

5.5

17 510

15 863

Bøder – Klager til Domstolen

5.6

5.6

10 198

8 682

EGFL – i afventning af domstolsdom

5.7

5.7

1 609

1 095

Beløb vedrørende retssager og andre tvister

5.8

5.8

281

2 043

Andre eventualforpligtelser

5.9

5.9

18

19

Eventualforpligtelser i alt

Eventualforpligtelser i alt

29 616

29 616

27 702

27 702

| Forpligtelser til senere finansiering | Bemærkning | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Uudnyttede lånetilsagn | 5.10 | 4 885 | 239 |
| Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt | 5.11 | 120 023 | 95 992 |
| Retlige forpligtelser vedrørende flerårige foranstaltninger | 5.12 | 333 659 | 386 209 |
| Bidrag til tilknyttede organer | 5.13 | 1 072 | 996 |
| Forpligtelser vedrørende operationel leasing | 5.14 | 2 349 | 2 003 |
| Kontraktmæssige forpligtelser | 5.15 | 983 | 806 |
| Forpligtelser til senere finansiering i alt | | 462 971 | 486 245 |

Forpligtelser til senere finansiering

Bemærkning

31.12.2008

31.12.2007

Uudnyttede lånetilsagn

5.10

5.10

4 885

239

Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt

5.11

5.11

120 023

95 992

Retlige forpligtelser vedrørende flerårige foranstaltninger

5.12

5.12

333 659

386 209

Bidrag til tilknyttede organer

5.13

5.13

1 072

996

Forpligtelser vedrørende operationel leasing

5.14

5.14

2 349

2 003

Kontraktmæssige forpligtelser

5.15

5.15

983

806

Forpligtelser til senere finansiering i alt

Forpligtelser til senere finansiering i alt

462 971

462 971

486 245

486 245

EVENTUALAKTIVER

5.1.   MODTAGNE GARANTIER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Opfyldelsesgarantier | 239 | 217 |
| Andet | 21 | 20 |
| I alt | 260 | 237 |

(mio. EUR)

31.12.2008

31.12.2007

Opfyldelsesgarantier

239

217

Andet

21

20

I alt

I alt

260

260

237

237

Der kræves undertiden en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af fællesskabsfinansieringen opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med Fællesskaberne.

Det skal bemærkes, at Kommissionen også har modtaget garantier fra tredjepart vedrørende ydede lån (486 mio. EUR, se bemærkning 2.4.2), foretagne forfinansieringsbetalinger (968 mio. EUR, se bemærkning 2.9) og udstedte bøder (2 403 mio. EUR, se bemærkning 2.10.2.1). Disse garantier er imidlertid anderledes end ovenfor anførte garantier, da de vedrører aktiver, der allerede er inkluderet i balancen.

2.4.2

2.9

2.10.2.1

5.2.   SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER

Nedenstående tabel viser det potentielle inddrivelsesbeløb, som medlemsstaterne vil kunne foretage efter afsløring af uretmæssige krav på strukturfonde. Den er baseret på medlemsstaternes officielle meddelelser i henhold til Kommissionens forordning nr. 1681/94. Beløbene er opdelt på de enkelte medlemsstater.

Eventualaktiver: tilfælde af svig og uregelmæssigheder

| (mio. EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Østrig | 13 | 15 |
| Belgien | 16 | 16 |
| Den Tjekkiske Republik | 13 | 1 |
| Danmark | 10 | 10 |
| Estland | 2 | 1 |
| Finland | 3 | 3 |
| Frankrig | 12 | 12 |
| Tyskland | 581 | 592 |
| Grækenland | 62 | 69 |
| Ungarn | 5 | 1 |
| Irland | 1 | 1 |
| Italien | 441 | 434 |
| Letland | 4 | 1 |
| Litauen | 2 | 0 |
| Malta | 1 | 0 |
| Nederlandene | 14 | 12 |
| Polen | 13 | 11 |
| Portugal | 114 | 83 |
| Slovenien | 9 | 1 |
| Slovenien | 1 | 0 |
| Spanien | 279 | 249 |
| Sverige | 2 | 2 |
| Det Forenede Kongerige | 257 | 178 |
| I alt | 1 855 | 1 692 |

(mio. EUR)

Medlemsstat

31.12.2008

31.12.2007

Østrig

13

15

Belgien

16

16

Den Tjekkiske Republik

13

1

Danmark

10

10

Estland

2

1

Finland

3

3

Frankrig

12

12

Tyskland

581

592

Grækenland

62

69

Ungarn

5

1

Irland

1

1

Italien

441

434

Letland

4

1

Litauen

2

0

Malta

1

0

Nederlandene

14

12

Polen

13

11

Portugal

114

83

Slovenien

9

1

Slovenien

1

0

Spanien

279

249

Sverige

2

2

Det Forenede Kongerige

257

178

I alt

I alt

1 855

1 855

1 692

1 692

De beløb, som er angivet i denne tabel, er snarere teoretiske maksimumsbeløb end beløb, der reelt vil blive opført på fællesskabsbudgettet. Det har følgende årsager:

| — | Medlemsstaterne giver ikke altid meddelelse om resultaterne af deres inddrivelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne giver ikke altid meddelelse om resultaterne af deres inddrivelsesforanstaltninger.

| — | Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om inddrivelsesmulighederne, er det ikke muligt nøjagtigt at angive, hvorvidt de udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale myndigheder til at tøve med officielt at give afkald på et beløb, selv om der kun er en teoretisk inddrivelsesmulighed. I forbindelse med strukturforanstaltninger har medlemsstaterne nu pligt til hvert år at forelægge Kommissionen en opgørelse over de beløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 438/2001), hvilket vil give et bedre billede af den faktiske situation. |
| --- | --- |

—

Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om inddrivelsesmulighederne, er det ikke muligt nøjagtigt at angive, hvorvidt de udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale myndigheder til at tøve med officielt at give afkald på et beløb, selv om der kun er en teoretisk inddrivelsesmulighed. I forbindelse med strukturforanstaltninger har medlemsstaterne nu pligt til hvert år at forelægge Kommissionen en opgørelse over de beløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 438/2001), hvilket vil give et bedre billede af den faktiske situation.

| — | Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaten har indledt inddrivelsesproceduren inden for den fastsatte frist, er det ikke sikkert, at der opnås et positivt resultat. Det gælder især de indtægtsordrer, der indklages for en domstol. |
| --- | --- |

—

Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaten har indledt inddrivelsesproceduren inden for den fastsatte frist, er det ikke sikkert, at der opnås et positivt resultat. Det gælder især de indtægtsordrer, der indklages for en domstol.

| — | Inden for flerårige programmer sker der samfinansiering af enkeltprojekter. Så længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå størrelsen af de udestående beløb med sikkerhed, fordi det under visse omstændigheder er muligt at genanvende midler involveret i uregelmæssigheder til andre lovformelige projekter, og fordi efterfølgende trancheudbetalinger og navnlig den endelige betaling i visse tilfælde kan bruges til at justere for tidligere uregelmæssige udgifter. Tallene i disse tabeller er midlertidige tal, der er opstillet på grundlag af indberettede oplysninger, som er modtaget og behandlet til og med udgangen af februar 2008. Tallene ændrer sig på grundlag af supplerende oplysninger, der er modtaget efter ovennævnte tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Inden for flerårige programmer sker der samfinansiering af enkeltprojekter. Så længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå størrelsen af de udestående beløb med sikkerhed, fordi det under visse omstændigheder er muligt at genanvende midler involveret i uregelmæssigheder til andre lovformelige projekter, og fordi efterfølgende trancheudbetalinger og navnlig den endelige betaling i visse tilfælde kan bruges til at justere for tidligere uregelmæssige udgifter. Tallene i disse tabeller er midlertidige tal, der er opstillet på grundlag af indberettede oplysninger, som er modtaget og behandlet til og med udgangen af februar 2008. Tallene ændrer sig på grundlag af supplerende oplysninger, der er modtaget efter ovennævnte tidspunkt.

Det er således ikke muligt på grundlag af medlemsstaternes oplysninger tilstrækkelig nøjagtigt at vurdere muligheden for inddrivelse i de enkelte tilfælde.

De største bevægelser siden 2007 vedrører forøgelser i forbindelse med: sager vedrørende Den Europæiske Socialfond (Det Forenede Kongerige: 18 mio. EUR, Portugal: 4 mio. EUR), sager vedrørende Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (Det Forenede Kongerige: 58 mio. EUR, Den Tjekkiske Republik: 12 mio. EUR, Spanien: 20 mio. EUR og Portugal: 6 mio. EUR), sager vedrørende Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (Portugal: 21 mio. EUR) og sager vedrørende Samhørighedsfonden (Spanien: 8 mio. EUR).

Dette udgiftsområde omfatter også 153 mio. EUR vedrørende EUGFL. Medlemsstaterne meddelte Kommissionen de beløb, der er opført i deres »debitorbogholderi«, samt de beløb, der stadig er i den første kontrolfase. Det er disse foreløbige beløb, der er anført under dette udgiftsområde. Tidligere blev disse oplysninger ikke indhentet fra medlemsstaterne.

5.3.   IGANGVÆRENDE FINANSIELLE KORREKTIONER

For så vidt angår landbrug og udvikling af landdistrikter er de af medlemsstaterne opgivne beløb foreløbige, indtil årsregnskabet for betalingsorganerne for regnskabsår N er afsluttet. Normalt sker det pr. 30. april N+1. Den finansielle afslutning vedtages af Kommissionen på grundlag af godkendelsesorganernes attesteringsarbejde og en vurdering foretaget af Kommissionen. Når Kommissionen har godkendt de akkrediterede betalingsorganers regnskaber, bliver de tilsvarende udgifter endelige. Kommissionen kan også foretage finansielle korrektioner gennem såkaldte beslutninger om regnskabsafslutning, men disse berører kun udgifter, der er afholdt i de 24 måneder, før Kommissionen skriftligt underretter de pågældende medlemsstater om resultaterne af sine undersøgelser. Derfor er et beløb på 1,7 mia. EUR her medtaget som et eventualaktiv og vedrører skønnede tilgodehavender i medfør af fremtidige beslutninger om regnskabsafslutning i forbindelse med revision af visse udgifter, der blev opgivet i tidsrummet 2001-2008 (se bemærkning 6.4.1.1). Da beløbene endnu ikke er endelige, er de ikke opført på balancen.

6.4.1.1

For samhørighedspolitikken er der også medtaget et beløb på 2,6 mia. EUR under dette udgiftsområde som et eventualaktiv i tilknytning til mulige finansielle korrektioner, der er ved at blive besluttet (se bemærkning 6.4.1.2). Det beløb tager udgangspunkt i Kommissionens og Revisionsrettens revisionsresultater, som de relevante generaldirektorater alle har fulgt op på. Det drejer sig om bedst mulige anslåelse under hensyntagen til status i opfølgningerne på revisionerne og udstedelse af formelle skrivelser med den endelige holdning (eller tilsvarende) pr. 31. december 2008. Beløbet kan ændre sig som følge af proceduren for suspensioner og finansielle korrektioner, hvor medlemsstaterne får mulighed for under en høring at fremlægge yderligere dokumentation til støtte for deres krav.

6.4.1.2

For yderligere oplysninger om inddrivelse af udgifter henvises til bemærkning 6.

6

5.4.   ANDRE EVENTUALAKTIVER

Dette udgiftsområde omfatter andre eventualbeløb, som ikke kan klassificeres under ovenstående udgiftsområder.

EVENTUALFORPLIGTELSER

5.5.   STILLEDE GARANTIER

5.5.1.   For Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lån af egne midler til fordel for tredjelande

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Risikodeling 31.12.2008 | Ikke-risikodeling 31.12.2008 | Restbeløb 31.12.2008 I alt | Restbeløb 31.12.2007 |
| Offentlig myndighed | Privat virksomhed |
| Garanti på 65 % | 2 333 | 8 642 | 1 454 | 12 429 | 10 138 |
| Garanti på 70 % | 145 | 2 604 | 159 | 2 908 | 3 225 |
| Garanti på 75 % | | 941 | 108 | 1 049 | 1 245 |
| Garanti på 100 % | | 770 | 238 | 1 008 | 1 179 |
| I alt | 2 478 | 12 957 | 1 959 | 17 394 | 15 787 |

(mio. EUR)

Risikodeling 31.12.2008

Ikke-risikodeling 31.12.2008

Restbeløb 31.12.2008 I alt

Restbeløb 31.12.2007

Offentlig myndighed

Privat virksomhed

Garanti på 65 %

2 333

8 642

1 454

12 429

12 429

10 138

Garanti på 70 %

145

2 604

159

2 908

2 908

3 225

Garanti på 75 %

941

108

1 049

1 049

1 245

Garanti på 100 %

770

238

1 008

1 008

1 179

I alt

I alt

2 478

2 478

12 957

12 957

1 959

1 959

17 394

17 394

15 787

15 787

Fællesskabernes budget garanterer de lån, som EIB havde underskrevet af egne midler til fordel for tredjelande den 31. december 2008 (inkl. lån ydet til medlemsstater inden tiltrædelsen). Fællesskabernes garanti er imidlertid begrænset til en procentsats af loftet for de godkendte bevillinger: 65 %, 70 %, 75 % eller 100 %. Når loftet ikke nås, er det samlede lånebeløb omfattet af fællesskabsgarantien. Pr. 31. december 2008 var det samlede udestående 17 394 mio. EUR, hvilket udgør Fællesskabernes maksimale risiko.

For lån, som er omfattet af en garanti fra fællesskabsbudgettet, får EIB desuden garantier fra tredjepart (stater og offentlige eller private finansielle institutioner). I disse tilfælde er Kommissionen sekundær garant. Fællesskabernes budgetgaranti omfatter kun den politiske risiko ved garantier, som er stillet under afsnittet »risikodeling«. De øvrige risici dækkes af EIB, hvis den primære garant ikke overholder sine forpligtelser. For de garantier, der er stillet under afsnittet »ikke-risikodeling«, dækker fællesskabsbudgettet alle risici, hvis den primære garant ikke opfylder sine forpligtelser. Hvis den primære garant er en offentlig myndighed, er disse risici normalt begrænset til den politiske risiko, men når garantierne stilles af en privat institution eller et privat selskab, kan det blive nødvendigt også at dække den kommercielle risiko over fællesskabsbudgettet.

5.5.2.   Andre stillede garantier

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) | 48 | 34 |
| Meda: marokkanske garantier | 66 | 41 |
| Lånegarantiinstrument for TEN-transportprojekter (LGTT) | 1 | 0 |
| Andet | 1 | 1 |
| I alt | 116 | 76 |

(mio. EUR)

31.12.2008

31.12.2007

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

48

34

Meda: marokkanske garantier

66

41

Lånegarantiinstrument for TEN-transportprojekter (LGTT)

1

0

Andet

1

1

I alt

I alt

116

116

76

76

Under finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) anvendes Kommissionens bidrag til at sikre finansielle risici for lån og garantier fra Den Europæiske Investeringsbank til støtteberettigede forskningsprojekter. Samlet er der på Kommissionens budget for tidsrummet 2007 til 2013 afsat indtil 1 mia. EUR, hvoraf 800 mio. EUR vedrører særprogrammet »Samarbejde« og indtil 200 mio. EUR vedrørende særprogrammet »Kapacitet«. Den Europæiske Investeringsbank har forpligtet sig til at tilvejebringe samme beløb. Kommissionen har blokeret et beløb på 48 mio. EUR som »kapitaltilførsel«. Denne kapitaltilførsel dækker uventede tab på lån og garantier stillet af Den Europæiske Investeringsbank inden for rammerne af finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF). Dette er det maksimale tab, Kommissionen kan lide i tilfælde af misligholdelse af lån eller garantier. Det er loftet for den garanti, som Kommissionen har stillet for RSFF, og anses derfor som Fællesskabernes eventualforpligtelse.

Som led i Meda-programmet har Kommissionen oprettet en garantimekanisme gennem en særlig fond til fordel for to marokkanske organisationer, nemlig Caisse Centrale de Garantie og Fonds Dar Ad-Damane. Kreditfaciliteterne beløber sig pr. 31. december 2008 til i alt 1 659 mio. MAD, hvoraf 743 mio. MAD (66 mio. EUR) er dækket af Kommissionens garanti.

Lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter (LGTT) (2007-2013) har til formål at stille garantier for at mindske indtægtsrisikoen i TEN-transportprojekters første år. Denne garanti vil nærmere bestemt fuldt ud dække standby-lånefaciliteter, som kun vil blive udnyttet i tilfælde af, at et projekt ikke har likviditet til at tilbagebetale foranstående gæld. Instrumentet er Kommissionens og EIB's fælles finansielle produkt, og der vil blive afsat 500 mio. EUR fra EU-budgettet. EIB vil afsætte yderligere 500 mio. EUR, så der i alt vil være 1 mia. EUR til rådighed. Det beløb, der er medtaget her, 1 mio. EUR, udgør bidraget til hensættelser til imødegåelse af uventede tab i forbindelse med LGTT-aktiviteter.

5.6.   BØDER

Beløbene angår bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne, hvor beløbet er foreløbigt betalt, og hvor der er indgivet klage, eller hvor det ikke vides, om der vil blive indgivet klage. Eventualforpligtelsen opretholdes, indtil Domstolen har truffet sin afgørelse. Renterne af de midlertidige betalinger (434 mio. EUR) er medregnet i det økonomiske resultat for året og er også medtaget som eventualforpligtelse for at afspejle, at beløbene er usikre.

5.7.   EGFL – I AFVENTNING AF DOMSTOLSDOM

Der er tale om eventualforpligtelser over for medlemsstaterne i tilknytning til beslutninger om regnskabsafslutning i forbindelse med EGFL i afventning af Domstolens dom. Fastsættelsen af det endelige forpligtelsesbeløb og af det år, hvor virkningerne af, at appelsager blev vundet, konteres på budgettet, afhænger af, hvor længe domstolsproceduren varer. Et overslag over de beløb, der skal betales (364 mio. EUR) er medtaget på balancen som en langsigtet hensættelse (se bemærkning 2.13).

2.13

5.8.   BELØB VEDRØRENDE RETSSAGER OG ANDRE TVISTER

Denne post vedrører erstatningssager, der er anlagt mod Fællesskaberne, andre retlige tvister og de anslåede retsudgifter.

Det store fald i forhold til 2007 vedrører to store erstatningssager mod Kommissionen, hvor eventualforpligtelser er opført på balancen pr. 31. december 2007 og udgjorde 2 014 mio. EUR. Den første sag blev afvist i september 2008, hvorfor den dermed forbundne eventualforpligtelse på 350 mio. EUR ikke længere er opført. I forbindelse med den anden sag afsagde Førsteinstansretten i juli 2007 dom, i henhold til hvilken Kommissionen skal betale erstatning. Kommissionen appellerede imidlertid Førsteinstansrettens dom, og i juli 2009 gav Domstolen Kommissionen medhold i næsten alle forhold. Kommissionen skal stadig godtgøre nogle af modpartens omkostninger, men dette beløb er endnu ikke fastsat og er ikke væsentligt i forhold til det oprindelige krav på 1 664 mio. EUR og regnskabet som helhed. Derfor opføres denne eventualforpligtelse ikke længere.

Andre beløb vedrører tvister, der involverer leverandører, kontrahenter og tidligere personale. Det skal bemærkes, at sagsøger ved erstatningssager efter EF-traktatens artikel 288 skal bevise, at institutionen har begået en tilstrækkeligt alvorlig overtrædelse af en retsregel, der har til formål at tildele borgerne rettigheder, at sagsøger har lidt reel skade, og at der er en direkte årsagsforbindelse mellem den ulovlige handling og skaden.

5.9.   ANDRE EVENTUALFORPLIGTELSER

Det største beløb under denne post er en mulig eventualforpligtelse (anslået til 11 mio. EUR) vedrørende visse udgifter til sygdomsbekæmpelse, som det kan blive nødvendigt at dække via Kommissionens budget.

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE FREMTIDIG FINANSIERING

5.10.   UUDNYTTEDE LÅNETILSAGN

Der er tale om aftaler om långivning og egenkapitalinvestering, som Kommissionen har indgået (ikke omfattet af uindfriede forpligtelser), men som den anden part ikke har udnyttet inden årets udgang. Den store stigning i forhold til 2007 skyldes en aftale om betalingsbalancelån, som blev indgået med Ungarn i december 2008 (4,5 mio. EUR), men beløbene blev ikke udbetalt før årets udgang.

5.11.   FORPLIGTELSER VEDRØRENDE BEVILLINGER, DER ENDNU IKKE ER ANVENDT

De uindfriede forpligtelser (Reste à Liquider) udgør åbne forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er sket betaling og/eller frigørelse. Dette er den normale følge af flerårige programmer. Pr. 31. december 2008 udgjorde uindfriede forpligtelser på budgettet 155 034 mio. EUR. Det beløb, der fremgår som en fremtidig forpligtelse, der skal finansieres, er de uindfriede forpligtelser minus dertil knyttede beløb, som er medtaget som udgifter på resultatopgørelsen for 2008, dvs. i alt 120 023 mio. EUR.

5.12.   RETLIGE FORPLIGTELSER VEDRØRENDE FLERÅRIGE FORANSTALTNINGER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Strukturinterventioner | 332 995 | 385 722 |
| Protokol med Middelhavslandene | 263 | 262 |
| Fiskeriaftaler | 401 | 225 |
| I alt | 333 659 | 386 209 |

(mio. EUR)

31.12.2008

31.12.2007

Strukturinterventioner

332 995

385 722

Protokol med Middelhavslandene

263

262

Fiskeriaftaler

401

225

I alt

I alt

333 659

333 659

386 209

386 209

Disse forpligtelser skyldes, at Kommissionen har indgået retlige langfristede forpligtelser for en række beløb, som endnu ikke var dækket af forpligtelsesbevillinger på budgettet. Ikke alle flerårige programmer omfatter forpligtelser, der indebærer, at de medtages under posten, idet udgifterne i de kommende år er afhængige af budgetmyndighedens årlige beslutninger eller ændringer i den relevante lovgivning.

5.12.1.   Strukturinterventioner

Nedenstående tabel viser en sammenligning mellem de retlige forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er indgået budgetforpligtelser, og maksimale forpligtelser i forhold til de beløb, der er forudset i de finansielle rammer (overslag) for 2007-2013:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb, finansielle overslag 2007-2013
  (A) | Indgåede retlige forpligtelser
  (B) | Budget-forpligtelser 2007-2008
  (C) | Retlige forpligtelser minus budgetforpligtelser
  (= B-C) | Maksimal forpligtelse
  (= A-C) |
| Samhørighedsfonden | 346 543 | 346 087 | 92 012 | 254 075 | 254 531 |
| Naturressourcer | 95 288 | 95 288 | 25 184 | 70 104 | 70 104 |
| Finansieringsinstrument for førtiltrædelsesstøtten | 11 088 | 4 055 | 2 728 | 1 327 | 8 360 |
| I alt | 452 919 | 445 430 | 119 924 | 325 506 | 332 995 |

(mio. EUR)

Beløb, finansielle overslag 2007-2013

(A)

Indgåede retlige forpligtelser

(B)

Budget-forpligtelser 2007-2008

(C)

Retlige forpligtelser minus budgetforpligtelser

(= B-C)

Maksimal forpligtelse

(= A-C)

Samhørighedsfonden

346 543

346 087

92 012

254 075

254 531

Naturressourcer

95 288

95 288

25 184

70 104

70 104

Finansieringsinstrument for førtiltrædelsesstøtten

11 088

4 055

2 728

1 327

8 360

I alt

I alt

452 919

445 430

119 924

325 506

332 995

332 995

Strukturinterventioner udgør støtte planlagt for tidsrummet 2007-2013. Formatet og målsætningerne for den nye finansielle rammeperiode, der startede i 2007, er forskellige i forhold til den foregående periode.

5.12.2.   Protokoller med Middelhavslandene

Disse forpligtelser udgør i alt 263 mio. EUR og vedrører finansprotokoller med tredjelande i Middelhavsområdet. Det beløb, som er medtaget her, er differencen mellem det samlede beløb for de undertegnede protokoller og det bogførte beløb for budgetforpligtelser. Disse protokoller er internationale traktater, som ikke kan afvikles uden begge parters samtykke, men afviklingsprocessen er i gang.

5.12.3.   Fiskeriaftaler

Disse er forpligtelser på i alt 401 mio. EUR, der er indgået med tredjeparter for interventioner under internationale fiskeriaftaler.

5.13.   BIDRAG TIL TILKNYTTEDE ORGANER

Dette beløb svarer til udestående betalinger i forbindelse med den del af den kapital, Kommissionen har tegnet, som ikke er krævet indbetalt.

5.13.1.   Kapitalandele, som ikke er krævet indbetalt: EBRD

| (mio. EUR) |
| --- |
| EBRD | EBRD's samlede kapital | Kommissionens tegnede andel |
| Kapital | 19 794 | 600 |
| Indbetalt | (5 198) | (157) |
| Ikke krævet indbetalt | 14 596 | 443 |

(mio. EUR)

EBRD

EBRD's samlede kapital

Kommissionens tegnede andel

Kapital

19 794

600

Indbetalt

(5 198)

(157)

Ikke krævet indbetalt

14 596

443

443

5.13.2.   Kapitalandele, som ikke er krævet indbetalt: EIF

| (mio. EUR) |
| --- |
| EIF | EIF's samlede kapital | Kommissionens tegnede andel |
| Kapital | 2 865 | 786 |
| Indbetalt | (573) | (157) |
| Ikke krævet indbetalt | 2 292 | 629 |

(mio. EUR)

EIF

EIF's samlede kapital

Kommissionens tegnede andel

Kapital

2 865

786

Indbetalt

(573)

(157)

Ikke krævet indbetalt

2 292

629

629

På EIF's årlige generalforsamling den 7. maj 2007 blev det besluttet at udstede 1 000 nye aktier svarende til de 2 000, der allerede findes (nominel værdi på hver: 1 mio. EUR, betalt andel: 20 %). Fondens aktionærer har mulighed for at tegne disse nye aktier forholdsmæssigt over en fireårs periode fra 2007 til 2010. Den Europæiske Investeringsbank vil inden den 30. juni 2010 tegne samtlige de aktier, som de øvrige aktionærer endnu ikke har tegnet.

I løbet af 2008 tegnede Fællesskaberne 95 aktier med en nominel værdi på 1 mio. EUR hver, hvoraf 20 % af den nominelle værdi og overkursen blev indbetalt i 2008. Fællesskabernes deltagelse er begrænset til 900 aktier (svarende til 900 mio. EUR). Se også bemærkning 2.3.1.

2.3.1

5.14.   FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPERATIONEL LEASING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Beskrivelse | Beløb, der skal betales i fremtiden |
| < 1 år | 1-5 år | > 5 år | I alt |
| Ejendomme | 290 | 1 114 | 918 | 2 322 |
| It-udstyr og andet udstyr | 7 | 12 | 8 | 27 |
| I alt | 297 | 1 126 | 926 | 2 349 |

(mio. EUR)

Beskrivelse

Beløb, der skal betales i fremtiden

< 1 år

1-5 år

> 5 år

I alt

Ejendomme

290

1 114

918

2 322

It-udstyr og andet udstyr

7

12

8

27

I alt

I alt

297

297

1 126

1 126

926

926

2 349

2 349

Dette punkt omfatter bygninger og andet udstyr, der lejes på grundlag af kontrakter om operationel leasing, som ikke opfylder betingelserne for at blive opført på balancens aktivside. De opførte beløb svarer til forpligtelser, der stadig skal betales i henhold til kontrakterne.

I 2008 anerkendtes 284 mio. EUR som udgift vedrørende operationel leasing på resultatopgørelsen.

5.15.   KONTRAKTLIGE FORPLIGTELSER

Denne post omfatter de beløb, som De Europæiske Fællesskaber har forpligtet sig til at betale i fremtiden i henhold til eksisterende kontrakter på balancedatoen. De dækker først og fremmest flerårige kontrakter vedrørende tjenesteydelser såsom sikkerhed, rengøring osv., men også kontraktlige forpligtelser vedrørende specifikke projekter som bygningsarbejder. De opførte beløb svarer til forpligtelser, der stadig skal betales i henhold til kontrakterne.

Her er inkluderet den udestående kontraktlige forpligtelse på 243 mio. EUR i forbindelse med Rådets byggekontrakter samt 445 mio. EUR vedrørende Europa-Parlamentets byggekontrakter. Det andet betydelige beløb, der indgår, er 28 mio. EUR, som vedrører udvidelsen af en af Domstolens bygninger i Luxembourg. I år er der også 155 mio. EUR under dette udgiftsområde vedrørende indkøbsaftaler mellem agenturet »Fusion for Energy« (Det Europæiske Fællesforetagende for Iter og Fusionsenergiudvikling) og Iter International.

6.   TILBAGESØGNING AF URETMÆSSIGT UDBETALTE BELØB

6.1.   INDLEDNING

Inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb er sidste fase i kontrolsystemerne, og evalueringen af inddrivelserne er væsentlig for at kunne fremvise forsvarlig økonomisk forvaltning. De inddrevne beløb vedrører sædvanligvis udgifter, der er bogført i tidligere år, på grund af det tidsrum, der går mellem udbetalingsdatoen og datoen for en efterfølgende revision, og på grund af den nødvendige tid, der medgår til kontradiktoriske procedurer og endelig fastsættelse af fordringens beløb. På landbrugsområdet forlænges tidsrummet yderligere, hvis den pågældende medlemsstat anmoder om en forligsprocedure.

Revisorerne søger i deres kontrol af fællesskabsfinansierede projekter at efterprøve, om de ind imellem komplicerede finansielle og kontraktlige regler er korrekt anvendt. Selv om der i enhver fase i et EU-projekt eller -kontrakt kan opstå fejl, uregelmæssigheder og svig, er det mest sandsynligt, at de opdages i den endelige fase: dvs. når modtageren indsender sin sidste betalingsanmodning.

