# Az Európai Unió L 240/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.240.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 240 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. szeptember 11. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.240.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 240

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. szeptember 11.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 825/2009/EK rendelete (2009. szeptember 7.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 826/2009/EK rendelete (2009. szeptember 7.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK rendelet módosításáról | 7 |
| | | A Bizottság 827/2009/EK rendelete (2009. szeptember 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 12 |
| | * | A Bizottság 828/2009/EK rendelete (2009. szeptember 10.) a 2009/2010–2014/2015. gazdasági évekre a 1701 vámtarifaszám alá tartozó, kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról | 14 |
| | * | A Bizottság 829/2009/EK rendelete (2009. szeptember 9.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Vb, VI és VII övezet közösségi vizein és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról | 26 |
| | * | A Bizottság 830/2009/EK rendelete (2009. szeptember 9.) az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a II, IV és V övezet közösségi vizein és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, kék menyhalra irányuló halászat tilalmáról | 28 |
| | | A Bizottság 831/2009/EK rendelete (2009. szeptember 10.) a 676/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról | 30 |
| | | A Bizottság 832/2009/EK rendelete (2009. szeptember 10.) a 677/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról | 31 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 825/2009/EK rendelete (2009. szeptember 7.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

1

*

A Tanács 826/2009/EK rendelete (2009. szeptember 7.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK rendelet módosításáról

7

A Bizottság 827/2009/EK rendelete (2009. szeptember 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

12

*

A Bizottság 828/2009/EK rendelete (2009. szeptember 10.) a 2009/2010–2014/2015. gazdasági évekre a 1701 vámtarifaszám alá tartozó, kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról

14

*

A Bizottság 829/2009/EK rendelete (2009. szeptember 9.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Vb, VI és VII övezet közösségi vizein és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról

26

*

A Bizottság 830/2009/EK rendelete (2009. szeptember 9.) az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a II, IV és V övezet közösségi vizein és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, kék menyhalra irányuló halászat tilalmáról

28

A Bizottság 831/2009/EK rendelete (2009. szeptember 10.) a 676/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról

30

A Bizottság 832/2009/EK rendelete (2009. szeptember 10.) a 677/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról

31

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/700/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. szeptember 10.) a bixafennek a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dosszié hiánytalanságának elvi elismeréséről
  (az értesítés a C(2009) 6771. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 32 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/700/EK

*

A Bizottság határozata (2009. szeptember 10.) a bixafennek a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dosszié hiánytalanságának elvi elismeréséről
  (az értesítés a C(2009) 6771. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 6771. számú dokumentummal történt)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 11.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/1

---

A TANÁCS 825/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 7.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) („az alaprendelet”) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   A meglévő intézkedések

| (1) | A Tanács az 1659/2005/EK rendelettel (2) („az eredeti rendelet”) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból („a KNK”) származó egyes magnéziatéglák behozatalára. Az intézkedések 39,9 %-os értékvámot határoznak meg, kivéve hat, az eredeti rendeletben külön említett vállalatot, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1659/2005/EK rendelettel (2) („az eredeti rendelet”) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból („a KNK”) származó egyes magnéziatéglák behozatalára. Az intézkedések 39,9 %-os értékvámot határoznak meg, kivéve hat, az eredeti rendeletben külön említett vállalatot, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.

1.2.   Felülvizsgálat iránti kérelem

| (2) | A végleges intézkedések elrendelését követően az egyik kínai exportáló gyártó, a Bayuquan Refractories Company Limited („a kérelmező” vagy „a BRC”) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat („az időközi felülvizsgálat”) megindítását kérelmezte a Bizottságnál. A kérelmező nem vett részt abban a vizsgálatban, amely az eredeti rendeletben található eredményekhez és következtetésekhez vezetett („az eredeti vizsgálat”), és ezért a vállalkozásra a maradék dömpingellenes vámot alkalmazták. |
| --- | --- |

(2)

A végleges intézkedések elrendelését követően az egyik kínai exportáló gyártó, a Bayuquan Refractories Company Limited („a kérelmező” vagy „a BRC”) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat („az időközi felülvizsgálat”) megindítását kérelmezte a Bizottságnál. A kérelmező nem vett részt abban a vizsgálatban, amely az eredeti rendeletben található eredményekhez és következtetésekhez vezetett („az eredeti vizsgálat”), és ezért a vállalkozásra a maradék dömpingellenes vámot alkalmazták.

| (3) | Az időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmében a BRC azt állította, hogy megfelel mind a piacgazdasági, mind az egyéni elbánás feltételeinek. A kérelmező vállalkozást a Vesuvius Group megvásárolta, aminek eredményeképpen a cég vállalati szerkezete megváltozott. A BRC érvei szerint belföldi árainak és gyártási költségeinek, illetve a Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása azt mutatja, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabb, mint az intézkedés jelenlegi szintje. Ezért azt állította, hogy a dömping ellensúlyozásához az intézkedések jelenlegi szintjének fenntartása már nem szükséges. |
| --- | --- |

(3)

Az időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmében a BRC azt állította, hogy megfelel mind a piacgazdasági, mind az egyéni elbánás feltételeinek. A kérelmező vállalkozást a Vesuvius Group megvásárolta, aminek eredményeképpen a cég vállalati szerkezete megváltozott. A BRC érvei szerint belföldi árainak és gyártási költségeinek, illetve a Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása azt mutatja, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabb, mint az intézkedés jelenlegi szintje. Ezért azt állította, hogy a dömping ellensúlyozásához az intézkedések jelenlegi szintjének fenntartása már nem szükséges.

1.3.   Részleges időközi felülvizsgálat indítása

| (4) | Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatályát a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozza. A Bizottság 2008. június 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítést tett közzé a felülvizsgálat megindításáról (3), és megkezdte a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatályát a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozza. A Bizottság 2008. június 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítést tett közzé a felülvizsgálat megindításáról (3), és megkezdte a vizsgálatot.

1.4.   Érintett termék és hasonló termék

| (5) | Az időszakos felülvizsgálat által érintett termék az eredeti rendeletben leírttal megegyező termék, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 6815 91 00, az ex 6815 99 10 és az ex 6815 99 90 KN-kód (TARIC kódok: 6815910010, 6815991020 és 6815999020) alá besorolható, kémiai kötésű, kiégetetlen, legalább 80 % MgO-t tartalmazó magnézia-összetevőjű magnéziatégla, függetlenül attól, hogy tartalmaz-e magnezitet (a továbbiakban: „érintett termék”). |
| --- | --- |

(5)

Az időszakos felülvizsgálat által érintett termék az eredeti rendeletben leírttal megegyező termék, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 6815 91 00, az ex 6815 99 10 és az ex 6815 99 90 KN-kód (TARIC kódok: 6815910010, 6815991020 és 6815999020) alá besorolható, kémiai kötésű, kiégetetlen, legalább 80 % MgO-t tartalmazó magnézia-összetevőjű magnéziatégla, függetlenül attól, hogy tartalmaz-e magnezitet (a továbbiakban: „érintett termék”).

| (6) | A Kínában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált termék, valamint az USA-ban gyártott és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és felhasználása is azonos, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(6)

A Kínában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált termék, valamint az USA-ban gyártott és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és felhasználása is azonos, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

1.5.   Az érintett felek

| (7) | A Bizottság hivatalosan értesítette a közösségi gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan értesítette a közösségi gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (8) | A Bizottság a kérelmezőnek a piacgazdasági elbánás iránti kérelemhez igénylőlapot és kérdőívet küldött, és a választ az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapításához szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatást tett a következő vállalatoknál:






  — | Bayuquan Refractories Co. Ltd. (a kérelmező), KNK, |
| --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság a kérelmezőnek a piacgazdasági elbánás iránti kérelemhez igénylőlapot és kérdőívet küldött, és a választ az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapításához szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatást tett a következő vállalatoknál:

—

Bayuquan Refractories Co. Ltd. (a kérelmező), KNK,

| — | Vesuvius UK Co. Ltd. (kapcsolt importőr), Egyesült Királyság, |
| --- | --- |

—

Vesuvius UK Co. Ltd. (kapcsolt importőr), Egyesült Királyság,

| — | Vesuvius Iberica Refractories S.A. (kapcsolt importőr), Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Vesuvius Iberica Refractories S.A. (kapcsolt importőr), Spanyolország,

| — | Vesuvius Deutschland GmbH (kapcsolt importőr), Németország, |
| --- | --- |

—

Vesuvius Deutschland GmbH (kapcsolt importőr), Németország,

| — | Vesuvius Italia S.P.A. (kapcsolt importőr), Olaszország. |
| --- | --- |

—

Vesuvius Italia S.P.A. (kapcsolt importőr), Olaszország.

1.6.   Vizsgálati időszak

| (9) | A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2007. április 1-jétől2008. március 31-ig tartott („a vizsgálati” időszak vagy „VI”). |
| --- | --- |

(9)

A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2007. április 1-jétől2008. március 31-ig tartott („a vizsgálati” időszak vagy „VI”).

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Piacgazdasági elbánás

| (10) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. E követelmények a következőképpen foglalhatók össze:






  — | az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik, |
| --- | --- | --- |

(10)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. E követelmények a következőképpen foglalhatók össze:

—

az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik,

| — | a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak („IAS”) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek és melyet minden területen alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak („IAS”) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek és melyet minden területen alkalmaznak,

| — | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások, |
| --- | --- |

—

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások,

| — | a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak, |
| --- | --- |

—

a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak,

| — | a valutaátváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

| (11) | A kérelmező piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és megfelelően alátámasztott erre vonatkozó formanyomtatványt terjesztett be a megadott határidőn belül. Az ebben megadott információkat és adatokat a későbbiekben helyszíni vizsgálatoknak vetették alá. |
| --- | --- |

(11)

A kérelmező piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és megfelelően alátámasztott erre vonatkozó formanyomtatványt terjesztett be a megadott határidőn belül. Az ebben megadott információkat és adatokat a későbbiekben helyszíni vizsgálatoknak vetették alá.

| (12) | A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második és harmadik francia bekezdése szerinti feltételt a piacgazdasági elbánás elnyeréséhez. A vállalat nem bizonyította, hogy egyetlen átlátható könyvelést vezet, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően készít el és vet könyvvizsgálat alá: Pénzügyi beszámolói és egyedi beszámolói nem feleltek meg a nemzetközi számviteli standardoknak és könyvviteli elveknek, például az állóeszközök és értékcsökkenésük valótlan könyvelése, valamint a fizetési kötelességek, illetve az előlegek szintén helytelen könyvelése okán. A könyvvizsgáló e szabálytalanságokról nem tett említést, és ebből azt a következtetést lehetett levonni, hogy a pénzügyi beszámolókat nem az IAS szerint auditálták. A vállalat továbbá nem bizonyította be, hogy nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások, különösen mert a földhasználati jogokhoz jóval azok piaci ára alatt jutott hozzá. |
| --- | --- |

(12)

A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második és harmadik francia bekezdése szerinti feltételt a piacgazdasági elbánás elnyeréséhez. A vállalat nem bizonyította, hogy egyetlen átlátható könyvelést vezet, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően készít el és vet könyvvizsgálat alá: Pénzügyi beszámolói és egyedi beszámolói nem feleltek meg a nemzetközi számviteli standardoknak és könyvviteli elveknek, például az állóeszközök és értékcsökkenésük valótlan könyvelése, valamint a fizetési kötelességek, illetve az előlegek szintén helytelen könyvelése okán. A könyvvizsgáló e szabálytalanságokról nem tett említést, és ebből azt a következtetést lehetett levonni, hogy a pénzügyi beszámolókat nem az IAS szerint auditálták. A vállalat továbbá nem bizonyította be, hogy nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások, különösen mert a földhasználati jogokhoz jóval azok piaci ára alatt jutott hozzá.

| (13) | A fenti tények és megfontolások alapján a kérelmező nem részesülhet piacgazdasági elbánásban. |
| --- | --- |

(13)

A fenti tények és megfontolások alapján a kérelmező nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.

| (14) | A közösségi gazdasági ágazat, a kérelmező és az exportáló ország hatóságai lehetőséget kaptak arra, hogy ismertessék a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos álláspontjukat. A kérelmező és a közösségi ágazat megtette észrevételeit. |
| --- | --- |

(14)

A közösségi gazdasági ágazat, a kérelmező és az exportáló ország hatóságai lehetőséget kaptak arra, hogy ismertessék a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos álláspontjukat. A kérelmező és a közösségi ágazat megtette észrevételeit.

| (15) | A kérelmező azt hangoztatta, hogy a könyvelésében talált hibák nem alapvetőek, és/vagy azokat 2008-ban ki is javították. Meg kell jegyezni, hogy a kérelmező 2007-es könyvelésében talált következetlenségek ahhoz vezettek, hogy a Bizottság a kérelmező pénzügyi helyzetéről lényegesen torzított képet kapott. A vizsgálati időszak alatti számlaellenőrzés szerint egyébként a 2007-ben feltárt problémák még 2008-ban is fennálltak. A kérelmező állítása, amely szerint könyvelési gyakorlatát 2008 végén megváltoztatta, nem volt elfogadható, mert ezek a változások a vizsgálati időszak után kilenc hónappal következtek be, ezért a helyszíni vizsgálatokon nem lehetett ellenőrizni őket. |
| --- | --- |

(15)

A kérelmező azt hangoztatta, hogy a könyvelésében talált hibák nem alapvetőek, és/vagy azokat 2008-ban ki is javították. Meg kell jegyezni, hogy a kérelmező 2007-es könyvelésében talált következetlenségek ahhoz vezettek, hogy a Bizottság a kérelmező pénzügyi helyzetéről lényegesen torzított képet kapott. A vizsgálati időszak alatti számlaellenőrzés szerint egyébként a 2007-ben feltárt problémák még 2008-ban is fennálltak. A kérelmező állítása, amely szerint könyvelési gyakorlatát 2008 végén megváltoztatta, nem volt elfogadható, mert ezek a változások a vizsgálati időszak után kilenc hónappal következtek be, ezért a helyszíni vizsgálatokon nem lehetett ellenőrizni őket.