Formålet med dette kapitel er at skabe overblik over den gældende procedure for inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb og fremsætte et underbygget skøn over det samlede beløb. Europa-Kommissionen inddriver uretmæssigt udbetalte beløb på mange forskellige måder, når der klart og utvetydigt er tale om en økonomisk fejl eller uregelmæssighed, hvilket forklares nedenfor. Når der ved strukturforanstaltninger er udbetalt større forskud end projektets endelige omkostninger, skal uudnyttet forfinansiering inddrives. Denne form for inddrivelse betragtes ikke som inddrivelse som følge af fejl eller uregelmæssigheder og indgår derfor ikke i analysen nedenfor.

For at forbedre sin rapportering om inddrevne beløb i forbindelse med fejl og uregelmæssigheder har Kommissionen tilføjet en ny funktionalitet til sit regnskabssystem. Det primære formål er at opføre de fejl og uregelmæssigheder, der inddrives af Kommissionens tjenestegrene gennem reduktion i efterfølgende betalinger eller indtægtsordrer.

6.2.   INDDRIVELSE AF URETMÆSSIGT UDBETALTE BELØB VED DELT FORVALTNING

Omkring 80 % af budgettet forvaltes i fællesskab af Europa-Kommissionen og medlemsstaterne. Denne delte forvaltning omfatter først og fremmest udgifter inden for landbrug, strukturforanstaltninger og fiskeri. Når Europa-Kommissionen gennemfører budgettet efter delt forvaltning, delegeres gennemførelsesopgaver og -ansvar, herunder korrektioner af ikke støtteberettigede udgifter, til medlemsstaterne: De er dermed i første omgang ansvarlige for at korrigere uregelmæssigheder begået af modtagerne. Europa-Kommissionens rolle er at føre overordnet tilsyn: Den kontrollerer, om medlemsstaternes økonomistyring er tilstrækkelig, og påbyder korrektioner, hvis den finder, at en medlemsstat ikke i tilstrækkelig grad har beskyttet Fællesskabernes budget mod uregelmæssigheder. Korrektionerne kan også være en følge af revision og kontrol foretaget af Den Europæiske Revisionsret eller af undersøgelser foretaget af OLAF.

Denne kæde af kontrol ville være ufuldstændig, hvis der ikke var en ordning, der sikrer, at medlemsstaterne udfører deres opgaver ordentligt, og som – hvis de ikke gør det – påbyder de nødvendige økonomiske konsekvenser.

Kommissionen har i visse tilfælde, hvor det ikke er muligt eller praktisk formålstjenligt præcist at fastslå det uregelmæssige udgiftsbeløb, eller hvor det ikke ville være rimeligt fuldstændigt at annullere den pågældende udgift, beføjelse til at anvende
  standardsats- eller ekstrapolerede korrektioner
  . Ekstrapolering anvendes, når der foreligger resultater af et repræsentativt udvalg af sagsakter i forhold til en systemisk uregelmæssighed. Standardsatskorrektioner anvendes ved individuelle overtrædelser eller systemiske uregelmæssigheder, når de finansielle konsekvenser ikke præcist kan fastslås, fordi der er tale om for mange variabler, eller virkningerne er diffuse.

standardsats- eller ekstrapolerede korrektioner

6.2.1.   Inddrivelse af udgifter i tilknytning til landbrug og udvikling af landdistrikter

Vedrørende EGFL og ELFUL, som har erstattet EUGFL, Garantisektionen, består inddrivelsesmekanismen i regnskabsafslutningen og inddrivelsen af uregelmæssigheder.

Procedure for regnskabsafslutning

Proceduren for regnskabsafslutning forestås af Kommissionen og omfatter en årlig finansiel regnskabsafslutning for hvert betalingsorgan og en flerårig forskriftsmæssig regnskabsafslutning, der vedrører de af medlemsstaterne opgivne udgifters overensstemmelse med EU's forskrifter. For så vidt angår EGFL, bogføres alle disse beløb i Kommissionens resultatopgørelse som indtægter. For ELFUL kan de beløb, der inddrives af medlemsstaterne selv, samt de beløb, der fremkommer ved den årlige finansielle regnskabsafslutning, sædvanligvis genanvendes under programmet.

Finansiel regnskabsafslutning: Kommissionen vedtager en årlig beslutning om regnskabsafslutning, hvormed den formelt accepterer betalingsorganernes årsregnskaber på grundlag af forvaltningskontrol og de attester og rapporter, der er udarbejdet af godkendelsesorganerne.

Finansiel regnskabsafslutning

Den forskriftsmæssige regnskabsafslutning har til formål at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansieringen, hvis de ikke er afholdt under overholdelse af fællesskabsforskrifterne, og herigennem spare fællesskabsbudgettet for udgifter, som ikke bør afholdes over dette budget. Den forskriftsmæssige regnskabsafslutning betyder derfor ikke, at der inddrives uretmæssigt udbetalte beløb direkte fra de endelige modtagere. Finansielle korrektioner er imidlertid et redskab, der stærkt tilskynder medlemsstaterne til at forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer og dermed også til at forebygge, påvise og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos de endelige støttemodtagere. Endvidere fratager en forskriftsmæssig korrektion ikke medlemsstaten fra ansvaret for at retsforfølge konstaterede uregelmæssigheder, da der ellers vil kunne iværksættes en overtrædelsesprocedure. Regnskabsafslutningen er en årlig begivenhed, hvorimod den forskriftsmæssige efterprøvning ikke sker på årsbasis. Denne dækker udgifter afholdt i flere end et enkelt regnskabsår med undtagelse af udgifter afholdt mere end 24 måneder før Kommissionens officielle meddelelse til medlemsstaten vedrørende revisionsresultaterne. Forskriftsmæssige korrektioner behandles som en formålsbestemt indtægt.

Den forskriftsmæssige regnskabsafslutning

Regnskabsmæssig godkendelse af udbetalinger foretaget i strid med forskriftsmæssige tidsfrister: For de største støtteordninger under EGLF er det i forordningerne fastlagt, at medlemsstaterne skal foretage udbetalingerne til modtagerne inden for visse tidsfrister. Overholdelsen af de fastlagte tidsfrister kontrolleres systematisk tre gange årligt i overensstemmelse med artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 883/2006. I tilfælde af manglende overholdelse af tidsfristerne foretager Kommissionen nedsættelser med forbehold for visse særlige godtgørelser for særtilfælde og usædvanlige omstændigheder samt proportionalitet. Nedsættelserne foretages i forbindelse med de månedlige udbetalinger til medlemsstaterne og i den årlige regnskabsafslutning. De finansielle korrektioner for manglende overholdelse af udbetalingsfrister behandles som »negative betalinger« og bogføres i resultatopgørelsen som en udgiftsnedsættelse.

Regnskabsmæssig godkendelse af udbetalinger foretaget i strid med forskriftsmæssige tidsfrister

Inddrivelse af uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne

Medlemsstaterne er forpligtet til at inddrive tabte beløb forårsaget af uregelmæssigheder i henhold til deres nationale bestemmelser og procedurer. For foranstaltninger finansieret af EUGFL gælder det. at lykkes det dem at inddrive beløbet fra modtagerne, krediterer de beløbet til Kommissionen, og beløbet bogføres i resultatopgørelsen som en indtægt. For ELFUL trækkes de inddrevne beløb fra det næste betalingskrav, hvorfor det relevante ELFUL-beløb kan genanvendes til programmet. Det er imidlertid ikke altid let at inddrive beløb, der er afholdt uretmæssigt. Hvis det tager medlemsstaten mere end fire år at inddrive beløbet, eller otte år ved national retsforfølgelse af modtageren, debiteres den pågældende medlemsstat 50 % af det udestående beløb for at beskytte EU's finansielle interesser (den såkaldte 50:50-regel). Dette sker gennem proceduren for regnskabsafslutning beskrevet ovenfor. Selv efter regnskabsafslutningen er medlemsstaten forpligtet til at fortsætte inddrivelsesforsøgene. 50 % af de beløb, der inddrives efterfølgende, skal overgives til fællesskabsbudgettet. Det skal bemærkes, at de inddrevne EUGFL-beløb kan overføres til Kommissionen efter fradrag af 20 % til dækning af medlemsstatens omkostninger. Kommissionen holder under alle omstændigheder øje med medlemsstatens inddrivelsesforsøg. Hvis en medlemsstat ikke fortsætter inddrivelsen eller ikke udviser den fornødne omhu i inddrivelsen, kan Kommissionen beslutte at gribe ind med en forskriftsmæssig efterprøvning og pålægge medlemsstaterne finansielle korrektioner.

6.2.2.   Inddrivelse af udgifter under strukturforanstaltninger

På dette område vedrører mekanismen til inddrivelse af fejl, uregelmæssigheder og svig hovedsageligt finansielle korrektioner.

Finansielle korrektioner: Udgifter, der på grund af uregelmæssigheder ikke opfylder finansieringsbetingelserne, bør udelukkes fra samfinansiering over fællesskabsbudgettet. Denne udelukkelse kaldes »finansiel korrektion«. Finansielle korrektioner har til formål at genoprette en situation, hvor 100 % af de udgifter, der anmeldes med henblik på medfinansiering fra strukturforanstaltninger, er i overensstemmelse med den nationale lovgivning og Fællesskabets regler og forskrifter.

Finansielle korrektioner

Korrektionerne kan være en følge af kontrol og revision i hvert eneste led i medlemsstaternes kontrolsystemer eller af revisioner foretaget af Kommissionen eller Den Europæiske Revisionsret eller af undersøgelser foretaget af OLAF. Medlemsstaterne har først og fremmest ansvaret for finansielle korrektioner i forhold til uregelmæssigheder begået af modtagerne. Når medlemsstaten indvilliger i at foretage en finansiel korrektion som følge af sin egen kontrol eller kontrol eller revision foretaget af en EU-institution, kan den fradrage den uregelmæssige udgift og genanvende den frigivne EU-finansiering til andre udgifter under det pågældende program, men ikke til den eller de transaktioner, der var genstand for korrektionen. Europa-Kommissionen kan vedtage en formel beslutning om at anvende finansielle korrektioner over for en medlemsstat, hvis medlemsstaten ikke har iværksat de påkrævede korrektioner, eller hvis der er tale om alvorlige mangler i styrings- eller kontrolsystemerne, som kan føre til systemiske uregelmæssigheder. Når der iværksættes finansielle korrektioner som følge af en beslutning vedtaget af Kommissionen, medfører det en reduktion i EU-finansieringen til det pågældende program. Korrektioner iværksat af medlemsstaterne efter egen revision eller EU-revision registreres ikke i Kommissionens regnskabssystem, og oplysningerne indberettes af medlemsstaterne en gang årligt. Kun finansielle korrektioner iværksat efter udstedelse af en indtægtsordre eller i form af en reduktion af den endelige betaling indgår i Fællesskabets regnskaber.

6.3.   INDDRIVELSE AF URETMÆSSIGT UDBETALTE BELØB – ANDRE FORVALTNINGSTYPER

De her anvendte mekanismer er indtægtsordrer eller reduktion af den efterfølgende betaling. Mange EU-projekter løber over flere år, og korrektionerne anvendes sædvanligvis ved justering af efterfølgende krav og/eller endelige betalinger som følge af regelmæssig kontrol eller efterprøvning af uafhængige revisionsattester. Oplysninger om inddrivelse i form af reduktion af efterfølgende betaling, og altså uden udstedelse af indtægtsordre, fremgår af Kommissionens regnskabssystem.

Ved eller efter afslutningen af et projekt kan Kommissionen ligeledes anvende yderligere korrektioner på grundlag af egne eller Revisionsrettens revision på stedet. Sådanne korrektioner kan foretages i senere år, og der vil blive udstedt en indtægtsordre.

6.4.   ANALYSE AF INDDRIVELSEN AF URETMÆSSIGT UDBETALTE BELØB VEDTAGET I 2008

Tallene nedenfor er, når det har været muligt, opstillet på et »periodiseret grundlag«, hvor inddrivelsen er opført for det år, hvor:

| — | indtægtsordren blev udstedt, eller reduktionen af betalingen fandt sted |
| --- | --- |

—

indtægtsordren blev udstedt, eller reduktionen af betalingen fandt sted

| — | en korrektion blev besluttet af Kommissionen eller accepteret af medlemsstaterne, eller |
| --- | --- |

—

en korrektion blev besluttet af Kommissionen eller accepteret af medlemsstaterne, eller

| — | vedrørende EGFL og ELFUL, de uregelmæssige beløb er inddrevet og angivet af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

vedrørende EGFL og ELFUL, de uregelmæssige beløb er inddrevet og angivet af medlemsstaterne.

6.4.1.   Delt forvaltning

6.4.1.1.   Inddrivelse af udgifter i tilknytning til landbrug og udvikling af landdistrikter: EGFL og ELFUL

I løbet af kalenderåret 2008 besluttede Kommissionen vedrørende EGFL at inddrive 917 mio. EUR fra medlemsstaterne som følge af finansielle korrektioner. Hertil kommer, at medlemsstaterne i løbet af samme år tilbagebetalte Kommissionen 360 mio. EUR, svarende til de uregelmæssigt udbetalte beløb, de havde inddrevet fra modtagere. For så vidt angår ELFUL, var der ikke tale om nogen inddrivelser af uretmæssigt betalte beløb i 2008. Alle disse inddrivelser er opført i Kommissionens regnskabssystem og indgår i resultatopgørelsen.

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| De fastlagte finansielle korrektioner, nemlig: |
| Efterprøvende regnskabsafslutning | 859 | 532 |
| Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister | 58 | 75 |
| I alt | 917 | 607 |
| Uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne | 360 | 247 |
| I alt | 1 277 | 854 |

(mio. EUR)

2008

2007

De fastlagte finansielle korrektioner, nemlig:

Efterprøvende regnskabsafslutning

Efterprøvende regnskabsafslutning

859

859

532

532

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

58

58

75

75

I alt

917

607

Uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne

360

247

I alt

I alt

1 277

1 277

854

854

Kommissionen kan foretage finansielle korrektioner i medfør af »beslutninger om regnskabsafslutning«, men kun for udgifter angivet i et begrænset tidsrum på 24 måneder, inden der foretages revision af et specifikt udgiftsområde opgivet af en specifik medlemsstat. Tilgodehavende i medfør af beslutninger om regnskabsafslutning på landbrugsområdet på grundlag af Kommissionens revision, men endnu ikke er vedtaget, anslås til 1,7 mia. EUR. Dette vedrører udgifter angivet i perioden 2001-2008, og opføres som et eventualaktiv i bemærkning 5.3 til årsregnskabet.

5.3

6.4.1.2.   Inddrivelse af udgifter under strukturforanstaltninger

A.   FINANSIELLE KORREKTIONER

De samlede finansielle korrektioner i forbindelse med programmer, der fremgår af Kommissionens og Revisionsrettens revision og afslutningsproceduren for de to programperioder, er anført nedenfor:

SAMLEDE FINANSIELLE KORREKTIONER FOR PROGRAMMER/PROJEKTER I 2000-2006

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2007 | Finansielle korrektioner 2008 uden Kommissionens beslutning | Finansielle korrektioner 2008 efter Kommissionens beslutning | Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2008 |
| Samhørigheds-fonden | 103 | 19 | 35 | 157 |
| EFRU | 1 561 | 594 | 25 | 2 180 |
| ESF | 475 | 496 | | 971 |
| FIUF | 0 | 2 | | 2 |
| EUGFL, Udviklings-sektionen | 1 | | 2 | 3 |
| I alt | 2 140 | 1 111 | 62 | 3 313 |

(mio. EUR)

Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2007

Finansielle korrektioner 2008 uden Kommissionens beslutning

Finansielle korrektioner 2008 efter Kommissionens beslutning

Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2008

Samhørigheds-fonden

103

19

35

157

EFRU

1 561

594

25

2 180

ESF

475

496

971

FIUF

0

2

2

EUGFL, Udviklings-sektionen

1

2

3

I alt

I alt

2 140

2 140

1 111

1 111

62

62

3 313

3 313

SAMLEDE FINANSIELLE KORREKTIONER FOR PROGRAMMER/PROJEKTER I 1994-1999

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2007 | Finansielle korrektioner 2008 uden Kommissionens beslutning | Finansielle korrektioner 2008 efter Kommissionens beslutning | Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2008 |
| Samhørighedsfonden | 225 | 7 | 31 | 263 |
| EFRU | 858 | 11 | 319 | 1 188 |
| ESF | 345 | | 26 | 371 |
| FIUF | 39 | 2 | 15 | 56 |
| EUGFL, Udviklingssektionen | 114 | 3 | | 117 |
| I alt | 1 581 | 23 | 391 | 1 995 |

(mio. EUR)

Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2007

Finansielle korrektioner 2008 uden Kommissionens beslutning

Finansielle korrektioner 2008 efter Kommissionens beslutning

Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2008

Samhørighedsfonden

225

7

31

263

EFRU

858

11

319

1 188

ESF

345

26

371

FIUF

39

2

15

56

EUGFL, Udviklingssektionen

114

3

117

I alt

I alt

1 581

1 581

23

23

391

391

1 995

1 995

Status for gennemførelsen af de finansielle korrektioner for strukturforanstaltninger i 2008 er 1 587 mio. EUR, som følger:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EFRU | SF | ESF | FIUF | EUGFL-U | I alt |
| Finansielle korrektioner i 1994-99: |
| Med indtægtsordre | 105 | 29 | 20 | 9 | 3 | 166 |
| Frigørelse/fradrag ved afslutning | 96 | 1 | 6 | 2 | | 105 |
| Endnu ikke gennemført | 129 | 8 | | 6 | | 143 |
| Delsum 1994-1999 | 330 | 38 | 26 | 17 | 3 | 414 |
| Finansielle korrektioner i 2000-2006: |
| Medlemsstaternes fradrag | 25 | 7 | | | 2 | 34 |
| Frigørelse/fradrag ved afslutning | 201 | 4 | 492 | | | 697 |
| Aufhebung von Mittelbindungen/Kürzung bei Abschluss | | 11 | | | | 11 |
| Endnu ikke gennemført | 393 | 32 | 4 | 2 | | 431 |
| Delsum 2000-2006 | 619 | 54 | 496 | 2 | 2 | 1 173 |
| Samlede finansielle korrektioner | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |

(mio. EUR)

EFRU

SF

ESF

FIUF

EUGFL-U

I alt

Finansielle korrektioner i 1994-99:

Med indtægtsordre

105

29

20

9

3

166

Frigørelse/fradrag ved afslutning

96

1

6

2

105

Endnu ikke gennemført

129

8

6

143

Delsum 1994-1999

Delsum 1994-1999

330

330

38

38

26

26

17

17

3

3

414

414

Finansielle korrektioner i 2000-2006:

Medlemsstaternes fradrag

25

7

2

34

Frigørelse/fradrag ved afslutning

201

4

492

697

Aufhebung von Mittelbindungen/Kürzung bei Abschluss

11

11

Endnu ikke gennemført

393

32

4

2

431

Delsum 2000-2006

Delsum 2000-2006

619

619

54

54

496

496

2

2

2

2

1 173

1 173

Samlede finansielle korrektioner

Samlede finansielle korrektioner

949

949

92

92

522

522

19

19

5

5

1 587

1 587

Tabellen omfatter ikke resultaterne af medlemsstaternes egen kontrol af udgifter til strukturforanstaltninger. Endvidere findes der mulige finansielle korrektioner på 2,6 mia. EUR, som er ved at blive besluttet. Det beløb tager udgangspunkt i Kommissionens og Revisionsrettens revisionsresultater, som generaldirektoraterne alle har fulgt op på. Det drejer sig om bedst mulige anslåelse ved afslutningen af 2008-regnskaberne under hensyntagen til status i opfølgningerne på revisionerne og især formelle skrivelser med den endelige holdning (eller tilsvarende). Det er opført som et eventualaktiv (se bemærkning 5.3).

5.3

Finansielle korrektioner (tilbagetrækninger, inddrivelser og udestående inddrivelser) fra medlemsstaternes side for strukturforanstaltninger for 2008

Medlemsstaterne er forpligtet til at levere opdaterede oplysninger til Kommissionen om tilbagetrækninger, inddrivelser og udestående inddrivelser for strukturforanstaltninger for både 2008 og kumulerede tal for hele perioden 2000-2006 for alle fire fonde (EFRU, ESF, EUGFL og FIUF).

Tilbagetrækninger og inddrivelser i 2008 på grundlag af data fremsendt af medlemsstaterne i overensstemmelse med deres forpligtelse i henhold til forordning 438/2001 og 448/2001 beløber sig til henholdsvis 558 mio. EUR og 463 mio. EUR, dvs. 1 021 mio. EUR i alt. Disse tal tager højde for resultaterne af den første analyse, som Kommissionen har udført, og som har ført til, at visse data er blevet korrigeret. Kommissionens revision på stedet af medlemsstaternes data i løbet af 2008 i 10 medlemsstater viste, at systemerne til registrering og indberetning af data endnu ikke er helt pålidelige i alle medlemsstater, selv om der er noget, der tyder på, at kvaliteten er blevet bedre, og der er sket visse forbedringer i forhold til tidligere år.

Ifølge de tal, Kommissionen opgav i årsregnskabet for 2007, udgjorde beløbet for tilbagetrækninger og inddrivelser for strukturfondsbidrag til 2000-2006-programmer fra medlemsstaterne i 2007 540 mio. EUR. På grundlag af de modtagne reviderede data er det nye tal nu 901 mio. EUR (565 mio. EUR i tilbagetrækninger og 336 mio. EUR i inddrivelser). Forskellen skyldtes primært nogle af de større medlemsstaters indberetning af beløb, der tidligere manglede.

Der er risiko for overlapning mellem de tal, der er indberettet for finansielle korrektioner, som stammer fra EU-organers arbejde (revisioner foretaget af Kommissionen og Revisionsretten samt OLAF-undersøgelser), og dem, som medlemsstaterne indberetter. Dette skyldes, at en stor del af de finansielle korrektioner fra disse organers arbejde bliver accepteret af medlemsstaterne og gennemført uden en formel beslutning fra Kommissionen ved, at de pågældende udgifter trækkes tilbage fra deres udgiftsanmeldelser. Da medlemsstaterne ikke er forpligtet til at skelne mellem korrektioner fra EU-organernes arbejde og dem fra deres egne kontroller og revisioner, er det ikke muligt at vurdere omfanget af denne overlapning helt præcist. En sammenligning for hver enkelt medlemsstat mellem medlemsstaternes tal for 2008 og beløbene for de korrektioner, der skyldes EU-organernes arbejde, og som medlemsstaterne har accepteret, tyder på, at denne overlapning ikke overstiger 600 mio. EUR. For 2007 vil overlapningen ikke overstige 220 mio. EUR, da det er det samlede beløb for korrektioner fra EU-organernes arbejde, som medlemsstaterne accepterede det år.

I programmeringsperioden 2007-2013 har Kommissionen inkorporeret den årlige indberetning i sit it-system. Dette vil betyde, at den vil modtage data direkte fra medlemsstaterne, som kan identificere korrektionerne fra EU’s arbejde særskilt, således at denne overlapning kan kvantificeres.

B.   ANDRE INDDRIVELSER

De indtægtsordrer, der ikke vedrører finansielle korrektioner, men som udstedes for at inddrive beløb i forbindelse med fejl og uregelmæssigheder, udgør i alt 31 mio. EUR.

6.4.2.   Inddrivelse af udgifter under andre forvaltningstyper

Det samlede beløb for andre forvaltningstyper for 2008 er 72 mio. EUR. Heraf vedrører 48 mio. EUR inddrivelse af udgifter og 24 mio. EUR inddrivelse af forfinansiering.

| (mio. EUR) |
| --- |
| Indtægtsordrer udstedt for uretmæssige udbetalinger i 2008 | 2008 | 2007 |
| Foranstaltninger udadtil | 32 | 178 |
| Interne politikker | 40 | 81 |
| I alt | 72 | 259 |

(mio. EUR)

Indtægtsordrer udstedt for uretmæssige udbetalinger i 2008

2008

2007

Foranstaltninger udadtil

32

178

Interne politikker

40

81

I alt

I alt

72

72

259

259

6.5.   OVERSIGT OVER INDDRIVELSE AF URETMÆSSIGT UDBETALTE BELØB 2008

Følgende tabel viser den bedste anslåelse af det samlede beløb for vedtagne inddrivelser i 2008. Som forklaret ovenfor viser den ikke resultaterne af medlemsstaternes egen kontrol af udgifter til strukturforanstaltninger.

Oversigt over inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| EUGFL |
| — | finansielle korrektioner |

(mio. EUR)

2008

2007

EUGFL

EUGFL

—

finansielle korrektioner

917

607

| — | uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne

360

247

Struktur- og samhørighedsfonde (1994-1999 og 2000-2006 programmer)

Struktur- og samhørighedsfonde (1994-1999 og 2000-2006 programmer)

| A. | Finansielle korrektioner |
| --- | --- |

A.

Finansielle korrektioner

1 587

396

| B. | Andre inddrivelser |
| --- | --- |

B.

Andre inddrivelser

31

Indtægtsordrer for uretmæssige udbetalinger:

Indtægtsordrer for uretmæssige udbetalinger:

| — | foranstaltninger udadtil |
| --- | --- |

—

foranstaltninger udadtil

32

178

| — | interne politikker |
| --- | --- |

—

interne politikker

40

81

I alt

I alt

2 967

2 967

1 509

1 509

7.   FINANSIEL RISIKOSTYRING

EUROPA-KOMMISSIONENS LIKVIDITETSTRANSAKTIONER

Nedenstående oplysninger vedrører likviditetstransaktioner, som Europa-Kommissionen har foretaget for at gennemføre sit budget. Reglerne og principperne for forvaltningen af Kommissionens likviditetstransaktioner for gennemførelsen af budgettet er fastlagt i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 (som ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2028/2004) og i finansforordningen (Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006) og gennemførelsesbestemmelserne dertil (Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, ændret ved Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 478/2007).

Som følge af ovennævnte forordninger finder følgende hovedprincipper anvendelse:

| — | Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på en konto, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller hos det af hver medlemsstat udpegede organ. Kommissionen kan disponere over ovennævnte konti udelukkende for at dække sit likviditetsbehov. |
| --- | --- |

—

Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på en konto, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller hos det af hver medlemsstat udpegede organ. Kommissionen kan disponere over ovennævnte konti udelukkende for at dække sit likviditetsbehov.

| — | Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i EUR. |
| --- | --- |

—

Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i EUR.

| — | Bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes. |
| --- | --- |

—

Bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes.

| — | Saldi i andre valutaer end EUR anvendes enten til betalinger i samme valuta eller overføres regelmæssigt til EUR (inden for de rammer, der er fastlagt i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, når det drejer sig om indeståender på konti vedrørende egne indtægter). |
| --- | --- |

—

Saldi i andre valutaer end EUR anvendes enten til betalinger i samme valuta eller overføres regelmæssigt til EUR (inden for de rammer, der er fastlagt i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, når det drejer sig om indeståender på konti vedrørende egne indtægter).

Ud over konti for egne indtægter har Kommissionen oprettet andre konti i centralbanker og forretningsbanker med henblik på at foretage og modtage betalinger, som ikke er medlemsstaternes bidrag til budgettet. Der foretages indlån på alle sådanne konti (bortset fra indbetalingskonti) på grundlag af de udbetalinger, der skal foretages fra dem. Der holdes på alle disse konti et minimalt likvidt indestående for at kunne foretage hastende udbetalinger, hvis der skulle opstå usædvanlige forsinkelser i overførslerne. Saldi på indbetalingskonti overføres regelmæssigt til kontiene for egne indtægter eller til andre konti afhængigt af likviditetsbehovet.

Alle forretningsbanker, hvor Kommissionen har bankkonto, udvælges efter udbud. Forskudskonti oprettes i henhold til artikel 63 i finansforordningen, og bankkonti oprettes med henblik på behovene herfor i banker, der udvælges efter den forenklede udbudsprocedure.

7.1.   OPERATIONELLE RISICI

Likviditets- og betalingstransaktionerne er i udpræget grad automatiseret og baseret på et moderne edb-system. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre systemsikkerheden og sikre opsplitning af opgaverne i tråd med finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipper. Skriftlige retningslinjer og procedurer bestemmer, hvordan forvaltningen af likviditets- og betalingstransaktionerne skal finde sted, så finansielle og operationelle risici reduceres, og der sikres et hensigtsmæssigt kontrolniveau. De omfatter forskellige operationelle områder, og overensstemmelsen med retningslinjerne og procedurerne tjekkes regelmæssigt. De dækker bl.a.:

| — | oprettelse og lukning af bankkonti |
| --- | --- |

—

oprettelse og lukning af bankkonti

| — | parameterisering af finansstyringssystemer |
| --- | --- |

—

parameterisering af finansstyringssystemer

| — | likviditetsplanlægning og -prognosticering |
| --- | --- |

—

likviditetsplanlægning og -prognosticering

| — | gennemførelse af betalinger og likviditetsstyring |
| --- | --- |

—

gennemførelse af betalinger og likviditetsstyring

| — | transaktioner i andre valutaer |
| --- | --- |

—

transaktioner i andre valutaer

| — | udvælgelse af banker |
| --- | --- |

—

udvælgelse af banker

| — | overvågning af transaktioner og bankafstemning |
| --- | --- |

—

overvågning af transaktioner og bankafstemning

| — | vedligeholdelse og kontrol af databaser vedrørende tredjemand. |
| --- | --- |

—

vedligeholdelse og kontrol af databaser vedrørende tredjemand.

7.2.   FINANSIEL RISIKO

Valutarisiko:

Egne indtægter indbetalt af medlemsstaterne i andre valutaer end EUR indlånes på konti til egne indtægter. De overføres til EUR, når der er behov for at dække gennemførelsen af betalinger i EUR eller, i et begrænset antal tilfælde, anvendes direkte til betalinger, der gennemføres i de samme valutaer.

Kommissionen har en række konti i andre EU-valutaer end EUR og i USD hos forretningsbanker med det formål at gennemføre betalinger i samme valutaer. Der overføres midler til disse konti afhængigt af de betalinger, der skal gennemføres. Saldiene fra dag til dag holdes derfor meget lave og udgør kun en begrænset eksponering for svingninger i vekselkurserne.