| (16) | A közösségi ágazat szerint a kérelmező nem felelt meg az első kritériumnak, mert az érintett termék előállításához szükséges fő nyersanyagra a kínai kormány által kirótt különféle exportkorlátozások a belföldi piacon a nyersanyag árának torzulásához vezettek. Ennek következtében a kínai magnéziatégla-gyártók a nyersanyagot jobb feltételekkel tudják beszerezni, mint más országokban működő konkurenseik. |
| --- | --- |

(16)

A közösségi ágazat szerint a kérelmező nem felelt meg az első kritériumnak, mert az érintett termék előállításához szükséges fő nyersanyagra a kínai kormány által kirótt különféle exportkorlátozások a belföldi piacon a nyersanyag árának torzulásához vezettek. Ennek következtében a kínai magnéziatégla-gyártók a nyersanyagot jobb feltételekkel tudják beszerezni, mint más országokban működő konkurenseik.

| (17) | A fenti állítás kivizsgálásához a Bizottság összehasonlította a fő nyersanyag – a magnézia – beszerzési árát, amelyet a kérelmező fizet, valamint a kínai magnézia hivatalosan jegyzett árait (forrás: Price Watch/Ipari ásványok), amelyeket a közösségi gazdasági ágazat a rendelkezésére bocsátott. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vizsgálati időszak alatti árkülönbséget nem lehet jelentősnek tekinteni. A vizsgálat alatt továbbá bebizonyosodott, hogy a kérelmező szabadon szerezhetett be magnéziát különböző szállítóktól, és hogy az árakat állami intervenció nélkül alkudták ki. Ennek alapján úgy ítélhető meg, hogy a nyersanyagárak torzulása nem gyakorolt jelentős hatást a BRC-re a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(17)

A fenti állítás kivizsgálásához a Bizottság összehasonlította a fő nyersanyag – a magnézia – beszerzési árát, amelyet a kérelmező fizet, valamint a kínai magnézia hivatalosan jegyzett árait (forrás: Price Watch/Ipari ásványok), amelyeket a közösségi gazdasági ágazat a rendelkezésére bocsátott. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vizsgálati időszak alatti árkülönbséget nem lehet jelentősnek tekinteni. A vizsgálat alatt továbbá bebizonyosodott, hogy a kérelmező szabadon szerezhetett be magnéziát különböző szállítóktól, és hogy az árakat állami intervenció nélkül alkudták ki. Ennek alapján úgy ítélhető meg, hogy a nyersanyagárak torzulása nem gyakorolt jelentős hatást a BRC-re a vizsgálati időszak alatt.

| (18) | A fentiek alapján a vizsgálat eredményeit és a következtetést, mely szerint piacgazdasági elbánást a BRC nem kaphat, megerősítették. |
| --- | --- |

(18)

A fentiek alapján a vizsgálat eredményeit és a következtetést, mely szerint piacgazdasági elbánást a BRC nem kaphat, megerősítették.

2.2.   Egyéni elbánás

| (19) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az egyéni elbánásnak az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelményét. E követelmények a következőképpen foglalhatók össze:






  — | ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget, |
| --- | --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az egyéni elbánásnak az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelményét. E követelmények a következőképpen foglalhatók össze:

—

ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,

| — | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg, |
| --- | --- |

—

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,

| — | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, és be kell bizonyítani, hogy a BRC kellőképpen független az állami beavatkozástól, |
| --- | --- |

—

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, és be kell bizonyítani, hogy a BRC kellőképpen független az állami beavatkozástól,

| — | az árfolyamok átszámítása piaci árfolyamon történik, |
| --- | --- |

—

az árfolyamok átszámítása piaci árfolyamon történik,

| — | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyes exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyes exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak.

| (20) | A kérelmező a piacgazdasági elbánás iránti kérelem mellett egyéni elbánást is igényelt arra az esetre, ha nem kapna piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(20)

A kérelmező a piacgazdasági elbánás iránti kérelem mellett egyéni elbánást is igényelt arra az esetre, ha nem kapna piacgazdasági elbánást.

| (21) | A vizsgálat bebizonyította, hogy a kérelmező az összes fenti feltételnek megfelel. A vizsgálati időszak alatt nem állapítottak meg olyan tényeket, amelyek a kérelmező egyéni elbánás iránti kérelmének visszautasítását vonta volna maga után. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a BRC egyéni elbánásban részesülhet. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat bebizonyította, hogy a kérelmező az összes fenti feltételnek megfelel. A vizsgálati időszak alatt nem állapítottak meg olyan tényeket, amelyek a kérelmező egyéni elbánás iránti kérelmének visszautasítását vonta volna maga után. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a BRC egyéni elbánásban részesülhet.

2.3.   Rendes érték

| (22) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében – amennyiben a MET nem adható meg – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg országra jellemző ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében – amennyiben a MET nem adható meg – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg országra jellemző ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.

| (23) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat (USA) kívánja megfelelő analóg országként használni a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához, mivel az eredeti vizsgálatban is ez az ország töltötte be ezt a szerepet. Egy USA-beli gyártó hajlandó volt együttműködni a vizsgálatban a BRC-re érvényes rendes érték megállapítása céljából. Az érdekelt felektől erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(23)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat (USA) kívánja megfelelő analóg országként használni a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához, mivel az eredeti vizsgálatban is ez az ország töltötte be ezt a szerepet. Egy USA-beli gyártó hajlandó volt együttműködni a vizsgálatban a BRC-re érvényes rendes érték megállapítása céljából. Az érdekelt felektől erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.

| (24) | Ezért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a kérelmező számára a rendes érték megállapítása az analóg ország együttműködő gyártójától kapott ellenőrzött információ alapján történt. |
| --- | --- |

(24)

Ezért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a kérelmező számára a rendes érték megállapítása az analóg ország együttműködő gyártójától kapott ellenőrzött információ alapján történt.

| (25) | Annak biztosítása érdekében, hogy a KNK-ból exportált legtöbb terméktípus esetében a rendes érték megállapítható legyen – különösen mert az analóg ország adatait használták – a Bizottság helyénvalónak ítélte a különböző terméktípusok azonosításánál alkalmazott kritériumok kiigazítását. A dömping kiszámítását ezért a kiigazított kritériumok alapján felülvizsgálták. |
| --- | --- |

(25)

Annak biztosítása érdekében, hogy a KNK-ból exportált legtöbb terméktípus esetében a rendes érték megállapítható legyen – különösen mert az analóg ország adatait használták – a Bizottság helyénvalónak ítélte a különböző terméktípusok azonosításánál alkalmazott kritériumok kiigazítását. A dömping kiszámítását ezért a kiigazított kritériumok alapján felülvizsgálták.