Når der modtages diverse indlån (andre end egne indtægter) i andre valutaer end EUR, overføres beløbene enten til andre konti i de samme valutaer, hvis de skal dække gennemførelse af betalinger, eller omveksles til EUR og overføres til andre konti i EUR afhængigt af likviditetsbehovet. Forskudskonti i andre valutaer end EUR krediteres afhængigt af de anslåede lokale betalinger på kort sigt i samme valutaer. Saldi på disse konti holdes inden for deres respektive lofter.

Kreditrisiko:

De fleste af Kommissionen likvide midler holdes i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 på konti oprettet af medlemsstaterne til betaling af deres bidrag (egne indtægter). Alle sådanne konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasse eller nationale centralbank. Disse institutioner udgør ingen reel kreditrisiko/modpartsrisiko for Kommissionen.

En mindre del af Kommissionens likvide midler holdes hos forretningsbanker med henblik på gennemførelse af betalinger eller andre banktransaktioner. Det er sædvanlig praksis at kreditere konti hos forretningsbanker på grundlag af »just-in-time«-princippet. Som følge heraf er saldi på sådanne konti fra den ene dag til den anden altid meget lave (mellem 50 mio. EUR og 150 mio. EUR i gennemsnit fordelt på mere end 30 konti), hvorfor Kommissionens eksponering for kreditrisici er begrænset. Hertil kommer, at der anvendes specifikke retningslinjer for udvælgelsen af forretningsbankerne for yderligere at mindske kreditrisikoen.

Samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For adgang til udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige omstændigheder stilles krav om et lavere niveau. Samtlige kontrakter indeholder bestemmelser om Kommissionens øjeblikkelige opsigelse i tilfælde af ændringer i modpartens kreditrating, så den falder under mindsteniveauet.

Forskudskonti holdes hos lokale banker, der udvælges efter en forenklet udbudsprocedure. Krav til kreditrating afhænger her af lokale forhold og kan være meget forskellig fra det ene land til det andet. For at begrænse eksponeringen for kreditrisici holdes saldi på disse konti på lavest mulige niveau (under hensyntagen til transaktionsbehovene), og de krediteres løbende, ligesom de anvendte lofter revideres årligt.

Som følge af den vanskelige finansielle og økonomiske situation i anden halvdel af 2008 har Kommissionens likviditetsstyringsafdeling vedtaget specifikke og intensiverede foranstaltninger til overvågning af risikoeksponeringen. Samtidig er de samlede gennemsnitlige kassebeholdninger på konti i forretningsbanker, som anvendes til gennemførelse af Kommissionens betalinger, blevet reduceret yderligere med henblik på at minimere risikoeksponeringen. Kommissionens likviditetsstyringsafdeling vil opretholde disse foranstaltninger i 2009, så længe den ustabile finansielle situation varer ved.

Renterisiko:

Konti oprettes hos medlemsstaternes statskasser eller nationale centralbanker i overensstemmelse med artikel 9 i forordning nr. 1150/2000; de er ikke-rentebærende og gebyrfri. For alle andre konti hos nationale centralbanker afhænger rentesatsen af hver banks specifikke vilkår. Der anvendes variable renter, der tilpasses markedssvingningerne.

For de fleste konti hos forretningsbanker beregnes renten på et variabelt grundlag i forhold til ECB's marginalsats for de fleste refinansieringstransaktioner og tilpasses, så den afspejler variationer i denne sats. Som følge heraf er der ingen renterisiko for Kommissionen.

7.3.   FORVALTNING AF FORELØBIGT INKASSEREDE BØDER

Nedenstående oplysninger vedrører likviditetstransaktioner, som Europa-Kommissionen har foretaget for at forvalte bøder, der er inkasseret på et foreløbigt grundlag (begrænsede likvider).

Valutarisiko:

Da alle bøder pålægges og betales i EUR, er Kommissionen ikke udsat for nogen risiko i forbindelse med svingninger i vekselkurser.

Kreditrisiko:

Der anvendes retningslinjer for udvælgelsen af de banker, hvor der holdes midler, og eksponeringen for hver enkelt modpart begrænses mest muligt. Alle midler holdes på anfordringskonti og kan hæves til hver en tid uden varsel. Bankerne udvælges efter en udbudsprocedure. For adgang til udbudsproceduren kræves en langfristet indlånsrating på mindst Moody's Aa eller tilsvarende (dvs. S&P AA- eller Fitch AA-).

Eksponeringen for hver enkelt modpart er begrænset til 5 % af dens »kapital + henlæggelser + ansvarlig indskudskapital«, som det fremgår af bankens attesterede konsoliderede regnskaber. Denne begrænsning revideres mindst en gang årligt. Samtlige kontrakter indeholder bestemmelser om Kommissionens øjeblikkelige opsigelse i tilfælde af ændringer i modpartens kreditrating, så den falder under mindsteniveauet.

Som nævnt ovenfor har Kommissionen som følge af den vanskelige finansielle og økonomiske situation i anden halvdel af 2008 vedtaget specifikke og intensiverede foranstaltninger til overvågning af risikoeksponeringen. Der er ligeledes fokuseret på niveauet af de kortfristede ratings for modparter, hvor Kommissionen har midler vedrørende bøder, der er inkasseret på et foreløbigt grundlag. Alle disse yderligere risikoovervågningsforanstaltninger, som Kommissionens likviditetsstyringsafdeling har iværksat, vil blive opretholdt i 2009, så længe den ustabile finansielle situation varer ved.

Renterisiko:

For alle konti beregnes renten på et variabelt grundlag i forhold til ECB's mindstesats for de fleste refinansieringstransaktioner og tilpasses, så den afspejler variationer i denne sats. Som følge heraf er der ingen renterisiko for Kommissionen.

LÅNTAGNINGS- OG LÅNGIVNINGSAKTIVITETERNE SAMT GARANTIFONDEN

Nedenstående oplysninger vedrører långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af Europa-Kommissionen gennem makrofinansiel bistand (MFA), betalingsbalancelån og Euratom samt Garantifonden.

makrofinansiel bistand (MFA), betalingsbalancelån

Euratom

Garantifonden

7.4.   POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING OG -DÆKNING

MFA, betalingsbalancelån og Euratom:

Långivnings- og låntagningsoperationerne, såvel som den tilknyttede likviditetsstyring, gennemføres af Fællesskaberne i henhold til, i givet fald, de respektive rådsafgørelser om Euratom og interne retningslinjer. Der er udarbejdet proceduremanualer vedrørende specifikke områder som låntagning, långivning og likviditetsstyring, som anvendes af de relevante operative enheder. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne retningslinjer og procedurer kontrolleres jævnligt. Generelt foretages der ikke nogen risikodækning, eftersom långivningstransaktionerne finansieres gennem enslydende lånoptagelses- og långivningstransaktioner (back-to-back), og der ikke eksisterer nogen åbne valutapositioner.

Garantifonden:

Reglerne og principperne for forvaltningen af Garantifondens aktiver (se bemærkning 2.3.3) er fastsat i aftalen mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) af 25. november 1994 og de senere ændringer af 17. og 23. september 1996, 8. maj 2002 og 25. februar 2008.

2.3.3

Hovedprincipperne, som de fremgår direkte af aftalen, er følgende:

| — | Garantifonden anvender kun én valuta: EUR. Den investerer udelukkende i denne valuta for at undgå enhver kursrisiko. |
| --- | --- |

—

Garantifonden anvender kun én valuta: EUR. Den investerer udelukkende i denne valuta for at undgå enhver kursrisiko.

| — | Forvaltningen af fondens midler skal foregå efter de almindelige forsigtighedsregler, der gælder for finansieringsvirksomhed. Dens formål er bl.a. at reducere risiciene og sikre, at de forvaltede aktiver er tilstrækkelig likvide og tilstrækkelig hurtigt kan mobiliseres i betragtning af de forpligtelser, fonden skal kunne opfylde. |
| --- | --- |

—

Forvaltningen af fondens midler skal foregå efter de almindelige forsigtighedsregler, der gælder for finansieringsvirksomhed. Dens formål er bl.a. at reducere risiciene og sikre, at de forvaltede aktiver er tilstrækkelig likvide og tilstrækkelig hurtigt kan mobiliseres i betragtning af de forpligtelser, fonden skal kunne opfylde.

7.5.   VALUTARISIKO

Da alle finansielle aktiver og passiver er angivet i euro, medtager Fællesskaberne ikke indvirkningen på formuestillingen og pengestrømmen af udsving i kursen på udenlandsk valuta.

Fællesskaberne har imidlertid lån gennem det finansielle instrument Euratom, som er angivet i udenlandsk valuta (USD), og som finansieres gennem lånoptagelser med et tilsvarende beløb i USD (»back-to-back«-transaktion). Pr. balancedagen medtog Fællesskaberne ikke nettoeksponering for indvirkningen på formuestillingen og pengestrømmen af udsving i kursen på udenlandsk valuta i Euratom.

7.6.   RENTERISIKO

Fællesskaberne har på grund af långivnings- og låntagningsaktiviteternes art betydelige rentebærende aktiver og passiver.

MFA og Euratom:

Låntagning til variabel rente medfører, at Fællesskabernes pengestrøm er udsat for renterisiko. Disse lån repræsenterer ca. 93 % af den samlede låntagning. Imidlertid opvejes renterisikoen ved låntagning af de tilsvarende udlån med samme løbetider og betingelser (»back-to-back«-transaktioner). På balancedatoen havde Fællesskaberne udstedt lån (udtrykt i nominelle beløb) med variabel rente til et beløb af 1,05 mia. EUR (2007: 1,18 mia. EUR) med justering hver sjette måned. Fællesskaberne havde også i 2008 udstedt lån (udtrykt i nominelle beløb) med fast rente til et beløb af 85 mio. EUR (2007: 85 mio. EUR) med en længere løbetid end fem år.

Betalingsbalancelån:

Fællesskaberne har et lån (udtrykt i nominelle beløb) under det finansielle instrument BOP (betalingsbalancelån) med fast rente til et beløb af 2 mia. EUR i 2008 (2007: 0 mio. EUR). Det har en løbetid på mindre end fem år.

Garantifonden:

Som aftalt mellem Kommissionen og EIB løbes der i øjeblikket ikke nogen væsentlig risiko, og der foretages derfor ikke risikodækning. Da transaktionerne kun gennemføres i euro, er ingen anden risikodækning nødvendig. Fordelingen af Garantifondens aktiver pr. 31. december 2008 og 2007 (markedsværdi eksklusive påløbne renter) fremgår af nedenstående tabel:

| mio. EUR |
| --- |
| Områder | Fastforrentede kapitalanbringelser | Variabelt forrentede værdipapirer | I alt |
| Under 3 måneder | Fra 3 mdr. til 1 | Fra 1 til 10 |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Anfordringskonti | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Kortfristede indlån og andre likvide midler | 203 | 247 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 203 | 247 |
| AFS-aktiver | 15 | 25 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 868 | 883 |
| I alt | 219 | 273 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 1 072 | 1 131 |
| Procentvis andel | 20 % | 24 % | 6 % | 7 % | 70 % | 63 % | 4 % | 6 % | 100 % | 100 % |

mio. EUR

Områder

Fastforrentede kapitalanbringelser

Variabelt forrentede værdipapirer

I alt

Under 3 måneder

Fra 3 mdr. til 1

Fra 1 til 10

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

Anfordringskonti

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Kortfristede indlån og andre likvide midler

203

247

0

0

0

0

0

0

203

203

247

AFS-aktiver

15

25

59

84

746

703

48

71

868

868

883

I alt

I alt

219

219

273

59

59

84

746

746

703

48

48

71

1 072

1 072

1 131

Procentvis andel

20 %

20 %

24 %

6 %

6 %

7 %

70 %

70 %

63 %

4 %

4 %

6 %

100 %

100 %

100 %

Pr. 31. december 2008 er den effektive rente for likvide midler (tidsindskud) på mellem 3,10 % og 5,15 %. For porteføljen af værdipapirer, der er disponible for salg (AFS), er den effektive rente mellem 2,94 % og 5,52 %.

7.7.   KREDITRISIKO

Fællesskaberne påtager sig kreditrisiko, som er risikoen for, at en modpart ikke vil være i stand til at betale det fulde beløb ved forfald. Kreditrisikoen forvaltes først ved at opnå garanti fra landet, når det drejer sig om Euratom, og dernæst gennem Garantifonden. Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland blev oprettet i 1994 for at dække den forventede risiko i forbindelse med låntagning, som finansierer långivning til lande uden for EU. I alle tilfælde forvaltes eksponeringen for kreditrisiko gennem muligheden for at trække på EU-budgettet, hvis en skyldner ikke er i stand til at betale hele det skyldige beløb. I den forbindelse er Fællesskaberne berettiget til at kræve, at alle medlemsstaterne sikrer opfyldelse af Fællesskabernes retlige forpligtelse over for långiverne.

MFA og Euratom:

Den største kreditrisiko, Fællesskaberne har, er i forhold til Rumænien, Serbien og Bulgarien. Disse lande tegner sig for henholdsvis ca. 28 %, 24 % og 22 % af den samlede lånevolumen. Hvad angår likviditetstransaktioner, anvendes retningslinjerne for valg af modparter. Således vil den pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med banker, der er opført på en liste over godkendte banker, og som anvender tilstrækkelige modpartsgrænser.

Betalingsbalancelån:

Fællesskabernes eksponering for kreditrisici i forbindelse med betalingsbalancelån er pr. 31.12.2008 udelukkende over for Republikken Ungarn.

Garantifonden:

Garantifondens tidsindskud – modparternes profil

I overensstemmelse med den indgåede aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og EIB om Garantifondens forvaltning bør alle interbankanbringelser have en kortfristet udstederkreditrating fra Moody's eller tilsvarende på mindst P-1. Pr. 31. december 2008 blev alle investeringer (183 mio. EUR) foretaget hos modparter med en rating fra Moody's på mindst P-1 eller tilsvarende (også for 2007, 248 mio. EUR).

Andre likvide midler – modparternes profil

Pr. 31. december 2008 investerede fonden i ét kortfristet ikke-rentebærende værdipapir, og alle investeringer (20 mio. EUR) blev foretaget hos modparter med en rating fra Moody's på mindst P-1 eller tilsvarende.

Garantifondens aktiver disponible for salg – udstedernes profil

Udstedernes profil, markedsværdi eksklusive påløbne renter, er pr. 31. december 2008 som følger:

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udsteder | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Andre AAA-udstedere | 217 | 25 % | 310 | 35 % |
| Supra Aaa | 0 | 0 % | 5 | 1 % |
| Stat/organer med Aaa-rating | 339 | 39 % | 196 | 22 % |
| Stat/organer med Aa1-rating | 53 | 6 % | 72 | 8 % |
| Stat/organer med Aa2-rating | 136 | 16 % | 0 | 0 % |
| Stat/organer med Aa3-rating | 0 | 0 % | 81 | 9 % |
| Stat/organer med A1-rating | 82 | 9 % | 73 | 8 % |
| Stat/organer med A2-rating | 32 | 4 % | 132 | 15 % |
| Stat/organer med A3-rating | 9 | 1 % | 4 | 1 % |
| Stat/organer med Baa1-rating | 0 | 0 % | 10 | 1 % |
| Stat/organer uden rating | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| I alt | 868 | 100 % | 883 | 100 % |

(mio. EUR)

Udsteder

31.12.2008

31.12.2007

Andre AAA-udstedere

217

25 %

310

35 %

Supra Aaa

0

0 %

5

1 %

Stat/organer med Aaa-rating

339

39 %

196

22 %

Stat/organer med Aa1-rating

53

6 %

72

8 %

Stat/organer med Aa2-rating

136

16 %

0

0 %

Stat/organer med Aa3-rating

0

0 %

81

9 %

Stat/organer med A1-rating

82

9 %

73

8 %

Stat/organer med A2-rating

32

4 %

132

15 %

Stat/organer med A3-rating

9

1 %

4

1 %

Stat/organer med Baa1-rating

0

0 %

10

1 %

Stat/organer uden rating

0

0 %

0

0 %

I alt

I alt

868

868

100 %

100 %

883

883

100 %

100 %

Alle værdipapirer i porteføljen er i overensstemmelse med de reviderede forvaltningsretningslinjer og har følgende kendetegn:

| — | Værdipapirer udstedt af EU-medlemsstater: rating på mindst Baa3 |
| --- | --- |

—

Værdipapirer udstedt af EU-medlemsstater: rating på mindst Baa3

| — | Værdipapirer udstedt af overstatslige organer, andre stater eller offentlige virksomheder: rating på mindst Aa2 |
| --- | --- |

—

Værdipapirer udstedt af overstatslige organer, andre stater eller offentlige virksomheder: rating på mindst Aa2

| — | Dækkede obligationer: rating på Aaa |
| --- | --- |

—

Dækkede obligationer: rating på Aaa

| — | Værdipapirer udstedt af banker og selskaber: rating på mindst Aa2 |
| --- | --- |

—

Værdipapirer udstedt af banker og selskaber: rating på mindst Aa2

7.8.   DAGSVÆRDI

Den anslåede dagsværdi af MFA-, betalingsbalance- og Euratom-långivning og -låntagning fastsættes med anvendelse af en metode til tilbagediskontering af pengestrømmen. Ifølge denne model tilbagediskonteres den forventede fremtidige pengestrøm ved anvendelse af AAA-afkastkurver for den resterende løbetid. Den anslåede dagsværdi af lån med variable renter anslås at nærme sig den regnskabsmæssige værdi, eftersom rentefastsættelsen efter markedsrenten finder sted hver sjette måned.

På balancedagen beløb den anslåede dagsværdi af den fastforrentede långivning og låntagning sig til 2 118 mio. EUR (2007: 90 mio. EUR) og 2 118 mio. EUR (2007: 89 mio. EUR), svarende til en bogføringsværdi på henholdsvis 2 091 mio. EUR (2007: 87 mio. EUR) og 2 091 mio. EUR (2007: 87 mio. EUR).

7.9.   LIKVIDITETSSTILLINGEN

Nedenstående tabel viser Garantifondens aktiver og passiver opdelt efter løbetid baseret på restløbetiden til den kontraktlige udløbsdato. Den er opstillet på grundlag af en forsigtig vurdering af udløbsdatoen. Derfor vises for passivernes vedkommende den tidligst mulige tilbagebetalingsdato, medens der for aktiverne vises den senest mulige tilbagebetalingsdato. De aktiver og passiver, som ikke har en kontraktlig udløbsdato, er samlet under kategorien »Ikke fastsat udløbstidspunkt«.

Garantifondens

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forfald | Under 3 måneder | Fra 3 mdr. til 1 år | Fra 1 til 10 år | Ikke fastsat udløbstidspunkt | I alt |
| Aktiver i EUR: |
| Anfordringskonti | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kortfristede indlån | 203 | 0 | 0 | 0 | 203 |
| Heraf påløbne renter | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| AFS-aktiver | 21 | 82 | 784 | 0 | 887 |
| Heraf påløbne renter | 6 | 13 | 0 | 0 | 19 |
| I alt | 225 | 82 | 784 | 0 | 1 091 |
| Passiver i EUR: |
| Egenkapital | 0 | 0 | 0 | 1 090 | 1 090 |
| Fordringer | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| I alt | 1 | 0 | 0 | 1 090 | 1 091 |
| Likviditetsposition netto pr. 31.12.2008 | 224 | 82 | 784 | (1 090) | 0 |
| Kumuleret likviditetsposition pr. 31.12.2008 | 224 | 306 | 1 090 | 0 | |

(mio. EUR)

Forfald

Under 3 måneder

Fra 3 mdr. til 1 år

Fra 1 til 10 år

Ikke fastsat udløbstidspunkt

I alt

Aktiver i EUR:

Aktiver i EUR:

Anfordringskonti

1

0

0

0

1

1

Kortfristede indlån

203

0

0

0

203

203

Heraf påløbne renter

Heraf påløbne renter

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

AFS-aktiver

21

82

784

0

887

887

Heraf påløbne renter

Heraf påløbne renter

6

6

13

13

0

0

0

0

19

19

I alt

I alt

225

225

82

82

784

784

0

0

1 091

1 091

Passiver i EUR:

Passiver i EUR:

Egenkapital

0

0

0

1 090

1 090

1 090

Fordringer

1

0

0

0

1

1

I alt

I alt

1

1

0

0

0

0

1 090

1 090

1 091

1 091

Likviditetsposition netto pr. 31.12.2008

Likviditetsposition netto pr. 31.12.2008

224

224

82

82

784

784

(1 090)

(1 090)

0

0

Kumuleret likviditetsposition pr. 31.12.2008

Kumuleret likviditetsposition pr. 31.12.2008

224

224

306

306

1 090

1 090

0

0

DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB (UNDER AFVIKLING)

Nedenstående oplysninger vedrører den långivning og lånoptagelse samt de likviditetstransaktioner, der er foretaget af De Europæiske Fællesskaber gennem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling). For yderligere oplysninger henvises til regnskaberne for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling).

7.10.   POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING OG -DÆKNING

Europa-Kommissionen forvalter afviklingen af EKSF's passiver, og EKSF under afvikling kan således ikke optage nye lån med henblik på finansiering. Ny lånoptagelse kan kun foretages med henblik på refinansiering, der skal nedbringe finansieringsudgifterne. Hvad angår transaktioner med likvide midler, anvendes principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning med henblik på at begrænse operationelle risici, modpartsrisici og markedsrisici.

7.11.   MARKEDSRISIKO

EKSF under afvikling er eksponeret for valutakursrisiko i forbindelse med britiske pund. Aktiver og passiver i britiske pund består hovedsagelig af en euromodværdi på 157 mio. i unoterede gældsværdipapirer udstedt af Den Europæiske Investeringsbank til dækning af en misligholdende debitor (se bemærkning 2.4.2). EKSF under afvikling er eksponeret for prisrisiko i forbindelse med gældsværdipapirer på grund af investeringer, der på balancen er klassificeret som disponible for salg.

2.4.2

7.12.   RENTERISIKO

På grund af sine aktiviteter er EKSF under afvikling eksponeret for virkningerne af svingninger i markedsrenterne, både når det gælder dagsværdirisiko og pengestrømsrisiko. Renterisikoen ved låntagning opvejes generelt af de tilsvarende udlån med samme løbetider og betingelser (»back-to-back«-transaktioner). Gældsværdipapirer udstedt med variabel rente eksponerer EKSF under afvikling for renterisiko i forbindelse med pengestrømmen, medens gældsværdipapirer til fast rente eksponerer det for renterisiko i forbindelse med dagsværdi. Obligationer med fast rente repræsenterer ca. 97 % af investeringsporteføljen på balancedatoen (2007: 94 %).

7.13.   KREDITRISIKO

EKSF under afvikling er eksponeret for risikoen for, at en modpart ikke vil være i stand til at betale det fulde beløb ved forfald. Den pågældende operative enhed vil kun kunne indgå aftaler med banker, der er opført på en liste over godkendte banker, og som anvender tilstrækkelige modpartsgrænser. Eksponeringen for kreditrisiko forvaltes gennem regelmæssig analyse af låntagernes evne til at opfylde deres forpligtelser med hensyn til rentebetaling og tilbagebetaling af kapital. Eksponeringen for kreditrisiko forvaltes også ved at opnå kaution samt landegaranti, selskabsgaranti og personlig garanti. 73 % af det samlede udestående beløb er dækket af garantier fra en medlemsstat eller tilsvarende organer (offentlige institutioner eller virksomhedssammenslutninger inden for den offentlige sektor i medlemsstaterne). 20 % af udestående lån er ydet til banker eller er garanteret af banker.

7.14.   LIKVIDITETSRISIKO

Likviditetsrisikoen ved låntagning opvejes generelt af de tilsvarende udlån med samme løbetider og betingelser (»back-to-back«-transaktioner).

Hvad angår aktiver og passiver tilhørende EKSF under afvikling, forvalter Kommissionen likviditetsbehovene på grundlag af et overslag over udbetalinger med 11 års horisont, som fremkommer gennem konsultationer med de ansvarlige tjenester i Kommissionen.

7.15.   DAGSVÆRDI

Den anslåede dagsværdi af långivning og låntagning fastsættes ved anvendelse af en metode til tilbagediskontering af pengestrømmen. Værdipapirer disponible for salg vises til dagspris, hvilket er markedsprisen plus den påløbne rente. Der er ingen finansielle instrumenter angivet til dagsværdi ved anvendelse af en værdiansættelsesteknik, som ikke understøttes af iagttagne markedspriser eller -renter. Den nominelle værdi minus hensættelse for værdiforringelse af gældsposter ved salg, og den nominelle værdi af tilgodehavender fra salg antages at tilnærme sig dagsværdien. Dagsværdien af likvide midler inklusive anfordringskonti og kortfristede indlån (på under tre måneder) er den regnskabsmæssige værdi.

8.   OPLYSNINGER OM AFHÆNGIGE PARTER

Med henblik på at formidle oplysninger, for så vidt angår nøglepersoner i forbindelse med forvaltningen af De Europæiske Fællesskaber, er sådanne personer opdelt i fem kategorier:

| Kategori 1 | : | Kommissionens formand og Domstolens præsident |
| --- | --- | --- |
| Kategori 2 | : | Rådets generalsekretær og Kommissionens næstformænd |
| Kategori 3 | : | Kommissionens medlemmer, og Domstolens dommere og generaladvokater, præsidenten for og medlemmerne af Retten i Første Instans, præsidenten for og medlemmerne af Retten for EU-personalesager, Ombudsmanden og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| Kategori 4 | : | Revisionsrettens formand og medlemmer |
| Kategori 5 | : | Institutionernes og agenturernes højst indplacerede tjenestemænd. |

Kategori 1

Kategori 1

:

Kommissionens formand og Domstolens præsident

Kategori 2

Kategori 2

:

Rådets generalsekretær og Kommissionens næstformænd

Kategori 3

Kategori 3

:

Kommissionens medlemmer, og Domstolens dommere og generaladvokater, præsidenten for og medlemmerne af Retten i Første Instans, præsidenten for og medlemmerne af Retten for EU-personalesager, Ombudsmanden og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Kategori 4

Kategori 4

:

Revisionsrettens formand og medlemmer

Kategori 5

Kategori 5

:

Institutionernes og agenturernes højst indplacerede tjenestemænd.

NØGLEPERSONERNES VEDERLAG

| EUR |
| --- |
| Vederlag (pr. ansat) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundløn (pr. måned) | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | 11 253,14 – 17 697,68 |
| Bolig-/udlandstillæg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Familietillæg: |
| Husstand (% af vederlag) | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 |
| Tillæg for barn, for hvilket der er forsørgerpligt | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 |
| Førskoletillæg | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 |
| Uddannelsestillæg eller | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 |
| Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 |
| Retsformandstillæg | Ikke relevant | Ikke relevant | 500 – 810,74 | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Repræsentationstillæg | 1 418,07 | 0 – 911,38 | 500 – 607,71 | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Årlige rejseomkostninger | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ja |
| Overførsel til medlemsstat: |
| Uddannelsestillæg (7) | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % af vederlag (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % af vederlag uden justeringskoefficient | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % |
| Repræsentationsudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Tiltrædelse af tjenesten: |
| Bosættelsespenge | 48 845,58 | 44 244,20 | 35 395,36 – 39 819,76 | 38 227,00 – 40 704,66 | godtgøres |
| Rejseudgifter, familie | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Flytteudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Udtrædelse af tjenesten: |
| Bosættelsespenge | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | godtgøres |
| Rejseudgifter, familie | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Flytteudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Overgangsydelse (% af vederlag) (8) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | Ikke relevant |
| Sygeforsikring | dækkes | dækkes | dækkes | dækkes | frivillig |
| Pension (% af vederlag inden skat) | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % |
| Indeholdelser: |
| Fællesskabsskat | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Sygesikring (% af vederlag) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Særligt fradrag i vederlag | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % |
| Pensionsfradrag | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | 10,9 % |
| Antal personer pr. 31.12.2008 | 2 | 6 | 92 | 27 | 81 |

EUR

Vederlag (pr. ansat)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundløn (pr. måned)

Grundløn

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

11 253,14 – 17 697,68

Bolig-/udlandstillæg

Bolig-/udlandstillæg

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Familietillæg:

Familietillæg:

Husstand (% af vederlag)

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

Tillæg for barn, for hvilket der er forsørgerpligt

358,96

358,96

358,96

358,96

358,96

Førskoletillæg

87,69

87,69

87,69

87,69

87,69

Uddannelsestillæg eller

243,55

243,55

243,55

243,55

243,55

Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet

487,10

487,10

487,10

487,10

487,10

Retsformandstillæg

Retsformandstillæg

Ikke relevant

Ikke relevant

500 – 810,74

Ikke relevant

Ikke relevant

Repræsentationstillæg

Repræsentationstillæg

1 418,07

0 – 911,38

500 – 607,71

Ikke relevant

Ikke relevant

Årlige rejseomkostninger

Årlige rejseomkostninger

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ja

Overførsel til medlemsstat:

Overførsel til medlemsstat:

Uddannelsestillæg (7)

7

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

% af vederlag (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% af vederlag uden justeringskoefficient

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

Repræsentationsudgifter

Repræsentationsudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Ikke relevant

Ikke relevant

Tiltrædelse af tjenesten:

Tiltrædelse af tjenesten:

Bosættelsespenge

48 845,58

44 244,20

35 395,36 – 39 819,76

38 227,00 – 40 704,66

godtgøres

Rejseudgifter, familie

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Flytteudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Udtrædelse af tjenesten:

Udtrædelse af tjenesten:

Bosættelsespenge

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

godtgøres

Rejseudgifter, familie

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Flytteudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Overgangsydelse (% af vederlag) (8)

8

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

Ikke relevant

Sygeforsikring

dækkes

dækkes

dækkes

dækkes

frivillig

Pension (% af vederlag inden skat)

Pension

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

Indeholdelser:

Indeholdelser:

Fællesskabsskat

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Sygesikring (% af vederlag)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Særligt fradrag i vederlag

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

Pensionsfradrag

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

10,9 %

Antal personer pr. 31.12.2008

Antal personer pr. 31.12.2008

2

2

6

6

92

92

27

27

81

81

9.   BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDATOEN

På tidspunktet for godkendelsen af dette regnskab konstaterede Kommissionens regnskabsfører ingen væsentlige elementer, ligesom han ikke fik meddelelse om nogen væsentlige elementer, som nødvendiggør opførelse under dette punkt. Årsregnskaberne og tilknyttede bemærkninger blev udarbejdet ved anvendelse af de senest foreliggende oplysninger, hvilket fremgår af ovenstående oplysninger.