| (26) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy az együttműködő USA-beli gyártó által a hasonló termékből belföldön lebonyolított összértékesítés reprezentatív volt-e a Közösségbe történő teljes exportértékesítéséhez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha annak összvolumene az adott termék Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át elérte. Megállapították, hogy az érintett USA-beli gyártó minden értékesítése reprezentatív mennyiségben történt. |
| --- | --- |

(26)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy az együttműködő USA-beli gyártó által a hasonló termékből belföldön lebonyolított összértékesítés reprezentatív volt-e a Közösségbe történő teljes exportértékesítéséhez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha annak összvolumene az adott termék Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át elérte. Megállapították, hogy az érintett USA-beli gyártó minden értékesítése reprezentatív mennyiségben történt.

| (27) | Ezt követően a Bizottság meghatározta a hasonló termék belföldi piacon értékesített azon típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a közösségi exportra értékesített termékek típusaival. |
| --- | --- |

(27)

Ezt követően a Bizottság meghatározta a hasonló termék belföldi piacon értékesített azon típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a közösségi exportra értékesített termékek típusaival.

| (28) | Az együttműködő USA-beli gyártó által saját belföldi piacán értékesített, és a kérelmező által közösségi exportra értékesített magnéziatégla-típussal közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt összes típus tekintetében megállapították, hogy USA-beli (belföldi) értékesítésük az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint kellően reprezentatív-e. Egy adott magnéziatégla-típus belföldi értékesítését a Bizottság akkor tekintette kellőképpen reprezentatívnak, ha e termék teljes USA-beli (belföldi) értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt elérte a BRC által a Közösségbe exportált, összehasonlítható magnéziatégla-típus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át, vagy annál többet. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy minden terméktípust elegendő mennyiségben adtak el a belföldi piacon ahhoz, hogy reprezentatívnak lehessen minősíteni. |
| --- | --- |

(28)

Az együttműködő USA-beli gyártó által saját belföldi piacán értékesített, és a kérelmező által közösségi exportra értékesített magnéziatégla-típussal közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt összes típus tekintetében megállapították, hogy USA-beli (belföldi) értékesítésük az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint kellően reprezentatív-e. Egy adott magnéziatégla-típus belföldi értékesítését a Bizottság akkor tekintette kellőképpen reprezentatívnak, ha e termék teljes USA-beli (belföldi) értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt elérte a BRC által a Közösségbe exportált, összehasonlítható magnéziatégla-típus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át, vagy annál többet. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy minden terméktípust elegendő mennyiségben adtak el a belföldi piacon ahhoz, hogy reprezentatívnak lehessen minősíteni.

| (29) | A Bizottság ezt követően azt vizsgálta meg, hogy az USA belföldi piacán reprezentatív mennyiségben értékesített magnéziatégla minden egyes típusának értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthető-e. E célból meghatározta a szóban forgó magnéziatégla-típusok nyereséges értékesítésének arányát független fogyasztók számára. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság ezt követően azt vizsgálta meg, hogy az USA belföldi piacán reprezentatív mennyiségben értékesített magnéziatégla minden egyes típusának értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthető-e. E célból meghatározta a szóban forgó magnéziatégla-típusok nyereséges értékesítésének arányát független fogyasztók számára.

| (30) | A belföldi értékesítési ügyletek akkor tekinthetők nyereségesnek, ha a meghatározott terméktípus egységára megegyezik a gyártási költségekkel vagy meghaladja azokat. Ezért a Bizottság meghatározta a vizsgálati időszak alatt az USA belföldi piacán értékesített mindegyik típus gyártási költségét. |
| --- | --- |

(30)

A belföldi értékesítési ügyletek akkor tekinthetők nyereségesnek, ha a meghatározott terméktípus egységára megegyezik a gyártási költségekkel vagy meghaladja azokat. Ezért a Bizottság meghatározta a vizsgálati időszak alatt az USA belföldi piacán értékesített mindegyik típus gyártási költségét.

| (31) | A fenti elemzés eredményeként megállapították, hogy egy kivétellel minden terméktípus értékesítése a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt az USA-ban. Ezért e terméktípusok rendes értékét a kérelmező által a Közösségbe exportált terméktípusokkal összehasonlítható terméktípusokért az USA belföldi piacán fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. A rendes értéket az USA-beli független fogyasztóknak felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában határozták meg. |
| --- | --- |

(31)

A fenti elemzés eredményeként megállapították, hogy egy kivétellel minden terméktípus értékesítése a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt az USA-ban. Ezért e terméktípusok rendes értékét a kérelmező által a Közösségbe exportált terméktípusokkal összehasonlítható terméktípusokért az USA belföldi piacán fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. A rendes értéket az USA-beli független fogyasztóknak felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában határozták meg.

| (32) | A kérelmező által a Közösségbe exportált terméktípusok többsége további megmunkáláson ment át, ezért azokat ilyen formában az USA-beli együttműködő gyártó nem árusította, illetve nem árusította reprezentatív mennyiségben. Ezért az ilyen terméktípusok rendes árát a (31) preambulumbekezdésben említett, további megmunkálás alá nem vetett, megfelelő terméktípusok USA-beli értékesítésére alapozták, az árakat újból kiigazítva úgy, hogy a termékek fizikai jellemzőinek különbségeit is tükrözzék. A kiigazítás mértékét az eredeti vizsgálat alatt a közösségi gazdasági ágazat által közölt – és ellenőrzött – adatok alapján számították ki. |
| --- | --- |

(32)

A kérelmező által a Közösségbe exportált terméktípusok többsége további megmunkáláson ment át, ezért azokat ilyen formában az USA-beli együttműködő gyártó nem árusította, illetve nem árusította reprezentatív mennyiségben. Ezért az ilyen terméktípusok rendes árát a (31) preambulumbekezdésben említett, további megmunkálás alá nem vetett, megfelelő terméktípusok USA-beli értékesítésére alapozták, az árakat újból kiigazítva úgy, hogy a termékek fizikai jellemzőinek különbségeit is tükrözzék. A kiigazítás mértékét az eredeti vizsgálat alatt a közösségi gazdasági ágazat által közölt – és ellenőrzött – adatok alapján számították ki.

| (33) | Az egyetlen olyan terméktípus esetében, ahol a belföldi árakat nem lehetett felhasználni (lásd a (31) preambulumbekezdést), más módszert kellett alkalmazni. Ebben az esetben a Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazta. Az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban a rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy az exportált termékfajták előállítási költségeihez hozzáadtak egy ésszerű összeget eladási, általános és adminisztratív költségek gyanánt, valamint egy indokolt haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs mértéke a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék értékesítésének átlagos eladási, általános és adminisztratív költségein és haszonkulcsán alapult. |
| --- | --- |

(33)

Az egyetlen olyan terméktípus esetében, ahol a belföldi árakat nem lehetett felhasználni (lásd a (31) preambulumbekezdést), más módszert kellett alkalmazni. Ebben az esetben a Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazta. Az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban a rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy az exportált termékfajták előállítási költségeihez hozzáadtak egy ésszerű összeget eladási, általános és adminisztratív költségek gyanánt, valamint egy indokolt haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs mértéke a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék értékesítésének átlagos eladási, általános és adminisztratív költségein és haszonkulcsán alapult.