10.   KONSOLIDEREDE ENHEDER

A.   KONTROLLEREDE ENHEDER

1.   Institutioner og rådgivende organer

Regionsudvalget

Rådet for Den Europæiske Union

De Europæiske Fællesskabers Domstol

Europa-Kommissionen

Den Europæiske Revisionsret

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Den Europæiske Ombudsmand

Europa-Parlamentet

2.   Fællesskabsagenturer

Det Europæiske Genopbygningsagentur (9)

9

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

Europæisk Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

Det Europæiske Miljøagentur

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

Det Europæiske Lægemiddelagentur

Det Europæiske Kemikalieagentur (10)

10

»Fusion for Energy« (Det Europæiske Fællesforetagende for Iter og Fusionsenergiudvikling) (10)

10

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)

Det Europæiske Jernbaneagentur

EF-Sortsmyndigheden

EF-Fiskerikontrolagenturet

3.   Forvaltningsorganer

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere

Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet (10)

10

4.   Andre kontrollerede enheder

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling)

Eurojust (11)

11

Det Europæiske Politiakademi (CEPOL) (11)

11

B.   FÆLLESFORETAGENDER

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for Iter (interesseandel/stemmeret: 48,5 %)

Fællesforetagendet Sesar (interesseandel/stemmeret: 91,73 %/ 65 %)

Fællesforetagendet Galileo under afvikling (interesseandel/stemmeret: 91,6 %/49,3 %)

C.   ANDRE PARTNERE

Den Europæiske Investeringsfond (EIF) (interesseandel/stemmeret: 27,43 %)

11.   IKKE-KONSOLIDEREDE ENHEDER

Selv om Fællesskaberne forvalter de nedenstående enheders aktiver, opfylder de ikke de nødvendige krav for at blive konsolideret, og de er derfor ikke medtaget i De Europæiske Fællesskabers regnskaber.

11.1.   DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND (EUF)

Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er hovedinstrumentet for Fællesskabets bistand til udviklingssamarbejde i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og i de oversøiske lande og territorier (OLT). Fonden blev oprettet med Rom-traktaten fra 1957 med henblik på at yde tekniske og finansiel bistand, i første omgang til afrikanske lande, som på det tidspunkt stadig var koloniseret og for nogles vedkommende havde historiske bånd til nogle medlemsstater.

Hver fond indgås for et tidsrum af ca. fem år. Siden indgåelsen af den første partnerskabsaftale i 1964 (Yaoundé I-konventionen) har EUF-perioderne i reglen fulgt perioderne for Yaoundé- og Lomé-partnerskabsaftalerne. Den 9. EUF udløb, da den 10. EUF trådte i kraft den 1. juli 2008.

EUF finansieres ikke over Fællesskabernes budget, men ved direkte bidrag fra medlemsstaterne, som fastsættes ved forhandling. Det beløb, en medlemsstat betaler, er bl.a. baseret på dens BNI og på dens historiske forbindelser med de pågældende AVS-stater og OLT-stater. Kommissionen og EIB forvalter EUF's midler.

EUF styres af fondens egen finansforordning (EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1), som fastslår, at dens årsregnskab skal udarbejdes separat fra Fællesskabernes årsregnskab. EUF er undergivet ekstern kontrol fra Revisionsrettens og Europa-Parlamentets side. Den 8., 9. og 10. EUF's balance og resultatopgørelse vises til orientering.

Balance – 8., 9. og 10. EUF

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Omsætningsaktiver: |
| Tilgodehavender | 17 | 8 |
| Forfinansiering, netto | 918 | 957 |
| Andre omsætningsaktiver | (6) | (3) |
| Likvide beholdninger | 290 | 388 |
| Aktiver i alt | 1 219 | 1 350 |
| Løbende gæld: |
| Gældsposter | (702) | (704) |
| Passiver i alt | (702) | (704) |
| Nettoaktiver | 517 | 646 |
| Midler og reserver |
| Opkrævede fondsmidler | 17 079 | 25 019 |
| Regnskabsårets resultat | (3 030) | (3 256) |
| Resultat fremført fra tidligere regnskabsår | (15 784) | (22 411) |
| Andre reserver | 2 252 | 1 294 |
| Nettoaktiver | 517 | 646 |

(mio. EUR)

31.12.2008

31.12.2007

Omsætningsaktiver:

Omsætningsaktiver:

Tilgodehavender

17

8

Forfinansiering, netto

918

957

Andre omsætningsaktiver

(6)

(3)

Likvide beholdninger

290

388

Aktiver i alt

Aktiver i alt

1 219

1 219

1 350

1 350

Løbende gæld:

Løbende gæld:

Gældsposter

(702)

(704)

Passiver i alt

Passiver i alt

(702)

(702)

(704)

(704)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

517

517

646

646

Midler og reserver

Midler og reserver

Opkrævede fondsmidler

17 079

25 019

Regnskabsårets resultat

(3 030)

(3 256)

Resultat fremført fra tidligere regnskabsår

(15 784)

(22 411)

Andre reserver

2 252

1 294

Nettoaktiver

Nettoaktiver

517

517

646

646

Resultatopgørelse – 8., 9. og 10. EUF

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Samlede indtægter | 23 | 0 |
| Driftsudgifter |
| Driftsudgifter |
| Programstøtte | 416 | 638 |
| Makroøkonomisk støtte | 344 | 427 |
| Sektorpolitik | 1 387 | 1 149 |
| Interne AVS-projekter | 517 | 382 |
| Rentegodtgørelser | 2 | 1 |
| Katastrofebistand | 188 | 155 |
| Bistand til flygtninge | 6 | (6) |
| Risikokapital | 17 | 58 |
| STABEX | 25 | 98 |
| Sysmin | 5 | 32 |
| Andre støtteprogrammer fra tidligere EUF | 19 | 5 |
| Strukturtilpasninger | 0 | (6) |
| Gældslettelse | (1) | 180 |
| Udligning af eksportindtægter | 42 | 84 |
| Institutionel støtte | 35 | 30 |
| Congofonden | 2 | 17 |
| Driftsudgifter i alt | 3 004 | 3 244 |
| Administrationsudgifter og finansielle udgifter | 58 | 31 |
| Overskud/(underskud) på driften | (3 039) | (3 275) |
| Ikke-driftsmæssige aktiviteter |
| Finansielle indtægter | 13 | 19 |
| Værdiforringelsestab på tilgodehavender | (4) | 0 |
| Overskud/(underskud) fra ikke-driftsmæssige aktiviteter | 9 | 19 |
| Årets resultat | (3 030) | (3 256) |

(mio. EUR)

2008

2007

Samlede indtægter

Samlede indtægter

23

23

0

0

Driftsudgifter

Driftsudgifter

Driftsudgifter

Driftsudgifter

Programstøtte

416

638

Makroøkonomisk støtte

344

427

Sektorpolitik

1 387

1 149

Interne AVS-projekter

517

382

Rentegodtgørelser

2

1

Katastrofebistand

188

155

Bistand til flygtninge

6

(6)

Risikokapital

17

58

STABEX

25

98

Sysmin

5

32

Andre støtteprogrammer fra tidligere EUF

19

5

Strukturtilpasninger

0

(6)

Gældslettelse

(1)

180

Udligning af eksportindtægter

42

84

Institutionel støtte

35

30

Congofonden

2

17

Driftsudgifter i alt

Driftsudgifter i alt

3 004

3 004

3 244

3 244

Administrationsudgifter og finansielle udgifter

Administrationsudgifter og finansielle udgifter

58

58

31

31

Overskud/(underskud) på driften

Overskud/(underskud) på driften

(3 039)

(3 039)

(3 275)

(3 275)

Ikke-driftsmæssige aktiviteter

Ikke-driftsmæssige aktiviteter

Finansielle indtægter

13

19

Værdiforringelsestab på tilgodehavender

(4)

0

Overskud/(underskud) fra ikke-driftsmæssige aktiviteter

Overskud/(underskud) fra ikke-driftsmæssige aktiviteter

9

9

19

19

Årets resultat

Årets resultat

(3 030)

(3 030)

(3 256)

(3 256)

11.2.   SYGEFORSIKRINGSORDNINGEN

Sygeforsikringsordningen er en forsikringsordning for de ansatte ved de forskellige fællesskabsorganer. Midlerne tilhører ordningen og kontrolleres ikke af De Europæiske Fællesskaber, selv om de finansielle aktiver forvaltes af Kommissionen. Ordningen finansieres gennem bidrag fra medlemmerne (de ansatte) og fra arbejdsgiverne (institutioner/agenturer/organer). Eventuelt overskud forbliver inden for ordningen.

Ordningen har fire separate enheder – hovedenheden dækker de ansatte ved institutionerne og De Europæiske Fællesskabers agenturer, og de tre mindre enheder dækker ansatte ved Det Europæiske Universitet i Firenze, Europaskolerne og ansatte, der arbejder uden for EU, såsom personale ved EU-delegationerne. Ordningens samlede aktiver pr. 31. december 2008 udgjorde 288 mio. EUR (2007: 287 mio. EUR).

DEL II

KONSOLIDERET BERETNING OM GENNEMFØRELSEN AF DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS BUDGET OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

INDHOLDSFORTEGNELSE

| A. | Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen: |
| --- | --- |

A.

Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen:

| 1. | Resultatet af budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

1.

Resultatet af budgetgennemførelsen

| 2. | Sammenligning mellem budget og faktiske beløb |
| --- | --- |

2.

Sammenligning mellem budget og faktiske beløb

Indtægter:

Indtægter:

| 3. | Konsolideret oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter) |
| --- | --- |

3.

Konsolideret oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter)

Udgifter:

Udgifter:

| 4. | Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter den finansielle ramme |
| --- | --- |

4.

Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter den finansielle ramme

| 5. | Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter den finansielle ramme |
| --- | --- |

5.

Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter den finansielle ramme

| 6. | Gennemførelse af betalingsbevillinger efter den finansielle ramme |
| --- | --- |

6.

Gennemførelse af betalingsbevillinger efter den finansielle ramme

| 7. | Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter den finansielle ramme |
| --- | --- |

7.

Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter den finansielle ramme

| 8. | Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter den finansielle ramme |
| --- | --- |

8.

Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter den finansielle ramme

| 9. | Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

9.

Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter politikområde

| 10. | Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

10.

Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter politikområde

| 11. | Gennemførelse af betalingsbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

11.

Gennemførelse af betalingsbevillinger efter politikområde

| 12. | Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter politikområde |
| --- | --- |

12.

Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter politikområde

| 13. | Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter politikområde |
| --- | --- |

13.

Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter politikområde

Institutioner:

Institutioner:

| 14. | Konsolideret oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter) efter institution |
| --- | --- |

14.

Konsolideret oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter) efter institution

| 15. | Gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillinger efter institution |
| --- | --- |

15.

Gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillinger efter institution

Agenturer:

Agenturer:

| 16. | Agenturernes indtægter: budgetoverslag, fordringer og inkasserede beløb |
| --- | --- |

16.

Agenturernes indtægter: budgetoverslag, fordringer og inkasserede beløb

| 17. | Forpligtelses- og betalingsbevillinger efter agentur |
| --- | --- |

17.

Forpligtelses- og betalingsbevillinger efter agentur

| 18. | Resultatet af budgetgennemførelsen inklusive agenturer |
| --- | --- |

18.

Resultatet af budgetgennemførelsen inklusive agenturer

| B. | Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

B.

Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen

| 1. | Budgetprincipper, -strukturer og -bevillinger |
| --- | --- |

1.

Budgetprincipper, -strukturer og -bevillinger

| 2. | Forklaring til beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

2.

Forklaring til beretning om budgetgennemførelsen

AFDELING A: KONSOLIDERET BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN (12)

12

RESULTATET AF BUDGETGENNEMFØRELSEN

1.   RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF 2008-BUDGETTET

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EFTA-EØS | De Europæiske Fællesskaber | I alt 2008 | I alt 2007 |
| Regnskabsårets indtægter | 199 | 121 385 | 121 584 | 117 563 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (184) | (115 366) | (115 550) | (113 028) |
| Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N+1 | 0 | (3 912) | (3 912) | (3 114) |
| EFTA-bevillinger fremført fra regnskabsåret N–1 | (2) | 0 | (2) | (2) |
| Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N–1 | 1 | 187 | 188 | 246 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | 0 | (498) | (498) | (123) |
| Resultat af budgetgennemførelsen | 14 | 1 796 | 1 810 | 1 542 |

(mio. EUR)

EFTA-EØS

De Europæiske Fællesskaber

I alt 2008

I alt 2007

Regnskabsårets indtægter

199

121 385

121 584

121 584

117 563

117 563

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(184)

(115 366)

(115 550)

(115 550)

(113 028)

(113 028)

Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N+1

0

(3 912)

(3 912)

(3 912)

(3 114)

(3 114)

EFTA-bevillinger fremført fra regnskabsåret N–1

(2)

0

(2)

(2)

(2)

(2)

Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N–1

1

187

188

188

246

246

Valutakursforskelle i regnskabsåret

0

(498)

(498)

(498)

(123)

(123)

Resultat af budgetgennemførelsen

Resultat af budgetgennemførelsen

14

14

1 796

1 796

1 810

1 810

1 542

1 542

De Europæiske Fællesskabers budgetoverskud tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning fra de beløb, medlemsstaterne skal betale det pågældende år.

2.   SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB

INDTÆGTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| Afsnit | Oprindeligt budget | Endeligt budget | Fastlagte fordringer | Indtægter | Forskel endelig-faktisk | % af budget indbetalt | Udestående |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Egne indtægter | 118 922 | 108 323 | 110 008 | 108 649 | – 326 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Overskud, saldi og tilpasninger | 126 | 4 160 | 4 174 | 4 174 | –14 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer | 1 029 | 1 029 | 984 | 977 | 52 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration | 81 | 81 | 443 | 353 | – 272 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Bidrag og refusion i forbindelse med EF-aftaler og -programmer | 10 | 356 | 5 967 | 5 564 | –5 208 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Morarenter og bøder | 123 | 1 766 | 11 733 | 1 794 | –28 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Lånoptagelse og långivning | 26 | 26 | 61 | 34 | –8 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Diverse indtægter | 30 | 30 | 71 | 39 | –9 | 129,19 % | 32 |
| I alt | 120 347 | 115 771 | 133 441 | 121 584 | –5 813 | 105,02 % | 11 856 |

(mio. EUR)

Afsnit

Oprindeligt budget

Endeligt budget

Fastlagte fordringer

Indtægter

Forskel endelig-faktisk

% af budget indbetalt

Udestående

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Egne indtægter

118 922

108 323

110 008

108 649

– 326

100,30 %

1 358

3.

Overskud, saldi og tilpasninger

126

4 160

4 174

4 174

–14

100,34 %

0

4.

Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer

1 029

1 029

984

977

52

94,96 %

7

5.

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

81

81

443

353

– 272

435,29 %

90

6.

Bidrag og refusion i forbindelse med EF-aftaler og -programmer

10

356

5 967

5 564

–5 208

1 562,84 %

403

7.

Morarenter og bøder

123

1 766

11 733

1 794

–28

101,61 %

9 938

8.

Lånoptagelse og långivning

26

26

61

34

–8

130,07 %

27

9.

Diverse indtægter

30

30

71

39

–9

129,19 %

32

I alt

I alt

120 347

120 347

115 771

115 771

133 441

133 441

121 584

121 584

–5 813

–5 813

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

UDGIFTER – EFTER DEN FINANSIELLE RAMME

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Oprindeligt budget | Endeligt budget (13) | Gennemførte betalinger | Forskel endelig-faktisk | % | Bevillinger fremført til 2009 | Annullerede bevillinger |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Bæredygtig udvikling | 50 324 | 47 743 | 45 611 | 2 132 | 95,53 % | 1 431 | 701 |
| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 53 177 | 59 431 | 54 813 | 4 619 | 92,23 % | 4 361 | 258 |
| 3. | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 241 | 1 533 | 1 311 | 223 | 85,48 % | 91 | 131 |
| 4. | EU som global partner | 8 113 | 8 252 | 7 311 | 941 | 88,60 % | 527 | 414 |
| 5. | Administration | 7 284 | 8 494 | 7 292 | 1 201 | 85,86 % | 922 | 279 |
| 6. | Kompensationer | 207 | 207 | 207 | 0 | 100,00 % | 0 | 0 |
| I alt | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Oprindeligt budget

Endeligt budget (13)

13

Gennemførte betalinger

Forskel endelig-faktisk

%

Bevillinger fremført til 2009

Annullerede bevillinger

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Bæredygtig udvikling

50 324

47 743

45 611

2 132

95,53 %

1 431

701

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

53 177

59 431

54 813

4 619

92,23 %

4 361

258

3.

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 241

1 533

1 311

223

85,48 %

91

131

4.

EU som global partner

8 113

8 252

7 311

941

88,60 %

527

414

5.

Administration

7 284

8 494

7 292

1 201

85,86 %

922

279

6.

Kompensationer

207

207

207

0

100,00 %

0

0

I alt

I alt

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

UDGIFTER – EFTER POLITIKOMRÅDE

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Oprindeligt budget | Endeligt budget (14) | Gennemførte betalinger | Forskel endelig-faktisk | % | Fremførte bevillinger | Annullerede bevillinger |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 414 | 358 | 286 | 72 | 79,85 % | 18 | 55 |
| 02 | Erhvervspolitik | 533 | 603 | 477 | 126 | 79,14 % | 64 | 61 |
| 03 | Konkurrence | 79 | 104 | 87 | 16 | 84,45 % | 14 | 2 |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 11 137 | 9 415 | 9 092 | 323 | 96,57 % | 26 | 297 |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 52 459 | 58 508 | 53 803 | 4 705 | 91,96 % | 4 500 | 205 |
| 06 | Energi og transport | 1 910 | 2 169 | 1 785 | 384 | 82,29 % | 127 | 257 |
| 07 | Miljø | 298 | 319 | 264 | 55 | 82,67 % | 26 | 30 |
| 08 | Forskning | 4 112 | 5 146 | 4 439 | 708 | 86,24 % | 686 | 22 |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 1 549 | 1 890 | 1 708 | 181 | 90,41 % | 171 | 11 |
| 10 | Direkte forskning | 372 | 672 | 389 | 282 | 57,98 % | 269 | 13 |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | 846 | 932 | 879 | 53 | 94,35 % | 8 | 44 |
| 12 | Det indre marked | 61 | 69 | 58 | 11 | 84,35 % | 8 | 3 |
| 13 | Regionalpolitik | 30 655 | 27 891 | 27 674 | 217 | 99,22 % | 195 | 22 |
| 14 | Beskatning og toldunion | 108 | 121 | 105 | 16 | 87,01 % | 10 | 5 |
| 15 | Uddannelse og kultur | 1 345 | 1 555 | 1 378 | 177 | 88,62 % | 147 | 30 |
| 16 | Kommunikation | 197 | 224 | 186 | 38 | 83,23 % | 18 | 19 |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 501 | 604 | 515 | 89 | 85,32 % | 38 | 50 |
| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 589 | 550 | 445 | 105 | 80,88 % | 20 | 85 |
| 19 | Eksterne forbindelser | 3 338 | 3 604 | 3 449 | 155 | 95,71 % | 72 | 83 |
| 20 | Handel | 77 | 85 | 75 | 10 | 88,35 % | 7 | 3 |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | 1 179 | 1 401 | 1 229 | 172 | 87,74 % | 119 | 53 |
| 22 | Udvidelse | 1 832 | 1 642 | 1 555 | 88 | 94,65 % | 58 | 30 |
| 23 | Humanitær bistand | 773 | 904 | 895 | 9 | 99,06 % | 7 | 2 |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 70 | 76 | 63 | 13 | 82,42 % | 6 | 8 |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning | 178 | 201 | 177 | 24 | 88,05 % | 21 | 3 |
| 26 | Kommissionens administration | 972 | 1 182 | 971 | 211 | 82,17 % | 171 | 40 |
| 27 | Budget | 275 | 284 | 263 | 20 | 92,84 % | 12 | 9 |
| 28 | Revision | 10 | 12 | 10 | 1 | 89,25 % | 1 | 0 |
| 29 | Statistik | 107 | 130 | 110 | 21 | 84,07 % | 15 | 6 |
| 30 | Pension | 1 087 | 1 081 | 1 049 | 31 | 97,13 % | 0 | 31 |
| 31 | Sprogtjenester | 368 | 462 | 410 | 52 | 88,75 % | 47 | 5 |
| 40 | Reserver | 239 | 171 | 0 | 171 | 0,00 % | 0 | 171 |
| 90 | Andre institutioner | 2 674 | 3 298 | 2 717 | 581 | 82,38 % | 453 | 128 |
| I alt | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

(mio. EUR)

Politikområde

Oprindeligt budget

Endeligt budget (14)

14

Gennemførte betalinger

Forskel endelig-faktisk

%

Fremførte bevillinger

Annullerede bevillinger

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Økonomiske og finansielle anliggender

414

358

286

72

79,85 %

18

55

02

Erhvervspolitik

533

603

477

126

79,14 %

64

61

03

Konkurrence

79

104

87

16

84,45 %

14

2

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 137

9 415

9 092

323

96,57 %

26

297

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

52 459

58 508

53 803

4 705

91,96 %

4 500

205

06

Energi og transport

1 910

2 169

1 785

384

82,29 %

127

257

07

Miljø

298

319

264

55

82,67 %

26

30

08

Forskning

4 112

5 146

4 439

708

86,24 %

686

22

09

Informationssamfundet og medier

1 549

1 890

1 708

181

90,41 %

171

11

10

Direkte forskning

372

672

389

282

57,98 %

269

13

11

Fiskeri og maritime anliggender

846

932

879

53

94,35 %

8

44

12

Det indre marked

61

69

58

11

84,35 %

8

3

13

Regionalpolitik

30 655

27 891

27 674

217

99,22 %

195

22

14

Beskatning og toldunion

108

121

105

16

87,01 %

10

5

15

Uddannelse og kultur

1 345

1 555

1 378

177

88,62 %

147

30

16

Kommunikation

197

224

186

38

83,23 %

18

19

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

501

604

515

89

85,32 %

38

50

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

589

550

445

105

80,88 %

20

85

19

Eksterne forbindelser

3 338

3 604

3 449

155

95,71 %

72

83

20

Handel

77

85

75

10

88,35 %

7

3

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 179

1 401

1 229

172

87,74 %

119

53

22

Udvidelse

1 832

1 642

1 555

88

94,65 %

58

30

23

Humanitær bistand

773

904

895

9

99,06 %

7

2

24

Bekæmpelse af svig

70

76

63

13

82,42 %

6

8

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

178

201

177

24

88,05 %

21

3

26

Kommissionens administration

972

1 182

971

211

82,17 %

171

40

27

Budget

275

284

263

20

92,84 %

12

9

28

Revision

10

12

10

1

89,25 %

1

0

29

Statistik

107

130

110

21

84,07 %

15

6

30

Pension

1 087

1 081

1 049

31

97,13 %

0

31

31

Sprogtjenester

368

462

410

52

88,75 %

47

5

40

Reserver

239

171

0

171

0,00 %

0

171

90

Andre institutioner

2 674

3 298

2 717

581

82,38 %

453

128

I alt

I alt

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

3.   OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET (INDTÆGTER) FOR REGNSKABSÅRET 2008

| (mio. EUR) |
| --- |
| Afsnit | Overskudsfordeling | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 1. | Egne indtægter | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Overskud, saldi og tilpasninger | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer | 1 029 | 1 029 | 975 | 9 | 984 | 970 | 7 | 977 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration | 81 | 81 | 359 | 83 | 443 | 330 | 23 | 353 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Bidrag og refusion i forbindelse med EF-aftaler og -programmer | 10 | 356 | 5 760 | 207 | 5 967 | 5 467 | 96 | 5 564 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Morarenter og bøder | 123 | 1 766 | 3 284 | 8 449 | 11 733 | 146 | 1 648 | 1 794 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Lånoptagelse og långivning | 26 | 26 | 61 | 0 | 61 | 34 | 0 | 34 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Diverse indtægter | 30 | 30 | 30 | 41 | 71 | 26 | 13 | 39 | 129,19 % | 32 |
| I alt | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

(mio. EUR)

Afsnit

Overskudsfordeling

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

1.

Egne indtægter

118 922

108 323

108 593

1 415

110 008

107 313

1 336

108 649

100,30 %

1 358

3.

Overskud, saldi og tilpasninger

126

4 160

4 175

0

4 174

4 174

0

4 174

100,34 %

0

4.

Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer

1 029

1 029

975

9

984

970

7

977

94,96 %

7

5.

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

81

81

359

83

443

330

23

353

435,29 %

90

6.

Bidrag og refusion i forbindelse med EF-aftaler og -programmer

10

356

5 760

207

5 967

5 467

96

5 564

1 562,84 %

403

7.

Morarenter og bøder

123

1 766

3 284

8 449

11 733

146

1 648

1 794

101,61 %

9 938

8.

Lånoptagelse og långivning

26

26

61

0

61

34

0

34

130,07 %

27

9.

Diverse indtægter

30

30

30

41

71

26

13

39

129,19 %

32

I alt

I alt

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

Specifikation afsnit 1: Egne indtægter

| Kapitel | Overskudsfordeling | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 10. | Landbrugsafgifter | 1 683 | 1 283 | 1 237 | 390 | 1 628 | 887 | 390 | 1 278 | 99,59 % | 350 |
| 11. | Sukkerafgifter | 633 | 708 | 708 | 28 | 736 | 680 | 28 | 708 | 100,01 % | 28 |
| 12. | Told | 16 432 | 14 946 | 15 289 | 989 | 16 278 | 14 380 | 918 | 15 297 | 102,35 % | 980 |
| 13. | Moms | 19 096 | 18 097 | 17 964 | 2 | 17 966 | 17 966 | 0 | 17 966 | 99,28 % | 0 |
| 14. | BNI | 81 078 | 73 290 | 73 008 | 7 | 73 015 | 73 015 | 0 | 73 015 | 99,62 % | 0 |
| 15. | Korrektion af budgetuligevægte | 0 | 0 | 387 | –2 | 385 | 385 | 0 | 385 | | 0 |
| I alt | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |

Kapitel

Overskudsfordeling

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

10.

Landbrugsafgifter

1 683

1 283

1 237

390

1 628

887

390

1 278

99,59 %

350

11.

Sukkerafgifter

633

708

708

28

736

680

28

708

100,01 %

28

12.

Told

16 432

14 946

15 289

989

16 278

14 380

918

15 297

102,35 %

980

13.

Moms

19 096

18 097

17 964

2

17 966

17 966

0

17 966

99,28 %

0

14.

BNI

81 078

73 290

73 008

7

73 015

73 015

0

73 015

99,62 %

0

15.

Korrektion af budgetuligevægte

0

0

387

–2

385

385

0

385

0

I alt

I alt

118 922

118 922

108 323

108 323

108 593

108 593

1 415

1 415

110 008

110 008

107 313

107 313

1 336

1 336

108 649

108 649

100,30 %

100,30 %

1 358

1 358

Specifikation afsnit 3: Disponible overskud

| Kapitel | Overskudsfordeling | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 30. | Overskud fra foregående regnskabsår | 126 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 100,00 % | 0 |
| 31. | Overskud moms | 0 | 1 043 | 1 042 | 0 | 1 041 | 1 041 | 0 | 1 041 | 99,88 % | 0 |
| 32. | Overskud BNI | 0 | 1 463 | 1 462 | 0 | 1 462 | 1 462 | 0 | 1 462 | 99,97 % | 0 |
| 34. | Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | | 0 |
| 35. | Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige | 0 | 0 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | | 0 |
| I alt | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |

Kapitel

Overskudsfordeling

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

30.

Overskud fra foregående regnskabsår

126

1 655

1 655

0

1 655

1 655

0

1 655

100,00 %

0

31.

Overskud moms

0

1 043

1 042

0

1 041

1 041

0

1 041

99,88 %

0

32.

Overskud BNI

0

1 463

1 462

0

1 462

1 462

0

1 462

99,97 %

0

34.

Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker

0

0

1

0

1

1

0

1

0

35.

Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige

0

0

15

0

15

15

0

15

0

I alt

I alt

126

126

4 160

4 160

4 175

4 175

0

0

4 174

4 174

4 174

4 174

0

0

4 174

4 174

100,34 %

100,34 %

0

0

4.   FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER DEN FINANSIELLE RAMME

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Godkendte bevillinger | Ændringer (overførsler og ÆB) | Fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt | Godkendte bevillinger | Ændringer (overførsler og ÆB) | Fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter | Tillægs-bevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1. | Bæredygtig vækst | 57 964 | 378 | 133 | 1 405 | 1 537 | 59 879 | 50 324 | –4 571 | 183 | 1 807 | 1 990 | 47 743 |
| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 55 041 | 524 | 1 363 | 6 110 | 7 473 | 63 038 | 53 177 | 130 | 47 | 6 077 | 6 124 | 59 431 |
| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 343 | 283 | 2 | 95 | 96 | 1 722 | 1 241 | 81 | 93 | 118 | 211 | 1 533 |
| 4. | EU som global partner | 7 311 | 240 | 102 | 320 | 422 | 7 973 | 8 113 | – 212 | 83 | 268 | 351 | 8 252 |
| 5. | Administration | 7 284 | –5 | 119 | 397 | 516 | 7 795 | 7 284 | –3 | 786 | 426 | 1 212 | 8 494 |
| 6. | Kompensationer | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 |
| I alt | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Godkendte bevillinger

Ændringer (overførsler og ÆB)

Fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

Godkendte bevillinger

Ændringer (overførsler og ÆB)

Fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter

Tillægs-bevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1.

Bæredygtig vækst

57 964

378

133

1 405

1 537

59 879

50 324

–4 571

183

1 807

1 990

47 743

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

55 041

524

1 363

6 110

7 473

63 038

53 177

130

47

6 077

6 124

59 431

3.

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 343

283

2

95

96

1 722

1 241

81

93

118

211

1 533

4.

EU som global partner

7 311

240

102

320

422

7 973

8 113

– 212

83

268

351

8 252

5.

Administration

7 284

–5

119

397

516

7 795

7 284

–3

786

426

1 212

8 494

6.

Kompensationer

207

0

0

0

0

207

207

0

0

0

0

207

I alt

I alt

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

5.   GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER EFTER DEN FINANSIELLE RAMME

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Godkendte forpligtelses-bevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2009 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formåls-bestemte indtægter | I alt | % | Formåls-bestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Bæredygtig vækst | 59 879 | 57 779 | 133 | 603 | 58 514 | 97,72 % | 801 | 19 | 820 | 1,37 % | 544 | 0 | 1 | 545 | 0,91 % |
| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 63 038 | 55 405 | 1 363 | 2 539 | 59 307 | 94,08 % | 3 571 | 0 | 3 571 | 5,67 % | 160 | 0 | 0 | 160 | 0,25 % |
| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 722 | 1 520 | 2 | 44 | 1 565 | 90,90 % | 51 | 83 | 133 | 7,74 % | 23 | 0 | 0 | 23 | 1,36 % |
| 4 | EU som global partner | 7 973 | 7 255 | 102 | 155 | 7 513 | 94,23 % | 165 | 271 | 435 | 5,46 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 0,32 % |
| 5 | Administration | 7 795 | 7 096 | 119 | 212 | 7 427 | 95,27 % | 183 | 8 | 191 | 2,45 % | 175 | 0 | 3 | 177 | 2,28 % |
| 6 | Kompensationer | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| I alt | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Godkendte forpligtelses-bevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2009

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formåls-bestemte indtægter

I alt

%

Formåls-bestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Bæredygtig vækst

59 879

57 779

133

603

58 514

97,72 %

801

19

820

1,37 %

544

0

1

545

0,91 %

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

63 038

55 405

1 363

2 539

59 307

94,08 %

3 571

0

3 571

5,67 %

160

0

0

160

0,25 %

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 722

1 520

2

44

1 565

90,90 %

51

83

133

7,74 %

23

0

0

23

1,36 %

4

EU som global partner

7 973

7 255

102

155

7 513

94,23 %

165

271

435

5,46 %

25

0

0

25

0,32 %

5

Administration

7 795

7 096

119

212

7 427

95,27 %

183

8

191

2,45 %

175

0

3

177

2,28 %

6

Kompensationer

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

I alt

I alt

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

6.   GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER EFTER DEN FINANSIELLE RAMME

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Godkendte betalings-bevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2009 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Formåls-bestemte indtægter | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16=15/1 |
| 1 | Bæredygtig vækst | 47 743 | 44 912 | 147 | 553 | 45 611 | 95,53 % | 148 | 33 | 1 250 | 1 431 | 3,00 % | 661 | 36 | 4 | 701 | 1,47 % |
| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 59 431 | 52 230 | 37 | 2 546 | 54 813 | 92,23 % | 45 | 784 | 3 532 | 4 361 | 7,34 % | 248 | 10 | 0 | 258 | 0,43 % |
| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 533 | 1 203 | 59 | 49 | 1 311 | 85,48 % | 9 | 13 | 69 | 91 | 5,96 % | 97 | 34 | 1 | 131 | 8,56 % |
| 4 | EU som global partner | 8 252 | 7 125 | 65 | 120 | 7 311 | 88,60 % | 55 | 325 | 147 | 527 | 6,39 % | 396 | 18 | 0 | 414 | 5,01 % |
| 5 | Administration | 8 494 | 6 399 | 686 | 207 | 7 292 | 85,86 % | 694 | 12 | 217 | 922 | 10,86 % | 176 | 100 | 3 | 279 | 3,28 % |
| 6 | Kompensationer | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| I alt | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Godkendte betalings-bevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2009

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Formåls-bestemte indtægter

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16=15/1

1

Bæredygtig vækst

47 743

44 912

147

553

45 611

95,53 %

148

33

1 250

1 431

3,00 %

661

36

4

701

1,47 %

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

59 431

52 230

37

2 546

54 813

92,23 %

45

784

3 532

4 361

7,34 %

248

10

0

258

0,43 %

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 533

1 203

59

49

1 311

85,48 %

9

13

69

91

5,96 %

97

34

1

131

8,56 %

4

EU som global partner

8 252

7 125

65

120

7 311

88,60 %

55

325

147

527

6,39 %

396

18

0

414

5,01 %

5

Administration

8 494

6 399

686

207

7 292

85,86 %

694

12

217

922

10,86 %

176

100

3

279

3,28 %

6

Kompensationer

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

I alt

I alt

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

7.   BEVÆGELSER I UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER DEN FINANSIELLE RAMME

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår | Regnskabsårets forpligtelser | |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår | Frigørelser/opskrivninger/annulleringer | Betalinger | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Forpligtelser indgået i regnskabsåret | Betalinger | Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt |
| 1 | Bæredygtig vækst | 107 519 | – 614 | –41 378 | 65 526 | 58 514 | –4 233 | –6 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 9 905 | – 274 | –5 650 | 3 982 | 59 307 | –49 163 | 0 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 353 | –77 | – 477 | 800 | 1 565 | – 834 | 0 | 732 | 1 531 |
| 4 | EU som global partner | 19 250 | – 610 | –5 636 | 13 003 | 7 513 | –1 675 | –2 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Administration | 713 | –99 | – 583 | 31 | 7 427 | –6 709 | –1 | 717 | 747 |
| 6 | Kompensationer | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | – 207 | 0 | 0 | 0 |
| I alt | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

(mio. EUR)

(mio. EUR)

Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår

Regnskabsårets forpligtelser

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår

Frigørelser/opskrivninger/annulleringer

Betalinger

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Forpligtelser indgået i regnskabsåret

Betalinger

Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt

1

Bæredygtig vækst

107 519

– 614

–41 378

65 526

58 514

–4 233

–6

54 275

119 802

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

9 905

– 274

–5 650

3 982

59 307

–49 163

0

10 144

14 125

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 353

–77

– 477

800

1 565

– 834

0

732

1 531

4

EU som global partner

19 250

– 610

–5 636

13 003

7 513

–1 675

–2

5 836

18 840

5

Administration

713

–99

– 583

31

7 427

–6 709

–1

717

747

6

Kompensationer

0

0

0

0

207

– 207

0

0

0

I alt

I alt

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

8.   OVERSIGT OVER UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER FORPLIGTELSENS OPRINDELSESÅR EFTER DEN FINANSIELLE RAMME

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | I alt |
| 1 | Bæredygtig vækst | 666 | 527 | 1 045 | 2 113 | 5 461 | 25 078 | 30 637 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 95 | 36 | 41 | 65 | 205 | 2 545 | 995 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 10 | 12 | 23 | 61 | 92 | 167 | 435 | 732 | 1 531 |
| 4 | EU som global partner | 933 | 579 | 735 | 1 148 | 2 022 | 4 033 | 3 553 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Administration | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 717 | 748 |
| I alt | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

I alt

1

Bæredygtig vækst

666

527

1 045

2 113

5 461

25 078

30 637

54 275

119 802

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

95

36

41

65

205

2 545

995

10 144

14 125

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

10

12

23

61

92

167

435

732

1 531

4

EU som global partner

933

579

735

1 148

2 022

4 033

3 553

5 836

18 840

5

Administration

1

0

0

0

0

0

30

717

748

I alt

I alt

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

9.   FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Godkendte bevillinger | Ændringer (overførsler/ÆB) | Fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter | Tillægs-bevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt | Godkendte bevillinger | Ændringer (overførsler/ÆB) | Fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter | Tillægs-bevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 396 | – 127 | 0 | 15 | 15 | 284 | 414 | –77 | 5 | 15 | 20 | 358 |
| 02 | Erhvervspolitik | 599 | –3 | 0 | 63 | 63 | 659 | 533 | –22 | 19 | 72 | 91 | 603 |
| 03 | Konkurrence | 78 | 14 | 0 | 3 | 3 | 96 | 79 | 14 | 7 | 3 | 11 | 104 |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 11 485 | – 452 | 15 | 13 | 28 | 11 062 | 11 137 | –1 753 | 19 | 12 | 31 | 9 415 |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 53 703 | 369 | 1 409 | 6 089 | 7 498 | 61 570 | 52 459 | –75 | 61 | 6 062 | 6 123 | 58 508 |
| 06 | Energi og transport | 2 806 | 0 | 0 | 88 | 88 | 2 894 | 1 910 | 56 | 67 | 135 | 202 | 2 169 |
| 07 | Miljø | 403 | 0 | 0 | 23 | 23 | 426 | 298 | –13 | 16 | 18 | 34 | 319 |
| 08 | Forskning | 4 045 | 3 | 0 | 599 | 599 | 4 647 | 4 112 | 104 | 43 | 887 | 930 | 5 146 |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 1 494 | –1 | 0 | 142 | 142 | 1 635 | 1 549 | 63 | 14 | 263 | 277 | 1 890 |
| 10 | Direkte forskning | 361 | 0 | 0 | 347 | 347 | 708 | 372 | –10 | 34 | 275 | 309 | 672 |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | 991 | 23 | 2 | 4 | 6 | 1 021 | 846 | 71 | 9 | 5 | 15 | 932 |
| 12 | Det indre marked | 61 | 0 | 0 | 2 | 2 | 64 | 61 | 0 | 6 | 2 | 8 | 69 |
| 13 | Regionalpolitik | 35 987 | 1 204 | 134 | 10 | 144 | 37 335 | 30 655 | –2 780 | 13 | 3 | 16 | 27 891 |
| 14 | Beskatning og toldunion | 125 | 0 | 0 | 3 | 3 | 128 | 108 | 3 | 6 | 3 | 10 | 121 |
| 15 | Uddannelse og kultur | 1 335 | 0 | 0 | 213 | 213 | 1 548 | 1 345 | –49 | 17 | 241 | 259 | 1 555 |
| 16 | Kommunikation | 207 | 1 | 0 | 4 | 4 | 211 | 197 | 3 | 19 | 4 | 23 | 224 |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 554 | 130 | 0 | 20 | 20 | 703 | 501 | 50 | 26 | 27 | 53 | 604 |
| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 784 | 2 | 2 | 17 | 19 | 805 | 589 | – 146 | 90 | 16 | 106 | 550 |
| 19 | Eksterne forbindelser | 3 974 | 100 | 2 | 75 | 76 | 4 151 | 3 338 | 161 | 45 | 60 | 105 | 3 604 |
| 20 | Handel | 78 | –1 | 0 | 2 | 2 | 80 | 77 | 0 | 5 | 2 | 8 | 85 |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | 1 317 | 259 | 22 | 161 | 183 | 1 759 | 1 179 | 39 | 31 | 152 | 183 | 1 401 |
| 22 | Udvidelse | 1 093 | 28 | 14 | 82 | 96 | 1 217 | 1 832 | – 255 | 11 | 54 | 65 | 1 642 |
| 23 | Humanitær bistand | 770 | 180 | 0 | 8 | 8 | 958 | 773 | 116 | 6 | 8 | 14 | 904 |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 75 | 0 | 0 | 0 | 0 | 74 | 70 | 1 | 6 | 0 | 6 | 76 |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning | 178 | 1 | 0 | 7 | 7 | 186 | 178 | 1 | 15 | 7 | 22 | 201 |
| 26 | Kommissionens administration | 969 | –8 | 0 | 89 | 89 | 1 051 | 972 | –2 | 120 | 91 | 211 | 1 182 |
| 27 | Budget | 275 | –5 | 0 | 5 | 5 | 275 | 275 | –5 | 9 | 5 | 14 | 284 |
| 28 | Revision | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 10 | 0 | 1 | 0 | 1 | 12 |
| 29 | Statistik | 127 | –1 | 0 | 9 | 9 | 135 | 107 | 3 | 7 | 13 | 20 | 130 |
| 30 | Pension | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 |
| 31 | Sprogtjenester | 368 | –2 | 0 | 68 | 68 | 435 | 368 | –2 | 28 | 68 | 96 | 462 |
| 40 | Reserver | 739 | – 288 | 0 | 0 | 0 | 452 | 239 | –68 | 0 | 0 | 0 | 171 |
| 90 | Andre institutioner | 2 674 | 0 | 119 | 162 | 281 | 2 955 | 2 674 | 0 | 434 | 190 | 624 | 3 298 |
| I alt | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

(mio. EUR)

Politikområde

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Godkendte bevillinger

Ændringer (overførsler/ÆB)

Fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter

Tillægs-bevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

Godkendte bevillinger

Ændringer (overførsler/ÆB)

Fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter

Tillægs-bevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Økonomiske og finansielle anliggender

396

– 127

0

15

15

284

414

–77

5

15

20

358

02

Erhvervspolitik

599

–3

0

63

63

659

533

–22

19

72

91

603

03

Konkurrence

78

14

0

3

3

96

79

14

7

3

11

104

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 485

– 452

15

13

28

11 062

11 137

–1 753

19

12

31

9 415

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

53 703

369

1 409

6 089

7 498

61 570

52 459

–75

61

6 062

6 123

58 508

06

Energi og transport

2 806

0

0

88

88

2 894

1 910

56

67

135

202

2 169

07

Miljø

403

0

0

23

23

426

298

–13

16

18

34

319

08

Forskning

4 045

3

0

599

599

4 647

4 112

104

43

887

930

5 146

09

Informationssamfundet og medier

1 494

–1

0

142

142

1 635

1 549

63

14

263

277

1 890

10

Direkte forskning

361

0

0

347

347

708

372

–10

34

275

309

672

11

Fiskeri og maritime anliggender

991

23

2

4

6

1 021

846

71

9

5

15

932

12

Det indre marked

61

0

0

2

2

64

61

0

6

2

8

69

13

Regionalpolitik

35 987

1 204

134

10

144

37 335

30 655

–2 780

13

3

16

27 891

14

Beskatning og toldunion

125

0

0

3

3

128

108

3

6

3

10

121

15

Uddannelse og kultur

1 335

0

0

213

213

1 548

1 345

–49

17

241

259

1 555

16

Kommunikation

207

1

0

4

4

211

197

3

19

4

23

224

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

554

130

0

20

20

703

501

50

26

27

53

604

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

784

2

2

17

19

805

589

– 146

90

16

106

550

19

Eksterne forbindelser

3 974

100

2

75

76

4 151

3 338

161

45

60

105

3 604

20

Handel

78

–1

0

2

2

80

77

0

5

2

8

85

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 317

259

22

161

183

1 759

1 179

39

31

152

183

1 401

22

Udvidelse

1 093

28

14

82

96

1 217

1 832

– 255

11

54

65

1 642

23

Humanitær bistand

770

180

0

8

8

958

773

116

6

8

14

904

24

Bekæmpelse af svig

75

0

0

0

0

74

70

1

6

0

6

76

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

178

1

0

7

7

186

178

1

15

7

22

201

26

Kommissionens administration

969

–8

0

89

89

1 051

972

–2

120

91

211

1 182

27

Budget

275

–5

0

5

5

275

275

–5

9

5

14

284

28

Revision

10

0

0

0

0

11

10

0

1

0

1

12

29

Statistik

127

–1

0

9

9

135

107

3

7

13

20

130

30

Pension

1 087

–6

0

0

0

1 081

1 087

–6

0

0

0

1 081

31

Sprogtjenester

368

–2

0

68

68

435

368

–2

28

68

96

462

40

Reserver

739

– 288

0

0

0

452

239

–68

0

0

0

171

90

Andre institutioner

2 674

0

119

162

281

2 955

2 674

0

434

190

624

3 298

I alt

I alt

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

10.   GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Godkendte forpligtelses-bevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2009 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter | I alt | % | Formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 284 | 265 | 0 | 14 | 279 | 98,05 % | 1 | 0 | 1 | 0,46 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,49 % |
| 02 | Erhvervspolitik | 659 | 588 | 0 | 32 | 620 | 94,08 % | 31 | 0 | 31 | 4,72 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,20 % |
| 03 | Konkurrence | 96 | 92 | 0 | 2 | 94 | 97,78 % | 2 | 0 | 2 | 1,60 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,62 % |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 11 062 | 11 009 | 15 | 5 | 11 030 | 99,71 % | 7 | 2 | 9 | 0,08 % | 22 | 0 | 0 | 23 | 0,21 % |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 61 570 | 53 962 | 1 409 | 2 534 | 57 905 | 94,05 % | 3 555 | 0 | 3 555 | 5,77 % | 109 | 0 | 0 | 109 | 0,18 % |
| 06 | Energi og transport | 2 894 | 2 796 | 0 | 34 | 2 830 | 97,79 % | 54 | 1 | 55 | 1,89 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 0,32 % |
| 07 | Miljø | 426 | 389 | 0 | 5 | 394 | 92,58 % | 17 | 0 | 17 | 4,10 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 3,32 % |
| 08 | Forskning | 4 647 | 4 043 | 0 | 313 | 4 355 | 93,73 % | 287 | 0 | 287 | 6,17 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,10 % |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 1 635 | 1 489 | 0 | 80 | 1 569 | 95,96 % | 62 | 0 | 62 | 3,82 % | 3 | 0 | 0 | 4 | 0,22 % |
| 10 | Direkte forskning | 708 | 355 | 0 | 48 | 403 | 56,94 % | 299 | 0 | 299 | 42,18 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,88 % |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | 1 021 | 971 | 2 | 1 | 975 | 95,46 % | 3 | 0 | 4 | 0,35 % | 43 | 0 | 0 | 43 | 4,19 % |
| 12 | Det indre marked | 64 | 61 | 0 | 1 | 63 | 98,08 % | 1 | 0 | 1 | 1,51 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,41 % |
| 13 | Regionalpolitik | 37 335 | 37 148 | 134 | 9 | 37 291 | 99,88 % | 1 | 24 | 25 | 0,07 % | 19 | 0 | 0 | 19 | 0,05 % |
| 14 | Beskatning og toldunion | 128 | 118 | 0 | 2 | 119 | 93,07 % | 2 | 0 | 2 | 1,37 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 5,56 % |
| 15 | Uddannelse og kultur | 1 548 | 1 328 | 0 | 104 | 1 432 | 92,52 % | 109 | 0 | 109 | 7,04 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,44 % |
| 16 | Kommunikation | 211 | 204 | 0 | 2 | 207 | 97,97 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 1,42 % |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 703 | 678 | 0 | 12 | 690 | 98,15 % | 8 | 0 | 8 | 1,13 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,72 % |
| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 805 | 695 | 2 | 8 | 704 | 87,51 % | 9 | 75 | 84 | 10,47 % | 16 | 0 | 0 | 16 | 2,02 % |
| 19 | Eksterne forbindelser | 4 151 | 4 043 | 2 | 45 | 4 090 | 98,54 % | 29 | 0 | 29 | 0,71 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 0,75 % |
| 20 | Handel | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 94,91 % | 1 | 0 | 1 | 1,37 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 3,72 % |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | 1 759 | 1 308 | 22 | 73 | 1 403 | 79,75 % | 88 | 265 | 353 | 20,04 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,21 % |
| 22 | Udvidelse | 1 217 | 1 114 | 14 | 37 | 1 164 | 95,66 % | 45 | 6 | 51 | 4,19 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 23 | Humanitær bistand | 958 | 950 | 0 | 6 | 956 | 99,72 % | 2 | 0 | 2 | 0,22 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 74 | 72 | 0 | 0 | 73 | 97,41 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,55 % |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning | 186 | 176 | 0 | 4 | 180 | 97,12 % | 3 | 0 | 3 | 1,76 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,11 % |
| 26 | Kommissionens administration | 1 051 | 942 | 0 | 46 | 988 | 93,96 % | 42 | 0 | 42 | 4,04 % | 20 | 0 | 1 | 21 | 2,00 % |
| 27 | Budget | 275 | 262 | 0 | 3 | 266 | 96,65 % | 1 | 0 | 1 | 0,50 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 2,86 % |
| 28 | Revision | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95,39 % | 0 | 0 | 0 | 2,60 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,01 % |
| 29 | Statistik | 135 | 119 | 0 | 6 | 125 | 92,47 % | 3 | 0 | 3 | 1,92 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 5,62 % |
| 30 | Pension | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Sprogtjenester | 435 | 364 | 0 | 45 | 408 | 93,92 % | 24 | 0 | 24 | 5,45 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,62 % |
| 40 | Reserver | 452 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 452 | 0 | 0 | 452 | 100,0 % |
| 90 | Andre institutioner | 2 955 | 2 584 | 119 | 81 | 2 784 | 94,24 % | 81 | 8 | 89 | 3,02 % | 81 | 0 | 0 | 81 | 2,74 % |
| I alt | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

(mio. EUR)

Politikområde

Godkendte forpligtelses-bevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2009

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter

I alt

%

Formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Økonomiske og finansielle anliggender

284

265

0

14

279

98,05 %

1

0

1

0,46 %

4

0

0

4

1,49 %

02

Erhvervspolitik

659

588

0

32

620

94,08 %

31

0

31

4,72 %

8

0

0

8

1,20 %

03

Konkurrence

96

92

0

2

94

97,78 %

2

0

2

1,60 %

1

0

0

1

0,62 %

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 062

11 009

15

5

11 030

99,71 %

7

2

9

0,08 %

22

0

0

23

0,21 %

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

61 570

53 962

1 409

2 534

57 905

94,05 %

3 555

0

3 555

5,77 %

109

0

0

109

0,18 %

06

Energi og transport

2 894

2 796

0

34

2 830

97,79 %

54

1

55

1,89 %

9

0

0

9

0,32 %

07

Miljø

426

389

0

5

394

92,58 %

17

0

17

4,10 %

14

0

0

14

3,32 %

08

Forskning

4 647

4 043

0

313

4 355

93,73 %

287

0

287

6,17 %

5

0

0

5

0,10 %

09

Informationssamfundet og medier

1 635

1 489

0

80

1 569

95,96 %

62

0

62

3,82 %

3

0

0

4

0,22 %

10

Direkte forskning

708

355

0

48

403

56,94 %

299

0

299

42,18 %

6

0

0

6

0,88 %

11

Fiskeri og maritime anliggender

1 021

971

2

1

975

95,46 %

3

0

4

0,35 %

43

0

0

43

4,19 %

12

Det indre marked

64

61

0

1

63

98,08 %

1

0

1

1,51 %

0

0

0

0

0,41 %

13

Regionalpolitik

37 335

37 148

134

9

37 291

99,88 %

1

24

25

0,07 %

19

0

0

19

0,05 %

14

Beskatning og toldunion

128

118

0

2

119

93,07 %

2

0

2

1,37 %

7

0

0

7

5,56 %

15

Uddannelse og kultur

1 548

1 328

0

104

1 432

92,52 %

109

0

109

7,04 %

6

0

1

7

0,44 %

16

Kommunikation

211

204

0

2

207

97,97 %

1

0

1

0,61 %

3

0

0

3

1,42 %

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

703

678

0

12

690

98,15 %

8

0

8

1,13 %

5

0

0

5

0,72 %

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

805

695

2

8

704

87,51 %

9

75

84

10,47 %

16

0

0

16

2,02 %

19

Eksterne forbindelser

4 151

4 043

2

45

4 090

98,54 %

29

0

29

0,71 %

31

0

0

31

0,75 %

20

Handel

80

75

0

1

76

94,91 %

1

0

1

1,37 %

3

0

0

3

3,72 %

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 759

1 308

22

73

1 403

79,75 %

88

265

353

20,04 %

4

0

0

4

0,21 %

22

Udvidelse

1 217

1 114

14

37

1 164

95,66 %

45

6

51

4,19 %

2

0

0

2

0,16 %

23

Humanitær bistand

958

950

0

6

956

99,72 %

2

0

2

0,22 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Bekæmpelse af svig

74

72

0

0

73

97,41 %

0

0

0

0,04 %

2

0

0

2

2,55 %

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

186

176

0

4

180

97,12 %

3

0

3

1,76 %

2

0

0

2

1,11 %

26

Kommissionens administration

1 051

942

0

46

988

93,96 %

42

0

42

4,04 %

20

0

1

21

2,00 %

27

Budget

275

262

0

3

266

96,65 %

1

0

1

0,50 %

8

0

0

8

2,86 %

28

Revision

11

10

0

0

10

95,39 %

0

0

0

2,60 %

0

0

0

0

2,01 %

29

Statistik

135

119

0

6

125

92,47 %

3

0

3

1,92 %

7

0

0

8

5,62 %

30

Pension

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Sprogtjenester

435

364

0

45

408

93,92 %

24

0

24

5,45 %

3

0

0

3

0,62 %

40

Reserver

452

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

452

0

0

452

100,0 %

90

Andre institutioner

2 955

2 584

119

81

2 784

94,24 %

81

8

89

3,02 %

81

0

0

81

2,74 %

I alt

I alt

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

11.   GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Godkendte betalingsbevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2009 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Formåls-bestemte indtægter | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+
  13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 358 | 268 | 5 | 13 | 286 | 79,85 % | 6 | 10 | 2 | 18 | 4,89 % | 54 | 0 | 0 | 55 | 15,26 % |
| 02 | Erhvervspolitik | 603 | 438 | 13 | 27 | 477 | 79,14 % | 20 | 0 | 45 | 64 | 10,69 % | 54 | 6 | 1 | 61 | 10,17 % |
| 03 | Konkurrence | 104 | 80 | 7 | 1 | 87 | 84,45 % | 9 | 4 | 2 | 14 | 13,92 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,63 % |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 9 415 | 9 074 | 13 | 4 | 9 092 | 96,57 % | 18 | 0 | 7 | 26 | 0,27 % | 291 | 6 | 0 | 297 | 3,16 % |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 58 508 | 51 215 | 55 | 2 533 | 53 803 | 91,96 % | 25 | 946 | 3 529 | 4 500 | 7,69 % | 199 | 6 | 0 | 205 | 0,35 % |
| 06 | Energi og transport | 2 169 | 1 695 | 60 | 29 | 1 785 | 82,29 % | 22 | 1 | 103 | 127 | 5,84 % | 247 | 8 | 2 | 257 | 11,87 % |
| 07 | Miljø | 319 | 238 | 15 | 11 | 264 | 82,67 % | 17 | 3 | 6 | 26 | 8,08 % | 28 | 2 | 0 | 30 | 9,25 % |
| 08 | Forskning | 5 146 | 4 161 | 29 | 248 | 4 439 | 86,24 % | 47 | 0 | 639 | 686 | 13,33 % | 8 | 14 | 0 | 22 | 0,42 % |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 1 890 | 1 589 | 12 | 108 | 1 708 | 90,41 % | 16 | 0 | 155 | 171 | 9,03 % | 8 | 3 | 0 | 11 | 0,56 % |
| 10 | Direkte forskning | 672 | 316 | 31 | 43 | 389 | 57,98 % | 36 | 1 | 232 | 269 | 40,06 % | 10 | 3 | 0 | 13 | 1,97 % |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | 932 | 874 | 4 | 1 | 879 | 94,35 % | 3 | 1 | 4 | 8 | 0,89 % | 39 | 6 | 0 | 44 | 4,76 % |
| 12 | Det indre marked | 69 | 53 | 5 | 1 | 58 | 84,35 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 11,66 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,99 % |
| 13 | Regionalpolitik | 27 891 | 27 664 | 9 | 1 | 27 674 | 99,22 % | 14 | 180 | 2 | 195 | 0,70 % | 18 | 4 | 0 | 22 | 0,08 % |
| 14 | Beskatning og toldunion | 121 | 98 | 5 | 2 | 105 | 87,01 % | 7 | 2 | 2 | 10 | 8,49 % | 5 | 1 | 0 | 5 | 4,50 % |
| 15 | Uddannelse og kultur | 1 555 | 1 253 | 15 | 110 | 1 378 | 88,62 % | 16 | 0 | 131 | 147 | 9,47 % | 26 | 3 | 1 | 30 | 1,91 % |
| 16 | Kommunikation | 224 | 169 | 15 | 2 | 186 | 83,23 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 8,25 % | 14 | 5 | 0 | 19 | 8,51 % |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 604 | 472 | 24 | 19 | 515 | 85,32 % | 30 | 0 | 8 | 38 | 6,32 % | 48 | 2 | 0 | 50 | 8,36 % |
| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 550 | 377 | 57 | 11 | 445 | 80,88 % | 8 | 6 | 6 | 20 | 3,62 % | 52 | 33 | 0 | 85 | 15,50 % |
| 19 | Eksterne forbindelser | 3 604 | 3 378 | 33 | 38 | 3 449 | 95,71 % | 48 | 2 | 22 | 72 | 1,99 % | 70 | 13 | 0 | 83 | 2,30 % |
| 20 | Handel | 85 | 69 | 5 | 1 | 75 | 88,35 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 8,42 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,23 % |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | 1 401 | 1 141 | 22 | 66 | 1 229 | 87,74 % | 32 | 0 | 86 | 119 | 8,46 % | 44 | 9 | 0 | 53 | 3,80 % |
| 22 | Udvidelse | 1 642 | 1 534 | 8 | 13 | 1 555 | 94,65 % | 17 | 0 | 40 | 58 | 3,50 % | 27 | 4 | 0 | 30 | 1,85 % |
| 23 | Humanitær bistand | 904 | 883 | 5 | 7 | 895 | 99,06 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 76 | 59 | 4 | 0 | 63 | 82,42 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,73 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 9,85 % |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning | 201 | 159 | 14 | 3 | 177 | 88,05 % | 17 | 0 | 4 | 21 | 10,44 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 1,51 % |
| 26 | Kommissionens administration | 1 182 | 830 | 105 | 36 | 971 | 82,17 % | 113 | 4 | 54 | 171 | 14,48 % | 24 | 15 | 1 | 40 | 3,35 % |
| 27 | Budget | 284 | 253 | 8 | 2 | 263 | 92,84 % | 9 | 0 | 2 | 12 | 4,11 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 3,05 % |
| 28 | Revision | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 89,25 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,97 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,77 % |
| 29 | Statistik | 130 | 99 | 6 | 4 | 110 | 84,07 % | 7 | 0 | 8 | 15 | 11,16 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,77 % |
| 30 | Pension | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Sprogtjenester | 462 | 343 | 26 | 41 | 410 | 88,75 % | 20 | 0 | 27 | 47 | 10,25 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 1,01 % |
| 40 | Reserver | 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 171 | 0 | 0 | 171 | 100,00 % |
| 90 | Andre institutioner | 3 298 | 2 231 | 387 | 98 | 2 717 | 82,38 % | 353 | 8 | 92 | 453 | 13,74 % | 81 | 47 | 0 | 128 | 3,88 % |
| I alt | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