2.4.   Exportár

| (34) | Mivel a kérelmező teljes exportértékesítése a közösségi piacra kapcsolatban álló vállalatként működő importőrökön keresztül történt, a gyártelepi exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében számtanilag kellett képezni azon ár alapján, amelyen az importált termékek első ízben viszonteladásra kerültek az első független közösségi vevő részére, ezt az árat megfelelően kiigazítva a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséggel, valamint az eladási, általános és adminisztratív költségekkel és egy méltányos haszonkulccsal. Ehhez a kapcsolatban álló importőrök eladási, általános és adminisztratív költségeit alkalmazták. |
| --- | --- |

(34)

Mivel a kérelmező teljes exportértékesítése a közösségi piacra kapcsolatban álló vállalatként működő importőrökön keresztül történt, a gyártelepi exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében számtanilag kellett képezni azon ár alapján, amelyen az importált termékek első ízben viszonteladásra kerültek az első független közösségi vevő részére, ezt az árat megfelelően kiigazítva a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséggel, valamint az eladási, általános és adminisztratív költségekkel és egy méltányos haszonkulccsal. Ehhez a kapcsolatban álló importőrök eladási, általános és adminisztratív költségeit alkalmazták.

| (35) | Az importőr e célra alkalmazandó indokolt hasznát tekintve – független importőröktől származó adatok hiányában, és mivel a jelenlegi időszakos felülvizsgálat egyetlen vállalkozás dömpingjének vizsgálatára korlátozódik – a haszonkulcsot az eredeti vizsgálatban együttműködő egyik független importőr nyeresége alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(35)

Az importőr e célra alkalmazandó indokolt hasznát tekintve – független importőröktől származó adatok hiányában, és mivel a jelenlegi időszakos felülvizsgálat egyetlen vállalkozás dömpingjének vizsgálatára korlátozódik – a haszonkulcsot az eredeti vizsgálatban együttműködő egyik független importőr nyeresége alapján állapították meg.

2.5.   Összehasonlítás

| (36) | Az érintett termék minden egyes típusára a rendes értékek átlagát és az exportárak átlagát a gyártelepi árakra alapozva, azonos kereskedelmi szakaszban és azonos adózási szinten hasonlították össze. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és bizonyítottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. Ennek alapján – megfelelő és indokolt esetben – kiigazították a fuvarozási, biztosítási, kezelési és hitelköltségekben, valamint a jelenleg ténylegesen fizetett dömpingellenes vámokban mutatkozó különbségeket. |
| --- | --- |

(36)

Az érintett termék minden egyes típusára a rendes értékek átlagát és az exportárak átlagát a gyártelepi árakra alapozva, azonos kereskedelmi szakaszban és azonos adózási szinten hasonlították össze. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és bizonyítottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. Ennek alapján – megfelelő és indokolt esetben – kiigazították a fuvarozási, biztosítási, kezelési és hitelköltségekben, valamint a jelenleg ténylegesen fizetett dömpingellenes vámokban mutatkozó különbségeket.

| (37) | A vizsgálat megállapította, hogy az exportértékesítésekre kifizetett héa-t nem térítették vissza. A kérelmező számára az alaprendelet 20. cikkével összhangban nyilvánosságra hozott információkban ezért jelezték, hogy mind az exportárakat, mind a rendes értéket a fizetett vagy fizetendő héa figyelembevételével fogják meghatározni. A kérelmező azt állította, hogy ez a megközelítés nem fogadható el, mivel a rendes értéket jobban megnövelné, mint az a héa-összeg, amelyet az exportárból le kellett volna vonni. |
| --- | --- |

(37)

A vizsgálat megállapította, hogy az exportértékesítésekre kifizetett héa-t nem térítették vissza. A kérelmező számára az alaprendelet 20. cikkével összhangban nyilvánosságra hozott információkban ezért jelezték, hogy mind az exportárakat, mind a rendes értéket a fizetett vagy fizetendő héa figyelembevételével fogják meghatározni. A kérelmező azt állította, hogy ez a megközelítés nem fogadható el, mivel a rendes értéket jobban megnövelné, mint az a héa-összeg, amelyet az exportárból le kellett volna vonni.

| (38) | Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az exportárakra semmilyen héa-visszatérítés nem történt. Ezért sem az exportárat, sem a rendes értéket nem kellett az áfa szempontjából kiigazítani. Emellett a használt módszer semleges, mivel a hatása ugyanaz, még akkor is, ha egyes termékek vagy egyes ügyletek vonatkozásában a vállalkozás olyan exportárat szab a Közösségnek, amely nem vezet dömpinghez. Más szóval, még ha azt feltételezzük is, hogy a héa beszámítása az egyenlet mindkét oldalán növelné a két elem különbségét, ugyanez történne azon modellek esetében is, ahol nem volt dömping. |
| --- | --- |

(38)

Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az exportárakra semmilyen héa-visszatérítés nem történt. Ezért sem az exportárat, sem a rendes értéket nem kellett az áfa szempontjából kiigazítani. Emellett a használt módszer semleges, mivel a hatása ugyanaz, még akkor is, ha egyes termékek vagy egyes ügyletek vonatkozásában a vállalkozás olyan exportárat szab a Közösségnek, amely nem vezet dömpinghez. Más szóval, még ha azt feltételezzük is, hogy a héa beszámítása az egyenlet mindkét oldalán növelné a két elem különbségét, ugyanez történne azon modellek esetében is, ahol nem volt dömping.

2.6.   Dömpingkülönbözet

| (39) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban árutípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Az összehasonlítás a dömping fennállását nem igazolta. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban árutípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Az összehasonlítás a dömping fennállását nem igazolta.