(mio. EUR)

Politikområde

Godkendte betalingsbevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2009

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Formåls-bestemte indtægter

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+

13+14

16=15/1

01

Økonomiske og finansielle anliggender

358

268

5

13

286

79,85 %

6

10

2

18

4,89 %

54

0

0

55

15,26 %

02

Erhvervspolitik

603

438

13

27

477

79,14 %

20

0

45

64

10,69 %

54

6

1

61

10,17 %

03

Konkurrence

104

80

7

1

87

84,45 %

9

4

2

14

13,92 %

1

1

0

2

1,63 %

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

9 415

9 074

13

4

9 092

96,57 %

18

0

7

26

0,27 %

291

6

0

297

3,16 %

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

58 508

51 215

55

2 533

53 803

91,96 %

25

946

3 529

4 500

7,69 %

199

6

0

205

0,35 %

06

Energi og transport

2 169

1 695

60

29

1 785

82,29 %

22

1

103

127

5,84 %

247

8

2

257

11,87 %

07

Miljø

319

238

15

11

264

82,67 %

17

3

6

26

8,08 %

28

2

0

30

9,25 %

08

Forskning

5 146

4 161

29

248

4 439

86,24 %

47

0

639

686

13,33 %

8

14

0

22

0,42 %

09

Informationssamfundet og medier

1 890

1 589

12

108

1 708

90,41 %

16

0

155

171

9,03 %

8

3

0

11

0,56 %

10

Direkte forskning

672

316

31

43

389

57,98 %

36

1

232

269

40,06 %

10

3

0

13

1,97 %

11

Fiskeri og maritime anliggender

932

874

4

1

879

94,35 %

3

1

4

8

0,89 %

39

6

0

44

4,76 %

12

Det indre marked

69

53

5

1

58

84,35 %

7

0

1

8

11,66 %

2

1

0

3

3,99 %

13

Regionalpolitik

27 891

27 664

9

1

27 674

99,22 %

14

180

2

195

0,70 %

18

4

0

22

0,08 %

14

Beskatning og toldunion

121

98

5

2

105

87,01 %

7

2

2

10

8,49 %

5

1

0

5

4,50 %

15

Uddannelse og kultur

1 555

1 253

15

110

1 378

88,62 %

16

0

131

147

9,47 %

26

3

1

30

1,91 %

16

Kommunikation

224

169

15

2

186

83,23 %

17

0

1

18

8,25 %

14

5

0

19

8,51 %

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

604

472

24

19

515

85,32 %

30

0

8

38

6,32 %

48

2

0

50

8,36 %

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

550

377

57

11

445

80,88 %

8

6

6

20

3,62 %

52

33

0

85

15,50 %

19

Eksterne forbindelser

3 604

3 378

33

38

3 449

95,71 %

48

2

22

72

1,99 %

70

13

0

83

2,30 %

20

Handel

85

69

5

1

75

88,35 %

6

0

1

7

8,42 %

2

1

0

3

3,23 %

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 401

1 141

22

66

1 229

87,74 %

32

0

86

119

8,46 %

44

9

0

53

3,80 %

22

Udvidelse

1 642

1 534

8

13

1 555

94,65 %

17

0

40

58

3,50 %

27

4

0

30

1,85 %

23

Humanitær bistand

904

883

5

7

895

99,06 %

6

0

1

7

0,75 %

1

1

0

2

0,19 %

24

Bekæmpelse af svig

76

59

4

0

63

82,42 %

6

0

0

6

7,73 %

6

2

0

8

9,85 %

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

201

159

14

3

177

88,05 %

17

0

4

21

10,44 %

2

1

0

3

1,51 %

26

Kommissionens administration

1 182

830

105

36

971

82,17 %

113

4

54

171

14,48 %

24

15

1

40

3,35 %

27

Budget

284

253

8

2

263

92,84 %

9

0

2

12

4,11 %

8

1

0

9

3,05 %

28

Revision

12

9

1

0

10

89,25 %

1

0

0

1

7,97 %

0

0

0

0

2,77 %

29

Statistik

130

99

6

4

110

84,07 %

7

0

8

15

11,16 %

5

1

0

6

4,77 %

30

Pension

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Sprogtjenester

462

343

26

41

410

88,75 %

20

0

27

47

10,25 %

3

2

0

5

1,01 %

40

Reserver

171

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

171

0

0

171

100,00 %

90

Andre institutioner

3 298

2 231

387

98

2 717

82,38 %

353

8

92

453

13,74 %

81

47

0

128

3,88 %

I alt

I alt

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

12.   BEVÆGELSER I UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER POLITIKOMRÅDE

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår | Regnskabsårets forpligtelser | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt |
| Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår | Frigørelser/opskrivninger/annulleringer | Betalinger | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Forpligtelser indgået i regnskabsåret | Betalinger | Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 344 | –8 | –63 | 272 | 279 | – 223 | 0 | 56 | 329 |
| 02 | Erhvervspolitik | 537 | –27 | – 214 | 297 | 620 | – 264 | 0 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurrence | 8 | –1 | –7 | 0 | 94 | –81 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 22 299 | – 154 | –8 861 | 13 285 | 11 030 | – 231 | 0 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 8 491 | – 185 | –4 962 | 3 344 | 57 905 | –48 841 | 0 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energi og transport | 3 303 | –48 | –1 098 | 2 157 | 2 830 | – 686 | 0 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Miljø | 580 | –28 | – 149 | 404 | 394 | – 115 | 0 | 279 | 683 |
| 08 | Forskning | 8 443 | – 107 | –3 553 | 4 783 | 4 355 | – 885 | –2 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 2 440 | –45 | –1 081 | 1 314 | 1 569 | – 627 | 0 | 941 | 2 255 |
| 10 | Direkte forskning | 140 | –8 | –89 | 43 | 403 | – 301 | 0 | 102 | 146 |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | 1 324 | –73 | – 531 | 721 | 975 | – 348 | 0 | 626 | 1 347 |
| 12 | Det indre marked | 15 | –3 | –10 | 3 | 63 | –49 | 0 | 14 | 17 |
| 13 | Regionalpolitik | 72 250 | – 192 | –26 817 | 45 242 | 37 291 | – 857 | –2 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Beskatning og toldunion | 80 | –4 | –41 | 34 | 119 | –64 | 0 | 55 | 90 |
| 15 | Uddannelse og kultur | 571 | –60 | – 252 | 259 | 1 432 | –1 126 | 0 | 306 | 565 |
| 16 | Kommunikation | 79 | –11 | –57 | 11 | 207 | – 130 | 0 | 77 | 88 |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 444 | –4 | – 245 | 194 | 690 | – 270 | 0 | 421 | 614 |
| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 629 | –24 | – 216 | 389 | 704 | – 229 | 0 | 476 | 865 |
| 19 | Eksterne forbindelser | 8 358 | – 213 | –2 491 | 5 653 | 4 090 | – 958 | –1 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Handel | 22 | –2 | –14 | 6 | 76 | –61 | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | 2 718 | –75 | – 762 | 1 882 | 1 403 | – 467 | 0 | 936 | 2 818 |
| 22 | Udvidelse | 4 604 | – 308 | –1 462 | 2 834 | 1 164 | –92 | –2 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitær bistand | 383 | –21 | – 248 | 113 | 956 | – 647 | 0 | 309 | 422 |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 24 | –5 | –11 | 8 | 73 | –51 | 0 | 21 | 29 |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning | 19 | –1 | –17 | 1 | 180 | – 160 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Kommissionens administration | 172 | –16 | – 134 | 22 | 988 | – 837 | –1 | 150 | 172 |
| 27 | Budget | 9 | –1 | –8 | 0 | 266 | – 255 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Revision | 1 | 0 | –1 | 0 | 10 | –10 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistik | 81 | –4 | –34 | 43 | 125 | –75 | 0 | 50 | 92 |
| 30 | Pension | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 049 | –1 049 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Sprogtjenester | 27 | –2 | –26 | 0 | 408 | – 385 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Andre institutioner | 343 | –45 | – 270 | 28 | 2 784 | –2 446 | 0 | 338 | 366 |
| I alt | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

(mio. EUR)

Politikområde

Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår

Regnskabsårets forpligtelser

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt

Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår

Frigørelser/opskrivninger/annulleringer

Betalinger

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Forpligtelser indgået i regnskabsåret

Betalinger

Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

01

Økonomiske og finansielle anliggender

344

–8

–63

272

279

– 223

0

56

329

02

Erhvervspolitik

537

–27

– 214

297

620

– 264

0

357

653

03

Konkurrence

8

–1

–7

0

94

–81

0

13

13

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

22 299

– 154

–8 861

13 285

11 030

– 231

0

10 798

24 082

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

8 491

– 185

–4 962

3 344

57 905

–48 841

0

9 064

12 408

06

Energi og transport

3 303

–48

–1 098

2 157

2 830

– 686

0

2 144

4 301

07

Miljø

580

–28

– 149

404

394

– 115

0

279

683

08

Forskning

8 443

– 107

–3 553

4 783

4 355

– 885

–2

3 468

8 251

09

Informationssamfundet og medier

2 440

–45

–1 081

1 314

1 569

– 627

0

941

2 255

10

Direkte forskning

140

–8

–89

43

403

– 301

0

102

146

11

Fiskeri og maritime anliggender

1 324

–73

– 531

721

975

– 348

0

626

1 347

12

Det indre marked

15

–3

–10

3

63

–49

0

14

17

13

Regionalpolitik

72 250

– 192

–26 817

45 242

37 291

– 857

–2

36 432

81 673

14

Beskatning og toldunion

80

–4

–41

34

119

–64

0

55

90

15

Uddannelse og kultur

571

–60

– 252

259

1 432

–1 126

0

306

565

16

Kommunikation

79

–11

–57

11

207

– 130

0

77

88

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

444

–4

– 245

194

690

– 270

0

421

614

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

629

–24

– 216

389

704

– 229

0

476

865

19

Eksterne forbindelser

8 358

– 213

–2 491

5 653

4 090

– 958

–1

3 132

8 785

20

Handel

22

–2

–14

6

76

–61

0

15

21

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

2 718

–75

– 762

1 882

1 403

– 467

0

936

2 818

22

Udvidelse

4 604

– 308

–1 462

2 834

1 164

–92

–2

1 071

3 905

23

Humanitær bistand

383

–21

– 248

113

956

– 647

0

309

422

24

Bekæmpelse af svig

24

–5

–11

8

73

–51

0

21

29

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

19

–1

–17

1

180

– 160

0

20

21

26

Kommissionens administration

172

–16

– 134

22

988

– 837

–1

150

172

27

Budget

9

–1

–8

0

266

– 255

0

10

10

28

Revision

1

0

–1

0

10

–10

0

1

1

29

Statistik

81

–4

–34

43

125

–75

0

50

92

30

Pension

0

0

0

0

1 049

–1 049

0

0

0

31

Sprogtjenester

27

–2

–26

0

408

– 385

0

24

24

90

Andre institutioner

343

–45

– 270

28

2 784

–2 446

0

338

366

I alt

I alt

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

13.   OVERSIGT OVER UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER FORPLIGTELSENS OPRINDELSESÅR EFTER POLITIKOMRÅDE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Politikområde | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | I alt |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 1 | 0 | 0 | 23 | 41 | 122 | 85 | 56 | 329 |
| 02 | Erhvervspolitik | 10 | 6 | 15 | 13 | 36 | 68 | 148 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurrence | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 176 | 55 | 89 | 71 | 651 | 5 510 | 6 732 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 51 | 1 | 0 | 30 | 260 | 2 343 | 658 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energi og transport | 87 | 47 | 58 | 159 | 346 | 503 | 958 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Miljø | 3 | 4 | 18 | 41 | 62 | 92 | 183 | 279 | 683 |
| 08 | Forskning | 70 | 80 | 337 | 433 | 875 | 1 479 | 1 510 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 2 | 3 | 29 | 60 | 230 | 365 | 625 | 941 | 2 255 |
| 10 | Direkte forskning | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 12 | 22 | 102 | 146 |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | 42 | 34 | 28 | 25 | 84 | 413 | 95 | 626 | 1 347 |
| 12 | Det indre marked | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 14 | 17 |
| 13 | Regionalpolitik | 429 | 445 | 841 | 1 663 | 3 609 | 17 561 | 20 693 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Beskatning og toldunion | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 10 | 21 | 55 | 90 |
| 15 | Uddannelse og kultur | 14 | 4 | 11 | 14 | 41 | 67 | 108 | 306 | 565 |
| 16 | Kommunikation | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 9 | 77 | 88 |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 1 | 3 | 9 | 18 | 8 | 53 | 102 | 421 | 614 |
| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 | 5 | 6 | 15 | 50 | 59 | 253 | 476 | 865 |
| 19 | Eksterne forbindelser | 463 | 319 | 224 | 508 | 730 | 1 457 | 1 952 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Handel | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 15 | 21 |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | 127 | 78 | 87 | 156 | 337 | 496 | 602 | 936 | 2 818 |
| 22 | Udvidelse | 226 | 68 | 88 | 155 | 401 | 1 182 | 715 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitær bistand | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 | 13 | 95 | 309 | 422 |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 21 | 29 |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Kommissionens administration | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 19 | 150 | 172 |
| 27 | Budget | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Revision | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistik | 0 | 1 | 0 | 2 | 6 | 11 | 23 | 50 | 92 |
| 30 | Pension | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Sprogtjenester | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Andre institutioner | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 338 | 366 |
| I alt | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

(mio. EUR)

Politikområde

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

I alt

01

Økonomiske og finansielle anliggender

1

0

0

23

41

122

85

56

329

02

Erhvervspolitik

10

6

15

13

36

68

148

357

653

03

Konkurrence

0

0

0

0

0

0

0

13

13

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

176

55

89

71

651

5 510

6 732

10 798

24 082

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

51

1

0

30

260

2 343

658

9 064

12 408

06

Energi og transport

87

47

58

159

346

503

958

2 144

4 301

07

Miljø

3

4

18

41

62

92

183

279

683

08

Forskning

70

80

337

433

875

1 479

1 510

3 468

8 251

09

Informationssamfundet og medier

2

3

29

60

230

365

625

941

2 255

10

Direkte forskning

1

1

2

0

6

12

22

102

146

11

Fiskeri og maritime anliggender

42

34

28

25

84

413

95

626

1 347

12

Det indre marked

0

0

0

0

0

0

3

14

17

13

Regionalpolitik

429

445

841

1 663

3 609

17 561

20 693

36 432

81 673

14

Beskatning og toldunion

0

0

1

0

2

10

21

55

90

15

Uddannelse og kultur

14

4

11

14

41

67

108

306

565

16

Kommunikation

0

0

0

0

0

2

9

77

88

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

1

3

9

18

8

53

102

421

614

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

1

5

6

15

50

59

253

476

865

19

Eksterne forbindelser

463

319

224

508

730

1 457

1 952

3 132

8 785

20

Handel

0

0

0

0

0

1

5

15

21

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

127

78

87

156

337

496

602

936

2 818

22

Udvidelse

226

68

88

155

401

1 182

715

1 071

3 905

23

Humanitær bistand

2

0

0

0

4

13

95

309

422

24

Bekæmpelse af svig

0

0

0

0

0

1

7

21

29

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

0

0

0

0

0

0

0

20

21

26

Kommissionens administration

0

0

0

0

1

2

19

150

172

27

Budget

0

0

0

0

0

0

0

10

10

28

Revision

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistik

0

1

0

2

6

11

23

50

92

30

Pension

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Sprogtjenester

0

0

0

0

0

0

0

24

24

90

Andre institutioner

0

0

0

0

0

0

28

338

366

I alt

I alt

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

14.   OVERSIGT OVERGENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET (INDTÆGTER) EFTER INSTITUTION

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Overskudsfordeling | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| Europa-Parlamentet | 103 | 103 | 164 | 74 | 237 | 146 | 5 | 151 | 147,14 % | 86 |
| Rådet | 50 | 50 | 103 | 5 | 108 | 92 | 4 | 96 | 190,63 % | 12 |
| Kommissionen | 120 123 | 115 547 | 122 869 | 10 125 | 132 993 | 118 122 | 3 114 | 121 236 | 104,92 % | 11 758 |
| Domstolen | 37 | 37 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 106,81 % | 0 |
| Revisionsretten | 18 | 18 | 18 | 1 | 18 | 17 | 0 | 18 | 99,93 % | 1 |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 10 | 10 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 149,16 % | 0 |
| Regionsudvalget | 5 | 5 | 29 | 0 | 29 | 29 | 0 | 29 | 528,98 % | 0 |
| Ombudsmanden | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 94,96 % | 0 |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 76,94 % | 0 |
| I alt | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

(mio. EUR)

Institution

Overskudsfordeling

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

Europa-Parlamentet

103

103

164

74

237

146

5

151

147,14 %

86

Rådet

50

50

103

5

108

92

4

96

190,63 %

12

Kommissionen

120 123

115 547

122 869

10 125

132 993

118 122

3 114

121 236

104,92 %

11 758

Domstolen

37

37

39

0

39

39

0

39

106,81 %

0

Revisionsretten

18

18

18

1

18

17

0

18

99,93 %

1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

10

10

14

0

14

14

0

14

149,16 %

0

Regionsudvalget

5

5

29

0

29

29

0

29

528,98 %

0

Ombudsmanden

1

1

1

0

1

1

0

1

94,96 %

0

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

1

1

0

0

0

0

0

0

76,94 %

0

I alt

I alt

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

15.   GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER INSTITUTION

Forpligtelsesbevillinger

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Godkendte forpligtelses-bevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2009 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formåls-bestemte indtægter | I alt | % | Af formåls-bestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Europa-Parlamentet | 1 556 | 1 402 | 44 | 26 | 1 472 | 94,60 % | 34 | 8 | 42 | 2,69 % | 42 | 0 | 0 | 42 | 2,71 % |
| Rådet | 743 | 580 | 75 | 39 | 694 | 93,34 % | 35 | 0 | 35 | 4,65 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 2,01 % |
| Kommissionen. | 137 660 | 126 677 | 1 600 | 3 471 | 131 748 | 95,71 % | 4 689 | 373 | 5 062 | 3,68 % | 846 | 0 | 3 | 850 | 0,62 % |
| Domstolen | 297 | 290 | 0 | 1 | 291 | 98,20 % | 2 | 0 | 2 | 0,56 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,24 % |
| Revisionsretten | 133 | 121 | 0 | 0 | 121 | 90,66 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,10 % |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 118 | 110 | 0 | 4 | 113 | 95,64 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 4,13 % |
| Regionsudvalget | 93 | 70 | 0 | 11 | 81 | 86,87 % | 11 | 0 | 11 | 11,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,59 % |
| Ombudsmanden | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,51 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,49 % |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 5 | 5 | 0 | 0 | 5 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| I alt | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

(mio. EUR)

Institution

Godkendte forpligtelses-bevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2009

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formåls-bestemte indtægter

I alt

%

Af formåls-bestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Europa-Parlamentet

1 556

1 402

44

26

1 472

94,60 %

34

8

42

2,69 %

42

0

0

42

2,71 %

Rådet

743

580

75

39

694

93,34 %

35

0

35

4,65 %

15

0

0

15

2,01 %

Kommissionen.

137 660

126 677

1 600

3 471

131 748

95,71 %

4 689

373

5 062

3,68 %

846

0

3

850

0,62 %

Domstolen

297

290

0

1

291

98,20 %

2

0

2

0,56 %

4

0

0

4

1,24 %

Revisionsretten

133

121

0

0

121

90,66 %

0

0

0

0,23 %

12

0

0

12

9,10 %

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

118

110

0

4

113

95,64 %

0

0

0

0,23 %

5

0

0

5

4,13 %

Regionsudvalget

93

70

0

11

81

86,87 %

11

0

11

11,54 %

1

0

0

1

1,59 %

Ombudsmanden

9

8

0

0

8

91,51 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

8,49 %

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

5

5

0

0

5

86,14 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

13,86 %

I alt

I alt

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

Betalingsbevillinger

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Godkendte betalings-bevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2009 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formåls-bestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Af formåls-bestemte indtægter | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Europa-Parlamentet | 1 807 | 1 206 | 237 | 46 | 1 489 | 82,37 % | 196 | 8 | 40 | 245 | 13,53 % | 42 | 32 | 0 | 74 | 4,10 % |
| Rådet | 798 | 463 | 120 | 35 | 618 | 77,41 % | 117 | 0 | 38 | 155 | 19,38 % | 15 | 11 | 0 | 26 | 3,22 % |
| Kommissionen. | 122 362 | 109 844 | 607 | 3 377 | 113 828 | 93,03 % | 598 | 1 159 | 5 122 | 6 880 | 5,62 % | 1 496 | 151 | 7 | 1 654 | 1,35 % |
| Domstolen | 310 | 276 | 12 | 1 | 288 | 93,19 % | 15 | 0 | 2 | 16 | 5,25 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Revisionsretten | 142 | 108 | 8 | 0 | 116 | 81,94 % | 12 | 0 | 0 | 13 | 8,89 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,16 % |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 126 | 104 | 5 | 4 | 114 | 90,74 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 4,70 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,56 % |
| Regionsudvalget | 99 | 63 | 4 | 11 | 79 | 79,38 % | 7 | 0 | 11 | 18 | 17,72 % | 1 | 1 | 0 | 3 | 2,90 % |
| Ombudsmanden | 9 | 7 | 0 | 0 | 8 | 84,62 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,66 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,72 % |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 68,12 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 14,32 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,56 % |
| I alt | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

(mio. EUR)

Institution

Godkendte betalings-bevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2009

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formåls-bestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Af formåls-bestemte indtægter

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Europa-Parlamentet

1 807

1 206

237

46

1 489

82,37 %

196

8

40

245

13,53 %

42

32

0

74

4,10 %

Rådet

798

463

120

35

618

77,41 %

117

0

38

155

19,38 %

15

11

0

26

3,22 %

Kommissionen.

122 362

109 844

607

3 377

113 828

93,03 %

598

1 159

5 122

6 880

5,62 %

1 496

151

7

1 654

1,35 %

Domstolen

310

276

12

1

288

93,19 %

15

0

2

16

5,25 %

4

1

0

5

1,55 %

Revisionsretten

142

108

8

0

116

81,94 %

12

0

0

13

8,89 %

12

1

0

13

9,16 %

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

126

104

5

4

114

90,74 %

5

0

1

6

4,70 %

5

1

0

6

4,56 %

Regionsudvalget

99

63

4

11

79

79,38 %

7

0

11

18

17,72 %

1

1

0

3

2,90 %

Ombudsmanden

9

7

0

0

8

84,62 %

1

0

0

1

6,66 %

1

0

0

1

8,72 %

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

6

4

1

0

4

68,12 %

1

0

0

1

14,32 %

1

0

0

1

17,56 %

I alt

I alt

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

16.   AGENTURERNES INDTÆGTER: BUDGETOVERSLAG, FORDRINGER OG INKASSEREDE BELØB

| (mio. EUR) |
| --- |
| Agentur | Anslåede indtægter | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | Udestående | Politik-område |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | 102 | 110 | 101 | 9 | 06 |
| Frontex | 71 | 47 | 46 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 18 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Det Europæiske Politiakademi | 10 | 5 | 5 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 66 | 63 | 63 | 0 | 02 |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | 41 | 37 | 37 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Miljøagentur | 37 | 37 | 36 | 1 | 07 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 66 | 66 | 66 | 0 | 17 |
| Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS | 125 | 114 | 114 | 0 | 06 |
| Fusion for Energy | 192 | 150 | 150 | 0 | 08 |
| Eurojust | 25 | 25 | 25 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | 50 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked | 318 | 217 | 217 | 0 | 12 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | 183 | 198 | 188 | 10 | 02 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | 18 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Det Europæiske Genopbygningsagentur | 236 | 135 | 135 | 0 | 22 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | 60 | 54 | 47 | 7 | 31 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | 19 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| EF-Sortsmyndigheden | 10 | 11 | 11 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 21 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur | 38 | 38 | 38 | 0 | 15 |
| Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation | 11 | 11 | 11 | 0 | 06 |
| Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet | 4 | 4 | 4 | 0 | 17 |
| Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet | 5 | 5 | 5 | 0 | 06 |
| I alt | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 | |

(mio. EUR)

Agentur

Anslåede indtægter

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

Udestående

Politik-område

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

102

110

101

9

06

Frontex

71

47

46

0

18

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

18

18

18

0

15

Det Europæiske Politiakademi

10

5

5

0

18

Det Europæiske Kemikalieagentur

66

63

63

0

02

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

41

37

37

0

17

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

15

15

15

0

18

Det Europæiske Miljøagentur

37

37

36

1

07

EF-Fiskerikontrolagenturet

9

9

9

0

11

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

66

66

66

0

17

Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS

125

114

114

0

06

Fusion for Energy

192

150

150

0

08

Eurojust

25

25

25

0

18

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

50

38

38

0

06

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked

318

217

217

0

12

Det Europæiske Lægemiddelagentur

183

198

188

10

02

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

8

8

8

0

09

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

15

15

15

0

18

Det Europæiske Jernbaneagentur

18

17

17

0

06

Det Europæiske Genopbygningsagentur

236

135

135

0

22

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

15

14

14

0

04

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

60

54

47

7

31

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

19

19

19

0

15

EF-Sortsmyndigheden

10

11

11

0

17

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

21

20

20

0

04

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

38

38

38

0

15

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

11

11

11

0

06

Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet

4

4

4

0

17

Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet

5

5

5

0

06

I alt

I alt

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

| (mio. EUR) |
| --- |
| Indtægtsart | Anslåede indtægter | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | Udestående |
| Tilskud fra Europa-Kommissionen | 1 117 | 934 | 934 | 1 |
| Gebyrindtægter | 373 | 421 | 405 | 16 |
| Andre indtægter | 301 | 147 | 135 | 12 |
| I alt | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 |

(mio. EUR)

Indtægtsart

Anslåede indtægter

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

Udestående

Tilskud fra Europa-Kommissionen

1 117

934

934

1

Gebyrindtægter

373

421

405

16

Andre indtægter

301

147

135

12

I alt

I alt

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

17.   AGENTURER: FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER AGENTUR

| (mio. EUR) |
| --- |
| Agentur | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Bevillinger | Forpligtelser | Fremført til 2009 | Annullerede bevillinger | Bevillinger | Gennemførte betalinger | Fremført til 2009 | Annullerede bevillinger |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | 118 | 87 | 30 | 1 | 138 | 78 | 57 | 4 |
| Frontex | 72 | 65 | 1 | 5 | 94 | 50 | 30 | 13 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 20 | 18 | 1 | 0 | 21 | 16 | 4 | 0 |
| Det Europæiske Politiakademi | 15 | 10 | 3 | 2 | 14 | 8 | 5 | 2 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 70 | 55 | 0 | 15 | 70 | 40 | 13 | 17 |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | 41 | 39 | 0 | 1 | 52 | 33 | 16 | 3 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | 16 | 15 | 1 | 0 | 17 | 15 | 2 | 0 |
| Det Europæiske Miljøagentur | 41 | 41 | 0 | 0 | 46 | 38 | 7 | 1 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | 11 | 9 | 0 | 2 | 12 | 8 | 1 | 2 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 66 | 64 | 0 | 2 | 75 | 55 | 16 | 4 |
| Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS | 221 | 158 | 63 | 1 | 200 | 144 | 54 | 2 |
| Fusion for Energy | 193 | 187 | 1 | 5 | 150 | 92 | 32 | 26 |
| Eurojust | 26 | 25 | 0 | 1 | 30 | 25 | 3 | 2 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | 50 | 47 | 0 | 4 | 52 | 39 | 3 | 10 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked | 318 | 143 | 0 | 175 | 347 | 140 | 29 | 179 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | 183 | 173 | 0 | 10 | 215 | 168 | 36 | 11 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | 8 | 8 | 0 | 0 | 10 | 8 | 2 | 1 |
| Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder | 15 | 15 | 0 | 1 | 23 | 15 | 7 | 1 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | 18 | 17 | 0 | 1 | 21 | 15 | 4 | 1 |
| Det Europæiske Genopbygningsagentur | 475 | 128 | 345 | 2 | 476 | 158 | 298 | 20 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | 42 | 33 | 0 | 8 | 37 | 34 | 4 | 0 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | 21 | 19 | 1 | 0 | 24 | 20 | 3 | 1 |
| EF-Sortsmyndigheden | 13 | 12 | 0 | 1 | 14 | 12 | 1 | 1 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 21 | 20 | 0 | 1 | 26 | 19 | 6 | 1 |
| Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur | 38 | 38 | 0 | 1 | 45 | 38 | 6 | 1 |
| Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation | 11 | 11 | 0 | 0 | 14 | 11 | 1 | 1 |
| Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet | 4 | 4 | 0 | 0 | 6 | 4 | 1 | 1 |
| Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet | 5 | 5 | 0 | 1 | 5 | 3 | 1 | 1 |
| I alt | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

(mio. EUR)

Agentur

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Bevillinger

Forpligtelser

Fremført til 2009

Annullerede bevillinger

Bevillinger

Gennemførte betalinger

Fremført til 2009

Annullerede bevillinger

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

118

87

30

1

138

78

57

4

Frontex

72

65

1

5

94

50

30

13

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

20

18

1

0

21

16

4

0

Det Europæiske Politiakademi

15

10

3

2

14

8

5

2

Det Europæiske Kemikalieagentur

70

55

0

15

70

40

13

17

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

41

39

0

1

52

33

16

3

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

16

15

1

0

17

15

2

0

Det Europæiske Miljøagentur

41

41

0

0

46

38

7

1

EF-Fiskerikontrolagenturet

11

9

0

2

12

8

1

2

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

66

64

0

2

75

55

16

4

Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS

221

158

63

1

200

144

54

2

Fusion for Energy

193

187

1

5

150

92

32

26

Eurojust

26

25

0

1

30

25

3

2

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

50

47

0

4

52

39

3

10

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked

318

143

0

175

347

140

29

179

Det Europæiske Lægemiddelagentur

183

173

0

10

215

168

36

11

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

8

8

0

0

10

8

2

1

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

15

15

0

1

23

15

7

1

Det Europæiske Jernbaneagentur

18

17

0

1

21

15

4

1

Det Europæiske Genopbygningsagentur

475

128

345

2

476

158

298

20

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

15

14

0

1

18

13

4

1

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

42

33

0

8

37

34

4

0

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

21

19

1

0

24

20

3

1

EF-Sortsmyndigheden

13

12

0

1

14

12

1

1

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

21

20

0

1

26

19

6

1

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

38

38

0

1

45

38

6

1

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

11

11

0

0

14

11

1

1

Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet

4

4

0

0

6

4

1

1

Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet

5

5

0

1

5

3

1

1

I alt

I alt

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsart | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Bevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremført til 2009 | Annullerede bevillinger | Bevillinger | Gennemførte betalinger | Fremført til 2009 | Annullerede bevillinger |
| Administrationsudgifter | 229 | 209 | 2 | 19 | 285 | 182 | 80 | 23 |
| Aktionsudgifter | 1 440 | 807 | 447 | 186 | 1 481 | 684 | 550 | 247 |
| Personale | 480 | 443 | 0 | 37 | 485 | 432 | 15 | 38 |
| I alt | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

(mio. EUR)

Udgiftsart

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Bevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremført til 2009

Annullerede bevillinger

Bevillinger

Gennemførte betalinger

Fremført til 2009

Annullerede bevillinger

Administrationsudgifter

229

209

2

19

285

182

80

23

Aktionsudgifter

1 440

807

447

186

1 481

684

550

247

Personale

480

443

0

37

485

432

15

38

I alt

I alt

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

18.   RESULTAT AF BUDGETGENNEMFØRELSEN, INKLUSIVE AGENTURER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | De Europæiske fællesskaber | Agenturer | Eliminering Af Tilskud Til agenturerne | I alt |
| Regnskabsårets indtægter | 121 584 | 1 474 | (934) | 122 125 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (115 550) | (1 146) | 934 | (115 762) |
| Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N+1 | (3 912) | (646) | 0 | (4 558) |
| EFTA-bevillinger fremført fra regnskabsåret N–1 | (2) | 0 | 0 | (2) |
| Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N–1 | 188 | 445 | 0 | 632 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | (498) | (2) | 0 | (500) |
| Resultat af budgetgennemførelsen | 1 810 | 125 | 0 | 1 935 |

(mio. EUR)

De Europæiske fællesskaber

Agenturer

Eliminering Af Tilskud Til agenturerne

I alt

Regnskabsårets indtægter

121 584

1 474

(934)

122 125

122 125

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(115 550)

(1 146)

934

(115 762)

(115 762)

Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N+1

(3 912)

(646)

0

(4 558)

(4 558)

EFTA-bevillinger fremført fra regnskabsåret N–1

(2)

0

0

(2)

(2)

Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N–1

188

445

0

632

632

Valutakursforskelle i regnskabsåret

(498)

(2)

0

(500)

(500)

Resultat af budgetgennemførelsen

1 810

125

0

1 935

1 935

AFDELING B: FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL DEN KONSOLIDEREDE BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

1.   BUDGETPRINCIPPER, -STRUKTURER OG -BEVILLINGER

1.1.   RETSGRUNDLAG OG FINANSFORORDNINGEN

Regnskaberne føres i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006 (EUT L 390 af 30.12.2006) om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser for denne finansforordning, senest ændret den 28. marts 2007. Det almindelige budget, som er Fællesskabernes vigtigste finanspolitiske instrument, er det dokument, hvori Fællesskabernes indtægter og udgifter hvert år fastsættes og godkendes.

Budgetbehandlingen afvikles i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 272, som indeholder en beskrivelse af forløbet af de frister, som budgetmyndigheden – der består af Europa-Parlamentet og Ministerrådet – skal overholde. Hvert år udarbejder Kommissionen på grundlag af et overslag over det kommende års indtægter og udgifter for alle EU-institutionerne et foreløbigt budgetforslag, som den forelægger for budgetmyndigheden. På grundlag af det foreløbige budgetforslag vedtager Rådet et budgetforslag, som budgetmyndighedens to parter derefter forhandler om. Det er formanden for Europa-Parlamentet, der fastslår, at budgettet er endeligt vedtaget, hvorefter det er retsgyldigt. Kommissionen har hovedansvaret for gennemførelsen af budgettet.

1.2.   BUDGETPRINCIPPER

Fællesskabernes almindelige budget hviler på en række grundprincipper:

| — | principperne om enhed og budgetrealisme betyder, at alle Fællesskabernes indtægter og udgifter skal samles i ét budgetdokument og bogføres på en budgetpost, og at udgifterne ikke må overstige de tildelte bevillinger |
| --- | --- |

—

principperne om enhed og budgetrealisme betyder, at alle Fællesskabernes indtægter og udgifter skal samles i ét budgetdokument og bogføres på en budgetpost, og at udgifterne ikke må overstige de tildelte bevillinger

principperne om enhed og budgetrealisme

| — | princippet om bruttoopgørelse omfatter to regler:






  — | reglen om ikke-formålsbestemt anvendelse, som betyder, at indtægterne ikke skal dække bestemte udgifter (alle indtægterne dækker tilsammen alle udgifterne) |
| --- | --- | --- |

—

princippet om bruttoopgørelse omfatter to regler:

princippet om bruttoopgørelse

—

reglen om ikke-formålsbestemt anvendelse, som betyder, at indtægterne ikke skal dække bestemte udgifter (alle indtægterne dækker tilsammen alle udgifterne)

| — | reglen om ikke-modregning, som betyder, at indtægter og udgifter skal opføres i budgettet med deres fulde beløb, og at der ikke kan foretages modregninger |
| --- | --- |

—

reglen om ikke-modregning, som betyder, at indtægter og udgifter skal opføres i budgettet med deres fulde beløb, og at der ikke kan foretages modregninger

| — | etårighedsprincippet betyder, at de opførte bevillinger kun gælder for ét regnskabsår og derfor skal anvendes i løbet af det pågældende år |
| --- | --- |

—

etårighedsprincippet betyder, at de opførte bevillinger kun gælder for ét regnskabsår og derfor skal anvendes i løbet af det pågældende år

etårighedsprincippet

| — | princippet om ligevægt på budgettet betyder, at der skal være ligevægt mellem budgettets indtægter og udgifter (de forventede indtægter skal dække betalingsbevillingerne) |
| --- | --- |

—

princippet om ligevægt på budgettet betyder, at der skal være ligevægt mellem budgettets indtægter og udgifter (de forventede indtægter skal dække betalingsbevillingerne)

princippet om ligevægt på budgettet

| — | specificeringsprincippet betyder, at de enkelte bevillinger skal dække bestemte udgifter og anvendes dertil |
| --- | --- |

—

specificeringsprincippet betyder, at de enkelte bevillinger skal dække bestemte udgifter og anvendes dertil

specificeringsprincippet

| — | princippet om én regningsenhed betyder, at budgettet skal opstilles og gennemføres og regnskaberne af lægges i euro |
| --- | --- |

—

princippet om én regningsenhed betyder, at budgettet skal opstilles og gennemføres og regnskaberne af lægges i euro

princippet om én regningsenhed

| — | princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning betyder, at budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet |
| --- | --- |

—

princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning betyder, at budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet

princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning

| — | princippet om klarhed og åbenhed betyder, at budgettet opstilles og gennemføres, og regnskabet aflægges under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed – budgettet og ændringsbudgetterne offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

—

princippet om klarhed og åbenhed betyder, at budgettet opstilles og gennemføres, og regnskabet aflægges under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed – budgettet og ændringsbudgetterne offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

princippet om klarhed og åbenhed

1.3.   BUDGETTETS STRUKTUR

Budgettet omfatter:

| (a) | en almindelig oversigt over indtægter |
| --- | --- |

(a)

en almindelig oversigt over indtægter

| (b) | en række sektioner, der er opdelt i opgørelser over indtægter og udgifter for hver institution: Sektion I: Europa-Parlamentet, Sektion II: Rådet, Sektion III: Kommissionen, Sektion IV: Domstolen, Sektion V: Revisionsretten, Sektion VI: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII: Regionsudvalget, Sektion VIII: Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX: Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. |
| --- | --- |

(b)

en række sektioner, der er opdelt i opgørelser over indtægter og udgifter for hver institution: Sektion I: Europa-Parlamentet, Sektion II: Rådet, Sektion III: Kommissionen, Sektion IV: Domstolen, Sektion V: Revisionsretten, Sektion VI: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII: Regionsudvalget, Sektion VIII: Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX: Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Indtægterne og udgifterne for hver institution er opdelt i afsnit, kapitler, artikler og konti alt efter deres art eller bestemmelse.

En del af midlerne fra EKSF, der er under afvikling, blev stillet til rådighed på driftsbudgettet for EKSF under afvikling. Kommissionen vedtager hvert år driftsbudgettet efter høring af Rådet og Europa-Parlamentet. Det seneste budget dækkede tidsrummet 1. januar – 23. juli 2002. Fra 24. juli 2002 er indtægterne og udgifterne i forbindelse med driftsbudgettet medtaget i forvaltningsregnskabet for EKSF under afvikling. De resterende forpligtelser, der skal opfyldes, er opført under passiver på balancen.

1.4.   BUDGETREGNSKABETS STRUKTUR

1.4.1.   Generel oversigt

Det er kun Kommissionens budget, der omfatter både administrationsbevillinger og aktionsbevillinger. De andre institutioner har kun administrationsbevillinger.

Budgettet omfatter to forskellige former for bevillinger, nemlig ikke-opdelte bevillinger (IOB) og opdelte bevillinger (OB). De ikke-opdelte bevillinger skal dække de transaktioner, der er etårige (og som stemmer overens med princippet om etårighed). Opdelte bevillinger er indført for at forene princippet om etårighed med nødvendigheden af at finansiere foranstaltninger, som gennemføres over flere år.

| a) | Ved ikke-opdelte bevillinger forstås:






  — | alle administrationskapitlerne i Kommissionens sektion og sektionerne for alle de andre institutioner |
| --- | --- | --- |

a)

Ved ikke-opdelte bevillinger forstås:

ikke-opdelte bevillinger

—

alle administrationskapitlerne i Kommissionens sektion og sektionerne for alle de andre institutioner

| — | de etårige bevillinger til EUGFL, Garantisektionen, og |
| --- | --- |

—

de etårige bevillinger til EUGFL, Garantisektionen, og

| — | visse tekniske bevillinger (tilbagebetalinger og udnyttelse af garantien for lånoptagelse/långivning m.m.). |
| --- | --- |

—

visse tekniske bevillinger (tilbagebetalinger og udnyttelse af garantien for lånoptagelse/långivning m.m.).

For så vidt angår regnskabsårets ikke-opdelte bevillinger er beløbet for forpligtelsesbevillinger det samme som beløbet for betalingsbevillinger.

| b) | De opdelte bevillinger skal dække de flerårige transaktioner og omfatter bevillingerne i alle kapitler med undtagelse af kapitel 1 i Kommissionens sektion.
  De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):






  — | Forpligtelsesbevillinger
  : dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der i overensstemmelse med lovgivningen indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over mere end et regnskabsår, kan i henhold til finansforordningens artikel 76, stk. 3, opdeles i årlige trancher over flere regnskabsår, hvis basisretsakten åbner mulighed for det. For de opdelte bevillinger er budgetforpligtelser, som endnu ikke er indgået for de kommende år, opført som en eventualforpligtelse under stregen. |
| --- | --- | --- |

b)

De opdelte bevillinger skal dække de flerårige transaktioner og omfatter bevillingerne i alle kapitler med undtagelse af kapitel 1 i Kommissionens sektion.

opdelte bevillinger

De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

—

Forpligtelsesbevillinger
  : dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der i overensstemmelse med lovgivningen indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over mere end et regnskabsår, kan i henhold til finansforordningens artikel 76, stk. 3, opdeles i årlige trancher over flere regnskabsår, hvis basisretsakten åbner mulighed for det. For de opdelte bevillinger er budgetforpligtelser, som endnu ikke er indgået for de kommende år, opført som en eventualforpligtelse under stregen.

Forpligtelsesbevillinger

| — | Betalingsbevillinger
  : dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår. |
| --- | --- |

—

Betalingsbevillinger
  : dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår.

Betalingsbevillinger

1.4.2.   Bevillingernes oprindelse

Den vigtigste kilde til bevillinger er fællesskabsbudgettet for det løbende regnskabsår. Ikke desto mindre er der andre typer af bevillinger, som følger af bestemmelserne i finansforordningen. De stammer fra tidligere regnskabsår eller eksterne kilder.

1.4.2.1.   Budgettets endelige bevillinger, som omfatter:

| — | Oprindeligt vedtagne bevillinger på budgettet |
| --- | --- |

—

Oprindeligt vedtagne bevillinger på budgettet

| — | Overførsler: Bevillingerne kan gøres til genstand for overførsler mellem poster efter de regler, der er fastsat i artikel 22-24 i finansforordningen (nr. 1605/2002 af 25. juni 2002). |
| --- | --- |

—

Overførsler: Bevillingerne kan gøres til genstand for overførsler mellem poster efter de regler, der er fastsat i artikel 22-24 i finansforordningen (nr. 1605/2002 af 25. juni 2002).

| — | Ændringsbudgetter: Det godkendte budget kan ændres eller forhøjes gennem et ændringsbudget. Reglerne er beskrevet i finansforordningens artikel 37-38. |
| --- | --- |

—

Ændringsbudgetter: Det godkendte budget kan ændres eller forhøjes gennem et ændringsbudget. Reglerne er beskrevet i finansforordningens artikel 37-38.

1.4.2.2.   Bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår eller genopført

| — | Automatiske fremførsler Dette er ikke-opdelte betalingsbevillinger, som kan overføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår (ingen begrænsninger for EKSF, der er under afvikling), i overensstemmelse med finansforordningens artikel 9, stk. 4. |
| --- | --- |

—

Automatiske fremførsler Dette er ikke-opdelte betalingsbevillinger, som kan overføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår (ingen begrænsninger for EKSF, der er under afvikling), i overensstemmelse med finansforordningens artikel 9, stk. 4.

| — | Bevillinger fremført ved beslutning truffet af institutionerne: En institution kan beslutte at overføre bevillinger fra det foregående budget på én af følgende betingelser: hvis de forberedende etaper er afsluttet (finansforordningens artikel 9, stk. 2), litra a), eller hvis vedtagelsen af retsgrundlaget er forsinket (artikel 9, stk. 2, litra b)). Både forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger kan fremføres (artikel 9, stk. 3). |
| --- | --- |

—

Bevillinger fremført ved beslutning truffet af institutionerne: En institution kan beslutte at overføre bevillinger fra det foregående budget på én af følgende betingelser: hvis de forberedende etaper er afsluttet (finansforordningens artikel 9, stk. 2), litra a), eller hvis vedtagelsen af retsgrundlaget er forsinket (artikel 9, stk. 2, litra b)). Både forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger kan fremføres (artikel 9, stk. 3).

| — | Bevillinger, der er genopført som følge af frigørelser: Det drejer sig om genopførelse af forpligtelsesbevillinger i forbindelse med strukturfondene, som er blevet frigjort. Denne undtagelsesvise genopførelse foretages, hvis Kommissionen begår en fejl, eller hvis beløbet er nødvendigt af hensyn til programmets gennemførelse (finansforordningens artikel 157). |
| --- | --- |

—

Bevillinger, der er genopført som følge af frigørelser: Det drejer sig om genopførelse af forpligtelsesbevillinger i forbindelse med strukturfondene, som er blevet frigjort. Denne undtagelsesvise genopførelse foretages, hvis Kommissionen begår en fejl, eller hvis beløbet er nødvendigt af hensyn til programmets gennemførelse (finansforordningens artikel 157).

1.4.2.3.   Formålsbestemte indtægter

| — | Restitutionsbeløb: Disse bevillinger hidrører fra tilbagebetaling af uberettiget udbetalte beløb, beløb fra levering af varer/tjenesteydelser til andre fællesskabsorganer, indtægter i forbindelse med forsikringserstatninger og indtægter fra udlejning og salg af publikationer – beløbene blev opført på den budgetpost, hvor udgifterne oprindeligt påløb (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra e)-j)), og kan fremføres ubegrænset. |
| --- | --- |

—

Restitutionsbeløb: Disse bevillinger hidrører fra tilbagebetaling af uberettiget udbetalte beløb, beløb fra levering af varer/tjenesteydelser til andre fællesskabsorganer, indtægter i forbindelse med forsikringserstatninger og indtægter fra udlejning og salg af publikationer – beløbene blev opført på den budgetpost, hvor udgifterne oprindeligt påløb (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra e)-j)), og kan fremføres ubegrænset.

| — | EFTA-bevillinger: I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er der fastsat bestemmelser om finansiel deltagelse fra medlemmernes side i visse af fællesskabsbudgettets aktiviteter. De berørte budgetposter samt de forventede beløb offentliggøres i bilag III til EU's budget. De berørte poster forhøjes med EFTA-bidraget. Bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, bortfalder og tilbagebetales til EØS-landene. |
| --- | --- |

—

EFTA-bevillinger: I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er der fastsat bestemmelser om finansiel deltagelse fra medlemmernes side i visse af fællesskabsbudgettets aktiviteter. De berørte budgetposter samt de forventede beløb offentliggøres i bilag III til EU's budget. De berørte poster forhøjes med EFTA-bidraget. Bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, bortfalder og tilbagebetales til EØS-landene.

| — | Indtægter fra tredjepart: Ligesom for EFTA-bevillingernes vedkommende har andre lande indgået aftaler med De Europæiske Fællesskaber, som indebærer et finansielt bidrag til fællesskabsaktiviteterne. De således modtagne beløb betragtes som indtægter fra tredjepart, som tildeles de berørte budgetposter (ofte på forskningsområdet) og kan fremføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra a) og d)). |
| --- | --- |

—

Indtægter fra tredjepart: Ligesom for EFTA-bevillingernes vedkommende har andre lande indgået aftaler med De Europæiske Fællesskaber, som indebærer et finansielt bidrag til fællesskabsaktiviteterne. De således modtagne beløb betragtes som indtægter fra tredjepart, som tildeles de berørte budgetposter (ofte på forskningsområdet) og kan fremføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra a) og d)).

| — | Arbejde for tredjepart: Fællesskabets forskningscentre kan som led i deres forskningsaktiviteter udføre arbejde for eksterne organer (finansforordningens artikel 161, stk. 2.). Ligesom indtægterne fra tredjepart tildeles indtægter fra arbejde for tredjepart visse budgetposter og kan overføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra d)). |
| --- | --- |

—

Arbejde for tredjepart: Fællesskabets forskningscentre kan som led i deres forskningsaktiviteter udføre arbejde for eksterne organer (finansforordningens artikel 161, stk. 2.). Ligesom indtægterne fra tredjepart tildeles indtægter fra arbejde for tredjepart visse budgetposter og kan overføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra d)).

| — | Bevillinger, der er genopført som følge af tilbagebetaling af acontobeløb: Der er tale om fællesskabsmidler, som er tilbagebetalt af modtagerne. Tilbagebetalinger af acontobeløb er opført som formålsbestemte indtægter (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 2) og kan fremføres ubegrænset. Inden for strukturfondene er genopførelsen baseret på en kommissionsbeslutning (finansforordningen artikel 18, stk. 2, og artikel 228 i dens gennemførelsesbestemmelser). |
| --- | --- |

—

Bevillinger, der er genopført som følge af tilbagebetaling af acontobeløb: Der er tale om fællesskabsmidler, som er tilbagebetalt af modtagerne. Tilbagebetalinger af acontobeløb er opført som formålsbestemte indtægter (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 2) og kan fremføres ubegrænset. Inden for strukturfondene er genopførelsen baseret på en kommissionsbeslutning (finansforordningen artikel 18, stk. 2, og artikel 228 i dens gennemførelsesbestemmelser).

1.4.3.   De tildelte bevillingers sammensætning

| — | Budgettets endelige bevillinger = det oprindelige budget + ændringsbudget + overførsler |
| --- | --- |

—

Budgettets endelige bevillinger = det oprindelige budget + ændringsbudget + overførsler

Budgettets endelige bevillinger

| — | Tillægsbevillinger = formålsbestemte indtægter (se ovenfor) + bevillinger fremført fra foregående regnskabsår eller genopført som følge af frigørelser |
| --- | --- |

—

Tillægsbevillinger = formålsbestemte indtægter (se ovenfor) + bevillinger fremført fra foregående regnskabsår eller genopført som følge af frigørelser

Tillægsbevillinger

| — | Godkendte bevillinger i alt = budgettets endelige bevillinger + tillægsbevillinger |
| --- | --- |

—

Godkendte bevillinger i alt = budgettets endelige bevillinger + tillægsbevillinger

Godkendte bevillinger i alt

| — | Regnskabsårets bevillinger (til beregning af budgetresultatet) = budgettets endelige bevillinger + formålsbestemte indtægter. |
| --- | --- |

—

Regnskabsårets bevillinger (til beregning af budgetresultatet) = budgettets endelige bevillinger + formålsbestemte indtægter.

Regnskabsårets bevillinger

1.5.   GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET

Gennemførelsen af budgettet er reguleret af finansforordningens artikel 48, stk. 1, hvori det hedder: »Kommissionen har ansvaret for gennemførelsen af budgettet i overensstemmelse med denne forordning og inden for rammerne af de givne bevillinger«. I artikel 50 præciseres det, at Kommissionen giver de andre institutioner de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem.

1.6.   UINDFRIEDE FORPLIGTELSER (UF)

Indførelsen af opdelte forpligtelser har medført, at der er opstået en forskel mellem de indgåede forpligtelser og de gennemførte betalinger: Denne forskel, som svarer til de uindfriede forpligtelser, er udtryk for, at der går en vis tid, fra forpligtelserne indgås, til de tilsvarende betalinger foretages.

2.   FORKLARING TIL BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

| 2.1. | RESULTAT AF GENNEMFØRELSEN AF 2008-BUDGETTET (tabel 1) |
| --- | --- |

2.1.

tabel 1

2.1.1.   Generelt

Egne indtægter konteres med de beløb, som i løbet af regnskabsåret krediteres de konti, som medlemsstaternes myndigheder har åbnet i Kommissionens navn. Indtægter omfatter, i tilfælde af et overskud, også resultatet af gennemførelsen af budgettet for det foregående regnskabsår. De øvrige indtægter konteres med de beløb, der faktisk opkræves i løbet af regnskabsåret.

Ved beregningen af regnskabsårets saldo omfatter udgifterne betalinger, der dækkes af regnskabsårets bevillinger til betalinger, hvortil kommer bevillinger til betalinger fra samme regnskabsår, der fremføres til det følgende år. Ved betalinger foretaget med regnskabsårets bevillinger til betalinger forstås betalinger, der er foretaget af regnskabsføreren senest den 31. december i regnskabsåret. For Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbrugets vedkommende er der tale om de betalinger, medlemsstaterne har foretaget mellem den 16. oktober 2007 og den 15. oktober 2008, forudsat at regnskabsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i hænde senest den 31. januar 2009. For udgifter under EUGFL kan der blive tale om en senere overensstemmelsesbeslutning som følge af kontrol foretaget i medlemsstaterne.

Resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget består af to dele: De Europæiske Fællesskabers regnskabsresultat og resultatet af bidraget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS. I henhold til artikel 15 i forordning nr. 1150/2000 om egne indtægter består dette resultat af forskellen mellem:

| — | alle regnskabsårets indtægter |
| --- | --- |

—

alle regnskabsårets indtægter

| — | og de betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår. For EFTA/EØS-landene foreligger oplysningerne om, hvor stort et beløb der fremføres fra regnskabsåret n til regnskabsåret n+1, først efter regnskabsafslutningen. Derfor er fremførslerne af bevillinger fra regnskabsåret n-1 til regnskabsåret n inkluderet i beregningen. |
| --- | --- |

—

og de betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår. For EFTA/EØS-landene foreligger oplysningerne om, hvor stort et beløb der fremføres fra regnskabsåret n til regnskabsåret n+1, først efter regnskabsafslutningen. Derfor er fremførslerne af bevillinger fra regnskabsåret n-1 til regnskabsåret n inkluderet i beregningen.

Denne forskel kan forhøjes eller nedsættes:

| — | med nettobeløbet for bortfald af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser som følge af udsving i eurokursen samt ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår, og |
| --- | --- |

—

med nettobeløbet for bortfald af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser som følge af udsving i eurokursen samt ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår, og

| — | saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab. |
| --- | --- |

—

saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab.

De Europæiske Fællesskabers budgetsaldo tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning heraf fra de beløb, de skal betale det pågældende år.

De Europæiske Fællesskabers budgetsaldo tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning heraf fra de beløb, de skal betale det pågældende år.

Bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår vedrørende bidrag fra tredjemand og arbejde for tredjemand, som per definition aldrig bortfalder, er opført under tillægsbevillingerne for regnskabsåret. Dette forklarer forskellen mellem de bevillinger, der er fremført fra det foregående regnskabsår, og som er opført på opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2008, og de bevillinger, der fremføres til følgende regnskabsår på opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2007. De genanvendte og genopførte bevillinger, der er en følge af tilbagebetaling af acontobeløb, indgår ikke i beregningen af regnskabsårets resultat.

Den del af de EFTA/EØS-betalingsbevillinger, der blev fremført fra 2008 til 2009, kunne ikke inkluderes i saldoen for regnskabsåret 2008, fordi EFTA skal godkende de pågældende beløb, og dette vil ikke ske før midten af 2009.

De fremførte betalingsbevillinger omfatter: automatisk fremførte bevillinger og bevillinger fremført ved beslutning. Det omfatter også stigningen i bevillinger hidrørende fra øremærkede indtægter, hvor bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, fremføres automatisk. Annullering af ikke-anvendte betalings- bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår viser nu kun annulleringer af automatisk fremførte bevillinger og bevillinger fremført ved beslutning.

2.1.2.   Afstemning af resultatet af gennemførelsen af 2008-budgettet med det økonomiske resultat for 2008

Det økonomiske resultat for året, som fremgår af side 14, er beregnet på grundlag af den periodiserede regnskabsførelse. Budgetresultatet er derimod baseret på det ændrede kasseregnskabsprincip i overensstemmelse med finansforordningen. Da begge er resultatet af samme underliggende transaktioner, er det en nyttig måde at kontrollere, at de stemmer overens. Tabellen nedenfor viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet de vigtigste afstemte beløb fremhæves.

AFSTEMNING: ØKONOMISK RESULTAT – BUDGETGENNEMFØRELSE FOR 2008

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | 12 686 | 7 462 |
| Indtægter |
| Fordringer, der konstateres i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet | (4 685) | (5 036) |
| Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret | 3 485 | 2 543 |
| Tjente, men endnu ikke modtagne indtægter (netto) | (724) | (1 068) |
| Udgifter |
| Skyldige udgifter (netto) | 6 353 | 8 814 |
| Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret | (219) | (3 635) |
| Nettoresultat af forfinansiering | (16 446) | (6 810) |
| Betalingsbevillinger fremført til følgende år | (3 914) | (3 116) |
| Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger | 1 182 | 1 171 |
| Bevægelser i hensættelser | 4 316 | 1 395 |
| Andet | (88) | (33) |
| Økonomisk resultat for agenturer + EKSF | (136) | (145) |
| RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET | 1 810 | 1 542 |

(mio. EUR)

2008

2007

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

12 686

12 686

7 462

7 462

Indtægter

Indtægter

Fordringer, der konstateres i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet

(4 685)

(5 036)

Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret

3 485

2 543

Tjente, men endnu ikke modtagne indtægter (netto)

(724)

(1 068)

Udgifter

Udgifter

Skyldige udgifter (netto)

6 353

8 814

Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret

(219)

(3 635)

Nettoresultat af forfinansiering

(16 446)

(6 810)

Betalingsbevillinger fremført til følgende år

(3 914)

(3 116)

Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger

1 182

1 171

Bevægelser i hensættelser

4 316

1 395

Andet

(88)

(33)

Økonomisk resultat for agenturer + EKSF

Økonomisk resultat for agenturer + EKSF

(136)

(145)

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET

1 810

1 810

1 542

1 542

Afstemningsposter – indtægter

De faktiske budgetindtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inddrives på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inddrives på grundlag af fordringer konstateret i tidligere regnskabsår. Ved afstemning skal de fordringer, der konstateres i det løbende år, men som endnu ikke er inddrevet, derfor trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer konstateret i de foregående år og inddrevet i det løbende år skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.

fordringer, der konstateres i det løbende år, men som endnu ikke er inddrevet

Fordringer konstateret i de foregående år og inddrevet i det løbende år

Tjente, men endnu ikke modtagne nettoindtægter består primært af tjente, men endnu ikke modtagne landbrugsafgifter, egne indtægter og renter og udbytte. Det er kun nettoresultatet, dvs. tjente, men endnu ikke modtagne indtægter for det løbende år minus tilbageførsel af tjente, men endnu ikke modtagne indtægter fra tidligere år, der tages i betragtning.

Tjente, men endnu ikke modtagne nettoindtægter

Afstemningsposter – udgifter

Skyldige nettoomkostninger består hovedsageligt af periodiseringsbeløb med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EF-støtte har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til EF.