3.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (40) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

| (41) | E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kérelmező az eredeti rendelet vizsgálati időszakának végén csak korlátozott mennyiségű magnéziatéglát értékesített, és így nem vett részt az eredeti vizsgálatban. Ezért rá 39,9 %-os maradványvámot vetettek ki. Az eredeti vizsgálat idején fennálló BRC-t később a Vesuvius Group megvásárolta, aminek eredményeképpen a BRC vállalati szerkezete megváltozott. |
| --- | --- |

(41)

E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kérelmező az eredeti rendelet vizsgálati időszakának végén csak korlátozott mennyiségű magnéziatéglát értékesített, és így nem vett részt az eredeti vizsgálatban. Ezért rá 39,9 %-os maradványvámot vetettek ki. Az eredeti vizsgálat idején fennálló BRC-t később a Vesuvius Group megvásárolta, aminek eredményeképpen a BRC vállalati szerkezete megváltozott.

| (42) | A kérelmező teljes mértékben együttműködött a jelenlegi időszakos felülvizsgálattal; az összegyűjtött és ellenőrzött adatok lehetővé tették egy olyan dömpingkülönbözet megállapítását, amely a vállalkozásnak a Közösségbe irányuló egyedi exportárán alapul. E számítás eredménye azt jelzi, hogy az intézkedések jelenlegi szintjének fenntartása már nem indokolt. |
| --- | --- |

(42)

A kérelmező teljes mértékben együttműködött a jelenlegi időszakos felülvizsgálattal; az összegyűjtött és ellenőrzött adatok lehetővé tették egy olyan dömpingkülönbözet megállapítását, amely a vállalkozásnak a Közösségbe irányuló egyedi exportárán alapul. E számítás eredménye azt jelzi, hogy az intézkedések jelenlegi szintjének fenntartása már nem indokolt.

| (43) | A vizsgálat során beszerzett és ellenőrzött bizonyítékok is azt mutatják, hogy a kérelmező vállalati szerkezetében bekövetkezett változásokat tartósnak kell tekinteni. A vizsgálat során nem merült fel olyan tényező, ami ennek ellentmondana. Az időszakos felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a megváltozott körülmények tartósnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(43)

A vizsgálat során beszerzett és ellenőrzött bizonyítékok is azt mutatják, hogy a kérelmező vállalati szerkezetében bekövetkezett változásokat tartósnak kell tekinteni. A vizsgálat során nem merült fel olyan tényező, ami ennek ellentmondana. Az időszakos felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a megváltozott körülmények tartósnak tekinthetők.

4.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (44) | A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a BRC-től származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 0 %-ra való módosítása. |
| --- | --- |

(44)

A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a BRC-től származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 0 %-ra való módosítása.

| (45) | Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 1659/2005/EK rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Észrevételeiket indokolt esetben figyelembe vették, |
| --- | --- |

(45)

Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 1659/2005/EK rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Észrevételeiket indokolt esetben figyelembe vették,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1659/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázatban a Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd.-re vonatkozó bejegyzést követően a következő bejegyzés kerül beillesztésre:

| Gyártó | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| „Bayuquan Refractories Co. Ltd, |
| Qinglongshan Street, Bayuquan District, |
| Yingkou 115007, Liaoning tartomány, KNK |

Gyártó

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

„Bayuquan Refractories Co. Ltd,

Qinglongshan Street, Bayuquan District,

Yingkou 115007, Liaoning tartomány, KNK

0 %

A960”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. ERLANDSSON

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 267., 2005.10.12., 1. o.

2

(3)  HL C 146., 2008.6.12., 27. o.

3

---

| 11.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/7

---

A TANÁCS 826/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 7.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) („az alaprendelet”) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács az 1659/2005/EK rendelettel (2) („az eredeti rendelet”) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból („a KNK”) származó, egyes égetett magnéziatéglák behozatalára. Az intézkedések 39,9 %-os értékvámot határoznak meg, kivéve hat, az eredeti rendeletben külön említett vállalatot, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1659/2005/EK rendelettel (2) („az eredeti rendelet”) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból („a KNK”) származó, egyes égetett magnéziatéglák behozatalára. Az intézkedések 39,9 %-os értékvámot határoznak meg, kivéve hat, az eredeti rendeletben külön említett vállalatot, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.

2.   Felülvizsgálat iránti kérelem

| (2) | 2008-ban az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz („az időközi felülvizsgálat”). A kérelmet, mely a dömping hatályának kivizsgálására korlátozódott, egy kínai exportáló gyártó, név szerint a Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited (a „DSRM” vagy „a kérelmező”) nyújtotta be. A DSRM által gyártott termékekre alkalmazandó végleges dömpingellenes vám jelenleg 27,7 %. |
| --- | --- |

(2)

2008-ban az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz („az időközi felülvizsgálat”). A kérelmet, mely a dömping hatályának kivizsgálására korlátozódott, egy kínai exportáló gyártó, név szerint a Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited (a „DSRM” vagy „a kérelmező”) nyújtotta be. A DSRM által gyártott termékekre alkalmazandó végleges dömpingellenes vám jelenleg 27,7 %.

| (3) | Időközi felülvizsgálat iránti kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések meghozatalának alapjául szolgáló körülmények megváltoztak, és a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező érvelésében elmondta, hogy hazai árainak és gyártási költségeinek, illetve a Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása azt mutatja, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabb, mint az intézkedés jelenlegi szintje. Ezért a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések jelenlegi szintű további alkalmazására már nem lenne szükség a dömping ellensúlyozásához. A kérelmező nyilvánvaló bizonyítékot szolgáltatott különösen arról, hogy megfelel a piacgazdasági elbánás feltételeinek. |
| --- | --- |

(3)

Időközi felülvizsgálat iránti kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések meghozatalának alapjául szolgáló körülmények megváltoztak, és a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező érvelésében elmondta, hogy hazai árainak és gyártási költségeinek, illetve a Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása azt mutatja, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabb, mint az intézkedés jelenlegi szintje. Ezért a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések jelenlegi szintű további alkalmazására már nem lenne szükség a dömping ellensúlyozásához. A kérelmező nyilvánvaló bizonyítékot szolgáltatott különösen arról, hogy megfelel a piacgazdasági elbánás feltételeinek.

3.   Megindítás

| (4) | Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatályát a DSRM-et érintő dömping kivizsgálására korlátozza. A Bizottság 2008. június 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) értesítést tett közzé a felülvizsgálat megindításáról, és megkezdte a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatályát a DSRM-et érintő dömping kivizsgálására korlátozza. A Bizottság 2008. június 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) értesítést tett közzé a felülvizsgálat megindításáról, és megkezdte a vizsgálatot.

4.   Érintett termék és hasonló termék

| (5) | Az időközi felülvizsgálat által érintett termék („az érintett termék”) az eredeti rendeletben leírttal megegyező termék, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 6815 91 00, az ex 6815 99 10 és az ex 6815 99 90 KN-kód (TARIC-kódok: 6815910010, 6815991020 és 6815999020) alá besorolható, vegyileg lekötött, kiégetetlen, legalább 80 % MgO-t tartalmazó magnézia-összetevőjű magnéziatégla, függetlenül attól, hogy tartalmaz-e magnezitet. |
| --- | --- |

(5)

Az időközi felülvizsgálat által érintett termék („az érintett termék”) az eredeti rendeletben leírttal megegyező termék, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 6815 91 00, az ex 6815 99 10 és az ex 6815 99 90 KN-kód (TARIC-kódok: 6815910010, 6815991020 és 6815999020) alá besorolható, vegyileg lekötött, kiégetetlen, legalább 80 % MgO-t tartalmazó magnézia-összetevőjű magnéziatégla, függetlenül attól, hogy tartalmaz-e magnezitet.

| (6) | A Kínában gyártott és belföldi piacon értékesített, valamint a Közösségbe exportált, illetve az USA-ban gyártott és értékesített érintett termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal és felhasználással rendelkezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül. |
| --- | --- |

(6)

A Kínában gyártott és belföldi piacon értékesített, valamint a Közösségbe exportált, illetve az USA-ban gyártott és értékesített érintett termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal és felhasználással rendelkezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.

5.   Az érintett felek

| (7) | A Bizottság hivatalosan értesítette a közösségi gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a megindításról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan értesítette a közösségi gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a megindításról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (8) | A Bizottság egy, a piacgazdasági elbánás igénylésére vonatkozó formanyomtatványt és egy kérdőívet küldött az DSRM-nek és kapcsolatban álló vállalatainak, és valamennyien határidőn belül meg is küldték válaszaikat. A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet az elemzéshez szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatást tett a következő vállalatoknál:






  a) | A Kínai Népköztársaságban






  — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Limited (a kérelmező), Dashiqiao, Liaoning tartomány |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság egy, a piacgazdasági elbánás igénylésére vonatkozó formanyomtatványt és egy kérdőívet küldött az DSRM-nek és kapcsolatban álló vállalatainak, és valamennyien határidőn belül meg is küldték válaszaikat. A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet az elemzéshez szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatást tett a következő vállalatoknál:

a)

A Kínai Népköztársaságban

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Limited (a kérelmező), Dashiqiao, Liaoning tartomány

| b) | Olaszországban






  — | Duferco Commerciale S.p.A., Genova |
| --- | --- | --- |

b)

Olaszországban

—

Duferco Commerciale S.p.A., Genova

| c) | Franciaországban






  — | Duferco, Aubervilliers |
| --- | --- | --- |

c)

Franciaországban

—

Duferco, Aubervilliers

| d) | Svájcban






  — | Duferco SA, Lugano |
| --- | --- | --- |

d)

Svájcban

—

Duferco SA, Lugano

6.   Vizsgálati időszak

| (9) | A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2007. január 1-jétől2008. március 31-ig tartott („a vizsgálati” időszak vagy „VI”). |
| --- | --- |

(9)

A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2007. január 1-jétől2008. március 31-ig tartott („a vizsgálati” időszak vagy „VI”).

B.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

1.   Piacgazdasági elbánás

| (10) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében, a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban. E követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:






  — | az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik, |
| --- | --- | --- |

(10)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében, a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban. E követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:

—

az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik,

| — | a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak („IAS”) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és melyet minden területen alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak („IAS”) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és melyet minden területen alkalmaznak,

| — | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások, |
| --- | --- |

—

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások,

| — | a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak, |
| --- | --- |

—

a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak,

| — | a valutaátváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

| (11) | A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti piacgazdasági elbánást kért, és a megadott határidőn belül kellően megalapozott, piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt nyújtott be. Az abban ismertetett információkat és adatokat ezt követően helyszíni vizsgálat során ellenőrizték. |
| --- | --- |

(11)

A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti piacgazdasági elbánást kért, és a megadott határidőn belül kellően megalapozott, piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt nyújtott be. Az abban ismertetett információkat és adatokat ezt követően helyszíni vizsgálat során ellenőrizték.

| (12) | A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező mind az öt piacgazdasági kritériumnak eleget tesz. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak során a DSRM üzleti döntéseit bármiféle állami beavatkozás vagy nem piacgazdasági feltételekkel összefüggő torzítás nélkül hozta. A DSRM-re a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályok eltérések nélkül vonatkoznak. A vállalat független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyveléssel és számviteli rendszerrel rendelkezik, és gyakorlatáról úgy ítélték meg, hogy az összhangban van az általános, nemzetközileg elfogadott számviteli elvekkel és a nemzetközi számviteli standardokkal. Megállapították, hogy a költségek és az árak a piaci értékeket tükrözik, és hogy a valutaváltás piaci árfolyamon történt. |
| --- | --- |

(12)

A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező mind az öt piacgazdasági kritériumnak eleget tesz. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak során a DSRM üzleti döntéseit bármiféle állami beavatkozás vagy nem piacgazdasági feltételekkel összefüggő torzítás nélkül hozta. A DSRM-re a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályok eltérések nélkül vonatkoznak. A vállalat független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyveléssel és számviteli rendszerrel rendelkezik, és gyakorlatáról úgy ítélték meg, hogy az összhangban van az általános, nemzetközileg elfogadott számviteli elvekkel és a nemzetközi számviteli standardokkal. Megállapították, hogy a költségek és az árak a piaci értékeket tükrözik, és hogy a valutaváltás piaci árfolyamon történt.

| (13) | A fenti tények és megfontolások alapján a kérelmezőnek megadható a piacgazdasági elbánás. |
| --- | --- |

(13)

A fenti tények és megfontolások alapján a kérelmezőnek megadható a piacgazdasági elbánás.

| (14) | A közösségi gazdasági ágazat, a kérelmező és az exportáló ország hatóságai lehetőséget kaptak arra, hogy ismertessék a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos álláspontjukat. Ezt követően a kérelmező és a közösségi gazdasági ágazat megtette észrevételeit. |
| --- | --- |

(14)

A közösségi gazdasági ágazat, a kérelmező és az exportáló ország hatóságai lehetőséget kaptak arra, hogy ismertessék a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos álláspontjukat. Ezt követően a kérelmező és a közösségi gazdasági ágazat megtette észrevételeit.

| (15) | A közösségi gazdasági ágazat érvelésében elmondta, hogy a kérelmező nem felelt meg az első kritériumnak, mivel a kínai kormány által az érintett termék gyártásához szükséges fő nyersanyagra vonatkozóan elrendelt különböző exportkorlátozások a nyersanyag árának torzulását eredményezték a belföldi piacon. Ennek következtében a kínai magnéziatégla-gyártók más országokban lévő versenytársaikhoz képest jobb feltételek mellett juthatnak a nyersanyaghoz. |
| --- | --- |

(15)

A közösségi gazdasági ágazat érvelésében elmondta, hogy a kérelmező nem felelt meg az első kritériumnak, mivel a kínai kormány által az érintett termék gyártásához szükséges fő nyersanyagra vonatkozóan elrendelt különböző exportkorlátozások a nyersanyag árának torzulását eredményezték a belföldi piacon. Ennek következtében a kínai magnéziatégla-gyártók más országokban lévő versenytársaikhoz képest jobb feltételek mellett juthatnak a nyersanyaghoz.

| (16) | A fenti állítás kivizsgálásához megvizsgálták a vételi árakat (forrás: Price Watch/Ipari ásványok), amelyeken a DSRM vásárolta a fő nyersanyagot, azaz a magnéziát, valamint a közösségi gazdasági ágazat nyilvános árajánlatát a kínai magnéziára. Az összehasonlításból kiderült, hogy az árkülönbség a vizsgálati időszak alatt jelentéktelennek volt mondható. Ezenfelül a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a DSRM több szállítótól is szabadon vásárolhatott magnéziát, és az árakban állami beavatkozás nélkül állapodtak meg. Ennek alapján úgy tűnik, hogy a nyersanyag tekintetében nem volt olyan esetleges ártorzulás, amely a vizsgálati időszak alatt jelentős hatással lett volna az adott vállalatra. |
| --- | --- |