Skyldige nettoomkostninger

Selv om skyldige omkostninger ikke betragtes som budgetudgifter, er de betalinger, der foretages i regnskabsåret i forbindelse med regninger registreret i foregående år en del af regnskabsårets budgetudgifter.

regnskabsåret i forbindelse med regninger registreret i foregående år

Nettoresultatet af forfinansieringen er en kombination af 1) de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i regnskabsåret og opført som en budgetudgift i det pågældende år, og 2) frigørelsen af den forfinansiering, der er betalt i regnskabsåret eller i tidligere år ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i budgetregnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet.

Nettoresultatet af forfinansieringen

Ud over de betalinger, der er foretaget over regnskabsårets bevillinger, skal bevillingerne for det pågældende år, som fremføres til det følgende år, tages i betragtning ved beregning af resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget (i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000). Det samme gælder budgetbetalinger foretaget i regnskabsåret fra fremførsler og annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger.

fremføres til det følgende år

fremførsler og annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger

Bevægelser i hensættelser vedrører skøn ved årets udgang i periodiseringsregnskabet (primært ydelser til medarbejdere), som ikke har nogen indvirkning på budgetregnskabet. Andre afstemningsbeløb omfatter forskellige elementer, såsom afskrivning på aktiver, anskaffelse af aktiver, betalinger vedrørende finansiel leasing og finansiel deltagelse, som behandles forskelligt, alt efter om der er tale om budgetregnskabet eller den periodiske regnskabsførelse.

Bevægelser i hensættelser

Andre afstemningsbeløb

Endelig skal agenturernes og EKSF's økonomiske resultat, som er medregnet i det konsoliderede økonomiske resultat, ikke medregnes, idet deres budgetgennemførelse ikke er en del af den konsoliderede budgetgennemførelse.

agenturernes og EKSF's

2.2.   SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB FOR 2008 (tabel 2)

tabel 2

Betalingsbevillingerne i det oprindeligt vedtagne budget, som blev undertegnet af formanden for Europa-Parlamentet den 18. december 2007, blev fastsat til et beløb på 120 347 mio. EUR og skal finansieres ved hjælp af egne indtægter, som beløber sig til 118 922 mio. EUR. Det skal bemærkes, at overslaget over indtægter og udgifter i det oprindelige budget justeres i løbet af regnskabsåret, og at disse ændringer fremgår af ændringsbudgetterne. Justeringer i medlemsstaternes indbetalinger af egne indtægter, som er baseret på BNI, sikrer, at budgetindtægterne svarer nøjagtigt til budgetudgifterne. I overensstemmelse med princippet om ligevægt skal der være ligevægt mellem budgetindtægter og -udgifter (betalingsbevillinger).

Indtægter:

I løbet af 2008 blev 10 ændringsbudgetter vedtaget. Deres indflydelse på indtægtssiden af 2008-budgettet resulterede i endelige indtægter på i alt 115 771 mio. EUR. Dette blev finansieret af egne indtægter på i alt 108 323 mio. EUR (dvs. 10 599 mio. EUR mindre end oprindeligt planlagt) og resten af andre indtægter. Det reducerede behov for egne indtægter skyldtes forskellige faktorer såsom medregning af 1 529 mio. EUR i forbindelse med overskuddet fra det foregående år plus bøder til Microsoft og den dermed forbundne bankrente på i alt 849 mio. EUR. Endelig medførte kombinationen af et fald i betalingsbevillinger og en stigning i indtægtsoverslaget i ændringsbudget nr. 9/2008 en yderligere reduktion af BNI-indtægterne på 6 936 mio. EUR.

Med hensyn til egne indtægter skal det bemærkes, at opkrævningen af traditionelle egne indtægter nåede 102 % af de skønnede beløb. Dette skyldes, at budgetoverslagene blev ændret på det tidspunkt, hvor ændringsbudget nr. 5/2008 blev etableret (de blev sat ned med 212 mio. EUR), samt på det tidspunkt, hvor ændringsbudget nr. 9/2008 blev etableret (de blev sat ned med 1 600 mio. EUR). Disse justeringer var på den ene side baseret på de nye makroøkonomiske overslag i foråret 2008, som var mindre optimistiske end de tidligere, og på den anden side på bidragenes udvikling.

Medlemsstaternes endelige moms- og BNI-betalinger svarede også meget nøje til det endelige budgetoverslag. Forskellene mellem overslagene og de beløb, der faktisk blev betalt, skyldes forskelle i de eurokurser, der blev brugt til budgetformål, og den kurs, der gjaldt på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der ikke er med i ØMU'en, reelt foretog deres betalinger.

Udgifter:

Budgettet for 2008 afspejlede fortsat overgangen fra én finansiel ramme til den næste. Forpligtelsesbevillingerne var på linje med udgiftsaftalerne for den nye programmeringsperiode 2007-2013, mens betalingskravene i høj grad stadig var knyttet til den finansielle ramme for 2000-2006. Andelen af tilskud til store nye flerårige programmer forventes at ville stige hurtigt fra 2009 og frem.

Hvad angår forpligtelsesbevillinger, var gennemførelsessatsen 99 % sammenlignet med det endelige budget (99,4 % ekskl. den uudnyttede reserve for Globaliseringsfonden) og 100,2 % i forhold til det oprindelige budget. Selv i forbindelse med programmer på området for frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor den faktiske gennemførelsessats var lavest af alle udgiftsområder, var den på 99 % efter fremførsler.

Stigningen i det endelige budget i forhold til det oprindelige var mindre end 1 %. Forhøjelsen gennem ændringsbudgetter udgjorde i alt 1 421 mio. EUR, hvilket primært omfattede den planlagte omprogrammering af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF), som beløb sig til 771 mio. EUR, hvorimod 280 mio. EUR blev tildelt Den Europæiske Solidaritetsfond, som i sagens natur kun har uforudsigelige udgifter, og en forhøjelse på 240 mio. EUR til nødhjælpsreserven til den nye fødevarefacilitet.

Betalinger udgjorde 93 % af det oprindelige budget. Gennemførelsessatsen nåede op på 97 % af de afsatte bevillinger efter en reduktion af de samlede betalingsbevillinger på 4 % og nogle betydelige overførsler mellem udgiftsområderne i den finansielle ramme.

Der var behov for store nedsættelser i forbindelse med strukturfondene og Samhørighedsfonden (4 515 mio. EUR eller 11 % af de afsatte bevillinger), idet de mellemliggende betalinger stadig afhang af Kommissionens godkendelse af forvaltnings- og kontrolsystemerne for strukturfondsprojekterne samt af de forslag til store projekter under Samhørighedsfonden, som medlemsstaterne skal indsende, for udgiftsområde 4 (265 mio. EUR eller 3 % af de afsatte bevillinger fordelt på hele udgiftsområdet) og en nedsættelse på 21 mio. EUR af den løbende reserve for internationale fiskeriaftaler.

Der findes en nærmere analyse af budgettilpasninger, deres relevante sammenhæng, begrundelsen derfor og deres virkning i Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning for 2008, del A, oversigt på budgetniveau, og del B om hvert enkelt udgiftsområde under den finansielle ramme.

2.3.   INDTÆGTER (tabel 3)

tabel 3

Indtægterne på De Europæiske Fællesskabers almindelige budget falder i to kategorier, nemlig egne indtægter og andre indtægter. Det er fastsat i artikel 269 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, hvori det hedder: »Budgettet finansieres med forbehold af andre indtægter fuldt ud af egne indtægter.« Størstedelen af budgetudgifterne finansieres af egne indtægter. De andre indtægter udgør kun en lille del af den samlede finansiering.

Der er tre former for egne indtægter, nemlig traditionelle egne indtægter, momsindtægter og BNI-indtægter. De traditionelle egne indtægter omfatter landbrugsafgifter, sukkerafgifter og told. En mekanisme til korrektion af budgetuligevægte indgår også som en del af ordningen med egne indtægter.

Egne indtægter fordeles i henhold til bestemmelserne i Rådets afgørelse nr. 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter. Den 1. marts 2009 trådte en ny afgørelse om egne indtægter, nr. 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007, i kraft. Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2007. Dens økonomiske indvirkning vil imidlertid først slå igennem for regnskabsåret 2009 og fremefter, da den tilbagevirkende kraft først finder anvendelse i budgetåret 2009.

2.3.1.   Traditionelle egne indtægter

– Traditionelle egne indtægter: Alle konstaterede traditionelle egne indtægter skal bogføres i et regnskab, der føres af de kompetente myndigheder.

| — | i det »normale« regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning nr. 1150/2000: Alle beløb, der er indgået, eller som er dækket af garantier |
| --- | --- |

—

i det »normale« regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning nr. 1150/2000: Alle beløb, der er indgået, eller som er dækket af garantier

| — | i det »særskilte« regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der endnu ikke er indgået, og/eller som ikke er dækket af garantier; beløb, der er dækket af garantier, men som anfægtes, opføres også i dette regnskab. |
| --- | --- |

—

i det »særskilte« regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der endnu ikke er indgået, og/eller som ikke er dækket af garantier; beløb, der er dækket af garantier, men som anfægtes, opføres også i dette regnskab.

For så vidt angår det særskilte regnskab fremsender medlemsstaterne en kvartalsvis oversigt til Kommissionen, som omfatter:

| — | det restbeløb, der ikke er inddrevet for det foregående kvartal |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der ikke er inddrevet for det foregående kvartal

| — | de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal

| — | korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal

| — | afskrevne beløb |
| --- | --- |

—

afskrevne beløb

| — | det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal. |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal.

De oplysninger, medlemsstaterne fremsender, gør det ikke muligt at fastslå forbindelsen mellem de inddrivelser, der er foretaget i løbet af regnskabsåret, og det år, hvor fordringerne er opstået. Derfor omfatter kolonnen med inddrivelser af fremførte fastlagte afgifter i tabellen »Oversigt over gennemførelsen af det almindelige budget med hensyn til indtægter for regnskabsåret 2008« de beløb, der er inddrevet i løbet af året, samt de fordringer, der er annulleret og erstattet af det nye beløb for fordringer, der er angivet af medlemsstaterne ved den nye angivelse. Værdien af fordringerne af egne indtægter nedskrives.

Når de traditionelle egne indtægter fra det særskilte regnskab inddrives, skal de registreres på Kommissionens konto hos statskassen eller hos det organ, den har udpeget, senest den første hverdag efter den 19. i den anden måned, der følger efter den måned, hvor fordringerne er inddrevet. Medlemsstaterne tilbageholder i form af opkrævningsudgifter 25 % af de traditionelle egne indtægter.

2.3.2.   Momsbaserede og BNI-baserede indtægter

De egne indtægter fra moms beregnes ved hjælp af en ensartet sats, som anvendes for alle medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundlag, der fastsættes efter reglerne i artikel 2, stk. 1, litra c), i Rådets afgørelse af 29. september 2000. Momsgrundlaget kan for alle medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI.

Den BNI-baserede indtægt er en variabel indtægt, der har til formål at sikre de nødvendige indtægter til i et givet regnskabsår at dække de udgifter, der ikke kan dækkes gennem de traditionelle egne indtægter, momsindtægterne og diverse andre indtægter. Indtægten beregnes ved hjælp af en ensartet sats, der anvendes på samtlige medlemsstaters BNI.

Moms- og BNI-baserede indtægter fastsættes på grundlag af de prognoser for moms- og BNI-grundlag, der udarbejdes i forbindelse med opstillingen af det foreløbige budgetforslag. Disse prognoser revideres senere. Tallene ajourføres i løbet af regnskabsåret gennem et ændringsbudget.

De faktiske tal for moms- og BNI-grundlaget foreligger i det følgende regnskabsår. Kommissionen beregner forskellen mellem det beløb, medlemsstaterne skal betale ifølge de faktiske beregningsgrundlag, og de beløb, de rent faktisk har betalt ifølge de pågældende (reviderede) prognoser. Disse moms- og BNI-saldi (positive eller negative) indkaldes af Kommissionen fra medlemsstaterne pr. 1. december i det følgende regnskabsår. Selv i de fire efterfølgende regnskabsår kan der foretages korrektioner af de endelige moms- og BNI-grundlag, medmindre der tages forbehold. De tidligere beregnede saldi tilpasses, og forskellen indkaldes samtidig med moms- og BNI-saldiene for det foregående regnskabsår.

I forbindelse med kontrollen af momsopgørelser og BNI-tal kan Kommissionen tage forbehold over for medlemsstaterne på visse punkter, som kan få følger for medlemsstaternes bidrag til deres egne indtægter. Det kan f.eks. være mangel på acceptable data eller behov for at udvikle en egnet metodologi. Disse forbehold bør opfattes som potentielle krav til medlemsstaterne på et ubestemt beløb, da deres finansielle indvirkning ikke kan vurderes med nøjagtighed. Når beløbene kan fastslås nøjagtigt, indkaldes de tilsvarende moms- og BNI-baserede ressourcer enten i forbindelse med moms- og BNI-saldi eller ved separate indkaldelser.

2.3.3.   Korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige

Denne mekanisme reducerer Det Forenede Kongeriges indbetalinger af egne indtægter i forhold til dets »budgetuligevægt« og øger de andre medlemsstaters indbetalinger af egne indtægter tilsvarende. Korrektionsmekanismen til fordel for Det Forenede Kongerige blev indført af Det Europæiske Råd på mødet i Fontainebleau (juni 1984) og ved afgørelsen om egne indtægter af 7. maj 1985, der var et resultat af dette møde. Formålet med denne mekanisme var at reducere Det Forenede Kongeriges budgetuligevægt gennem en nedsættelse af dets indbetalinger til Fællesskaberne.

Der findes flere oplysninger om modtagelse af indtægter i beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning for 2008.

2.4.   UDGIFTER (tabel 4 til 13)

tabel 4 til 13

2.4.1.   Finansiel ramme for 2007-2013

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Bæredygtig udvikling | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | EU som global partner | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Administration | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Kompensationer | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Forpligtelsesbevillinger | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Betalingsbevillinger i alt | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

(mio. EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Bæredygtig udvikling

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

EU som global partner

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Administration

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Kompensationer

445

207

210

0

0

0

0

Forpligtelsesbevillinger

Forpligtelsesbevillinger

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Betalingsbevillinger i alt

Betalingsbevillinger i alt

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

I denne afdeling beskrives Fællesskabernes hovedudgiftskategorier, som præsenteres i overensstemmelse med den opdeling i udgiftsområder, der er fastlagt i den finansielle ramme for 2007-2013. Regnskabsåret 2008 var det andet år, der var omfattet af den finansielle ramme for 2007-2013. Det samlede loft for forpligtelsesbevillinger for 2008 er på 132 797 mio. EUR, hvilket svarer til 1,06 % af BNI. Det tilsvarende samlede loft over betalingsbevillinger er på 129 681 mio. EUR, dvs. 1,03 % af BNI. Tabellen ovenfor viser den finansielle ramme i løbende priser anslået for 2013.

Udgiftsområde 1 – Bæredygtig vækst

Dette udgiftsområde er inddelt i to adskilte, men indbyrdes forbundne dele:

| — | 1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse, som omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, transeuropæiske net, socialpolitik, det indre marked og de dermed forbundne politikker. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse, som omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, transeuropæiske net, socialpolitik, det indre marked og de dermed forbundne politikker.

| — | 1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse med henblik på at fremme konvergens for de mindst udviklede medlemsstater og regioner, supplere EU's strategi for bæredygtig udvikling uden for de mindre velstillede områder og støtte tværregionalt samarbejde. |
| --- | --- |

—

1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse med henblik på at fremme konvergens for de mindst udviklede medlemsstater og regioner, supplere EU's strategi for bæredygtig udvikling uden for de mindre velstillede områder og støtte tværregionalt samarbejde.

Udgiftsområde 2 – Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

Udgiftsområde 2 omfatter den fælles landbrugs- og fiskeripolitik, udvikling af landdistrikter og miljøforanstaltninger, navnlig Natura 2000. Det beløb, der er øremærket til den fælles landbrugspolitik, afspejler den aftale, der blev indgået på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles i oktober 2002.

Udgiftsområde 3 – Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

Det nye udgiftsområde 3 (unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed) afspejler den stigende betydning af visse områder, hvor EU har fået nye opgaver – retlige og indre anliggender, grænsebeskyttelse, immigrations- og asylpolitik, folkesundhed og forbrugerbeskyttelse, kultur, ungdom, information og dialog med borgerne. Det er opdelt i to dele:

| — | 3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed. |
| --- | --- |

—

3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed.

| — | 3b. Medborgerskab. |
| --- | --- |

—

3b. Medborgerskab.

Udgiftsområde 4 – EU som global partner

Udgiftsområde 4 omfatter alle eksterne foranstaltninger, herunder førtiltrædelsesinstrumenter. Kommissionen foreslog at lade den finansielle ramme omfatte Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), men Rådet og Europa-Parlamentet var enige om at udelade den.

Udgiftsområde 5 – Administration

Dette udgiftsområde omfatter administrative udgifter til alle institutioner, pensioner og Europaskolerne. Når man ser bort fra Kommissionen, udgør disse udgifter institutionernes samlede udgifter, men agenturerne og andre organer har både administrations- og driftsudgifter.

Udgiftsområde 6 – Kompensationer

I overensstemmelse med den politiske aftale om, at de nye medlemsstater ikke skal være nettobidragydere til budgettet umiddelbart efter tiltrædelsen, blev der opført et kompensationsbeløb under dette udgiftsområde. Dette beløb kunne udnyttes gennem overførsler til at udligne deres budgetindtægter og -bidrag.

2.4.2.   Politikområder

Som led i sin anvendelse af aktivitetsbaseret forvaltning har Kommissionen gennemført aktivitetsbaseret budgetlægning i forbindelse med sine planlægnings- og forvaltningsprocedurer. Aktivitetsbaseret budgetlægning medfører en ny budgetstruktur, hvor budgetafsnit svarer til politikområder og budgetkapitler til aktiviteter.

Formålet med aktivitetsbaseret budgetlægning er at afstikke klare rammer for at føre Kommissionens politiske mål ud i livet enten via retlige, finansielle eller andre offentlige politiske midler. Ved at strukturere Kommissionens arbejde efter aktivitet gives der et klart billede af Kommissionens virksomhed og samtidig en fælles ramme for fastsættelse af prioriteringer. Der bevilges midler til prioriteringer under budgetproceduren, idet aktiviteterne anvendes som byggesten til budgetmæssige formål. Ved at skabe en sådan forbindelse mellem aktiviteter og de midler, der bevilges til dem, sigter den aktivitetsbaserede budgetlægning mod at sikre en endnu mere effektiv anvendelse af Kommissionens midler.

Et politikområde kan defineres som en homogen gruppe af aktiviteter, der udgør dele af Kommissionens arbejde, og som er relevante for beslutningsproceduren. Der er indkredset i alt 31 politikområder, idet hvert politikområde generelt svarer til et generaldirektorat og samler i gennemsnit 6-7 individuelle aktiviteter. Disse politikområder er overvejende operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til fordel for eksterne støttemodtagere inden for de forskellige aktivitetsområder. Driftsbudgettet suppleres med de nødvendige administrative udgifter for hvert politikområde.

Der findes flere oplysninger om afholdelse af udgifter i beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning for 2008.

2.5.   INSTITUTIONER OG AGENTURER (tabel 14 til 18)

tabel 14 til 18

De konsoliderede beretninger vedrørende gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers almindelige budget omfatter i lighed med tidligere år alle institutioners budgetgennemførelse, da hver institution inden for rammerne af Fællesskabernes budget har et særskilt budget.

Agenturer har ikke et særskilt budget inden for Fællesskabernes budget, og de finansieres delvis med budgetstøtte fra Kommissionen. For at fremlægge alle relevante budgetmæssige data for agenturerne indeholder den budgetmæssige del af det konsoliderede årsregnskab særskilte beretninger om gennemførelsen af de traditionelle agenturers individuelle budgetter, som konsolideres. Der er tale om følgende beretninger:

| — | En tabel vedrørende budgetindtægter med angivelse af det beløb, der stammer fra Kommissionens budget. |
| --- | --- |

—

En tabel vedrørende budgetindtægter med angivelse af det beløb, der stammer fra Kommissionens budget.

| — | To tabeller vedrørende budgetudgifter (forpligtelser, betalinger) med nærmere oplysninger for hvert agentur og en opsplitning af budgetter og supplerende bevillinger. |
| --- | --- |

—

To tabeller vedrørende budgetudgifter (forpligtelser, betalinger) med nærmere oplysninger for hvert agentur og en opsplitning af budgetter og supplerende bevillinger.

| — | Nederst i hver tabel er der indføjet en subtotal, der giver oplysninger om agenturernes samlede finansielle virkning efter udgifts/indtægtstype. |
| --- | --- |

—

Nederst i hver tabel er der indføjet en subtotal, der giver oplysninger om agenturernes samlede finansielle virkning efter udgifts/indtægtstype.

| — | En tabel vedrørende resultatet af gennemførelsen af budgettet, hvor agenturernes budgetresultat lægges sammen med Fællesskabernes resultat (ved fratrækning af støtte, der er betalt via Fællesskabernes udgifter og støtte modtaget som indtægter for agenturerne). |
| --- | --- |

—

En tabel vedrørende resultatet af gennemførelsen af budgettet, hvor agenturernes budgetresultat lægges sammen med Fællesskabernes resultat (ved fratrækning af støtte, der er betalt via Fællesskabernes udgifter og støtte modtaget som indtægter for agenturerne).

---

(1)  I henhold til artikel 83 i tjenestemandsvedtægten (Rådets forordning (EØF) nr. 259/68 af 29. februar 1968 som ændret) garanterer medlemsstaterne i fællesskab pensionsforpligtelserne.

1

(2)  Europa-Parlamentet har den 18. december 2008 vedtaget et budget, hvor Fællesskabernes kortfristede gæld betales af egne indtægter, som skal inkasseres af eller indkræves fra medlemsstaterne i 2009.

2

(3)  Omfatter Garantifondens likvide midler (se bemærkning 2.11).

3

2.11

(4)  Efter eliminering af MFA-beløb

4

(5)  Den øvre grænse vedrører det fastforrentede lån, der dækkes af renteswappen (jf. bemærkning 2.8.2).

5

2.8.2

(6)  Den øvre grænse vedrører det fastforrentede lån, der dækkes af renteswappen (jf. bemærkning 2.8.2).

6

2.8.2

(7)  Med anvendt justeringskoefficient.

7

(8)  Udbetales i de første tre år efter fratrædelse.

8

(9)  Agentur afviklet den 31. december 2008.

9

(10)  Konsolideret første gang i 2008.

10

(11)  Decentraliseret organ under Den Europæiske Union, henhørende under søjlen »Politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager«.

11

(12)  Det bør bemærkes, at beløbene afrundes til mio. EUR, hvorfor det kan forekomme, at visse finansielle data i disse budgettabeller ikke stemmer.

12

(13)  inkl. fremførte bevillinger og øremærkede indtægter

13

(14)  inkl. fremførte bevillinger og øremærkede indtægter

14

---

| 13.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/122 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/122

---

RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

(2009/C 273/02)

I.   I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Retten revideret

| a) | årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008 |
| --- | --- |

a)

årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008

| b) | lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet. |
| --- | --- |

b)

lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet.

Ledelsens ansvar

II.   I henhold til traktatens artikel 268-280 og finansforordningen har ledelsen (3) ansvaret for at udarbejde et årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, som giver et retvisende billede, og for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for det:

| a) | Ledelsens ansvar med hensyn til årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført (4), og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner (5) og organer (6) har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling. |
| --- | --- |

a)

Ledelsens ansvar med hensyn til årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført (4), og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner (5) og organer (6) har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling.

| b) | Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode budgettet gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved delt forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, ved decentral forvaltning til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer (finansforordningens artikel 53-57). Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på at inddrive uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers regnskab (traktatens artikel 274). |
| --- | --- |

b)

Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode budgettet gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved delt forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, ved decentral forvaltning til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer (finansforordningens artikel 53-57). Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på at inddrive uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers regnskab (traktatens artikel 274).

Revisors ansvar

III.   Det er Revisionsrettens ansvar på grundlag af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer, i det omfang de finder anvendelse på de særlige forhold, der gør sig gældende i Det Europæiske Fællesskab. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber er uden væsentlig fejlinformation, og at de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige.

IV.   Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på grundlag af revisors vurdering, herunder hans vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i De Europæiske Fællesskabers retlige ramme, uanset om der er tale om svig eller fejl. Når revisor vurderer disse risici, tager han hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes et retvisende konsolideret årsregnskab, og de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og udformer revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige i de konkrete tilfælde. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter.

V.   For så vidt angår indtægter tager Rettens revision af egne indtægter fra merværdiafgift (moms) og baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderer dernæst det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de opføres i det endelige regnskab, og medlemsstaternes bidrag er modtaget. For så vidt angår traditionelle egne indtægter gennemgår Retten toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb under toldkontrol, indtil beløbene registreres i det endelige regnskab og modtages af Kommissionen.

VI.   Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og passende som grundlag for denne erklæring.

Erklæring om regnskabets rigtighed

VII.   Det er Rettens opfattelse, at årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber i alt væsentligt giver et retvisende billede af Fællesskabernes finansielle stilling pr. 31. december 2008 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført.

VIII.   Uden at drage erklæringen i punkt VII i tvivl noterer Retten, at svagheder i regnskabssystemerne - som delvis skyldes den komplekse retlige og finansielle ramme - stadig skaber usikkerhed om kvaliteten af de finansielle oplysninger fra nogle af Kommissionens generaldirektorater (navnlig for så vidt angår forfinansiering, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed og fakturaer/omkostningsopgørelser), og om det europæiske satellitprogram Galileos anlægsaktiver.

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

IX.   Det er Rettens opfattelse, at indtægterne, forpligtelserne vedrørende samtlige grupper af politikområder og de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det år, der afsluttedes den 31. december 2008, for så vidt angår gruppen uddannelse og medborgerskab og gruppen administrationsudgifter og andre udgifter, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

X.   Det er Rettens opfattelse:

| a) | at når der ses bort fra politikområdet udvikling af landdistrikter, er de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen landbrug og naturressourcer for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, i alt væsentligt lovlige og formelt rigtige. I denne gruppe er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) generelt fortsat effektivt. På visse områder - især med hensyn til udvikling af landdistrikter - er der forhold, som bør afhjælpes for at begrænse risikoen for regelstridige udgifter |
| --- | --- |

a)

at når der ses bort fra politikområdet udvikling af landdistrikter, er de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen landbrug og naturressourcer for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, i alt væsentligt lovlige og formelt rigtige. I denne gruppe er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) generelt fortsat effektivt. På visse områder - især med hensyn til udvikling af landdistrikter - er der forhold, som bør afhjælpes for at begrænse risikoen for regelstridige udgifter

| b) | at når der ses bort fra udgifterne under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6), er de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen af politikområder økonomiske og finansielle anliggender for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december i alt væsentligt lovlige og formelt rigtige. I denne gruppe er overvågnings- og kontrolsystemerne på politikområdet erhvervspolitik - hovedsagelig på grund af svagheder vedrørende RP6 – kun delvis effektive med hensyn til at forebygge eller påvise og korrigere fejl. |
| --- | --- |

b)

at når der ses bort fra udgifterne under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6), er de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen af politikområder økonomiske og finansielle anliggender for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december i alt væsentligt lovlige og formelt rigtige. I denne gruppe er overvågnings- og kontrolsystemerne på politikområdet erhvervspolitik - hovedsagelig på grund af svagheder vedrørende RP6 – kun delvis effektive med hensyn til at forebygge eller påvise og korrigere fejl.

XI.   Det er Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport og gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, er behæftet med væsentlige fejl - om end i forskelligt omfang. I de nævnte grupper, undtagen samhørighed, er overvågnings- og kontrolsystemerne delvis effektive med hensyn til at forebygge eller påvise og korrigere godtgørelse af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede. I gruppen samhørighed var medlemsstaternes systemer for korrigering af fejl konstateret ved nationale kontroller i de fleste tilfælde i hvert fald delvis effektive.

XII.   Retten gentager, at komplicerede eller uklare lovkrav (såsom støtteregler) har væsentlig betydning for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for udgifterne i gruppen landbrug og naturressourcer - især udvikling af landdistrikter - gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport og gruppen økonomiske og finansielle anliggender - især udgifter i tilknytning til RP6.

XIII.   Retten noterer sig, at der er gjort yderligere fremskridt med hensyn til Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. Fremskridtene vedrører navnlig forbeholdenes effekt på den sikkerhed, der gives udtryk for i generaldirektørernes erklæringer, og det forhold, at disse erklæringer stemmer bedre overens med Rettens revisionsresultater. Retten konstaterer imidlertid, at Kommissionen endnu ikke kan dokumentere, at dens aktioner til forbedring af overvågnings- og kontrolsystemerne har mindsket risikoen for fejl i de grupper og aktiviteter, som er nævnt i punkt X og XI.

24. september 2009

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende noter (inklusive segmentoplysninger).

1

(2)  Den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen omfatter den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen og et resumé af budgetprincipperne samt andre forklarende noter.

2

(3)  I de europæiske institutioner og organer omfatter ledelsen institutionernes medlemmer, agenturernes direktører, de anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation eller subdelegation, regnskabsføreren og det ledende personale i finans-, revisions- eller kontrolenheder. I medlemsstaterne og modtagerstaterne omfatter ledelsen de anvisningsberettigede, regnskabsføreren og det ledende personale i betalingsmyndigheder, godkendelsesorganer og gennemførelseskontorer.

3

(4)  De regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants, og - i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard - på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Som det har været tilfældet siden regnskabsåret 2005, er det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2008 i overensstemmelse med finansforordningen opstillet efter de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Fællesskaberne, hvorimod den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

4

(5)  Før årsregnskaberne vedtages af institutionerne, underskrives de af de forskellige regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af institutionernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

5

(6)  Årsregnskaberne udarbejdes af de respektive direktører og sendes til Kommissionens regnskabsfører sammen med bestyrelsens udtalelse. Desuden underskrives de af de respektive regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af organernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

6

---