(16)

A fenti állítás kivizsgálásához megvizsgálták a vételi árakat (forrás: Price Watch/Ipari ásványok), amelyeken a DSRM vásárolta a fő nyersanyagot, azaz a magnéziát, valamint a közösségi gazdasági ágazat nyilvános árajánlatát a kínai magnéziára. Az összehasonlításból kiderült, hogy az árkülönbség a vizsgálati időszak alatt jelentéktelennek volt mondható. Ezenfelül a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a DSRM több szállítótól is szabadon vásárolhatott magnéziát, és az árakban állami beavatkozás nélkül állapodtak meg. Ennek alapján úgy tűnik, hogy a nyersanyag tekintetében nem volt olyan esetleges ártorzulás, amely a vizsgálati időszak alatt jelentős hatással lett volna az adott vállalatra.

| (17) | A fentiekben ismertetett tényállás megerősíti azokat a megállapításokat és azt a következtetést, hogy a DSRM-nek meg kell adni a piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(17)

A fentiekben ismertetett tényállás megerősíti azokat a megállapításokat és azt a következtetést, hogy a DSRM-nek meg kell adni a piacgazdasági elbánást.

2.   Rendes érték

| (18) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az DSRM-nek a hasonló termékre vonatkozó teljes belföldi értékesítésének volumene reprezentatív-e a Közösségbe irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítések akkor tekinthetők reprezentatívnak, ha a belföldi összértékesítés volumene az adott termék Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át eléri. A Bizottság úgy találta, hogy a DSRM belföldi piacon történő összes értékesítésének volumene reprezentatív. |
| --- | --- |

(18)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az DSRM-nek a hasonló termékre vonatkozó teljes belföldi értékesítésének volumene reprezentatív-e a Közösségbe irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítések akkor tekinthetők reprezentatívnak, ha a belföldi összértékesítés volumene az adott termék Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át eléri. A Bizottság úgy találta, hogy a DSRM belföldi piacon történő összes értékesítésének volumene reprezentatív.

| (19) | Ezt követően a Bizottság azonosította a hasonló termék azon típusait, amelyeket a DSRM a belföldi piacon értékesített, és amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak a közösségi exportra értékesített termékek típusaival. |
| --- | --- |

(19)

Ezt követően a Bizottság azonosította a hasonló termék azon típusait, amelyeket a DSRM a belföldi piacon értékesített, és amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak a közösségi exportra értékesített termékek típusaival.

| (20) | Minden egyes olyan terméktípus esetében, melyet a DSRM a belföldi piacon értékesített, és amely a közösségi exportra értékesített terméktípussal közvetlenül összehasonlíthatónak minősült, megállapították, hogy a nemzeti eladás volumene reprezentatívnak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a típus belföldi értékesítésének összvolumene a vizsgálati időszak során elérte a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(20)

Minden egyes olyan terméktípus esetében, melyet a DSRM a belföldi piacon értékesített, és amely a közösségi exportra értékesített terméktípussal közvetlenül összehasonlíthatónak minősült, megállapították, hogy a nemzeti eladás volumene reprezentatívnak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a típus belföldi értékesítésének összvolumene a vizsgálati időszak során elérte a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át.

| (21) | Azt is megvizsgálták, hogy az egyes típusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében történt értékesítéseknek tekinthetők-e. Ennek során az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát. |
| --- | --- |

(21)

Azt is megvizsgálták, hogy az egyes típusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében történt értékesítéseknek tekinthetők-e. Ennek során az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.

| (22) | Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes hazai értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e. |
| --- | --- |

(22)

Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes hazai értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e.

| (23) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb akkora volt, mint a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-a, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti nyereséges, belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(23)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb akkora volt, mint a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-a, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti nyereséges, belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (24) | Amikor a DSRM által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Erre az esetre a Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazta. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása úgy történt, hogy a terméktípusok előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, az általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség ésszerű összegeit. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs összegei a DSRM-nek a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban való értékesítéséhez kapcsolódó átlagos eladási, általános és adminisztratív költségein és nyereségén alapultak. |
| --- | --- |

(24)

Amikor a DSRM által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Erre az esetre a Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazta. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása úgy történt, hogy a terméktípusok előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, az általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség ésszerű összegeit. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs összegei a DSRM-nek a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban való értékesítéséhez kapcsolódó átlagos eladási, általános és adminisztratív költségein és nyereségén alapultak.

3.   Exportár

| (25) | Mivel az exportértékesítések a DSRM közösségi vagy svájci székhelyű, kapcsolatban álló importőrein keresztül történt, a gyártelepi exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon ár alapján kellett kiszámítani, amelyen az importált terméket először értékesítették viszonteladás formájában az első közösségbeli, független vevő számára, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség, valamint az ésszerű eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség szerint. Ehhez a kapcsolatban álló importőrök eladási, általános és adminisztratív költségeit használták fel. |
| --- | --- |

(25)

Mivel az exportértékesítések a DSRM közösségi vagy svájci székhelyű, kapcsolatban álló importőrein keresztül történt, a gyártelepi exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon ár alapján kellett kiszámítani, amelyen az importált terméket először értékesítették viszonteladás formájában az első közösségbeli, független vevő számára, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség, valamint az ésszerű eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség szerint. Ehhez a kapcsolatban álló importőrök eladási, általános és adminisztratív költségeit használták fel.

| (26) | Ami az e célra használt ésszerű importőri haszonkulcsot illeti, a független importőröktől származó adatok hiányában, és mivel a jelenlegi időközi felülvizsgálat egyetlen vállalattal kapcsolatos dömping kivizsgálására korlátozódott, a haszonkulcsot egy együttműködő, független importőrnek az eredeti vizsgálat idején elért nyeresége alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(26)

Ami az e célra használt ésszerű importőri haszonkulcsot illeti, a független importőröktől származó adatok hiányában, és mivel a jelenlegi időközi felülvizsgálat egyetlen vállalattal kapcsolatos dömping kivizsgálására korlátozódott, a haszonkulcsot egy együttműködő, független importőrnek az eredeti vizsgálat idején elért nyeresége alapján állapították meg.

| (27) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a DSRM azt állította, hogy egyik kapcsolatban álló importőre esetében az exportár kiszámításához használt eladási, általános és adminisztratív költségek aránya nem tükrözi a valóságot, mivel azt a teljes forgalom részeként számították ki anélkül, hogy figyelembe vették volna azt, hogy a szóban forgó vállalat értékesítéseinek többsége jutalékalapon történt, és a forgalomban kizárólag a jutalékok összege lett feltüntetve. |
| --- | --- |

(27)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a DSRM azt állította, hogy egyik kapcsolatban álló importőre esetében az exportár kiszámításához használt eladási, általános és adminisztratív költségek aránya nem tükrözi a valóságot, mivel azt a teljes forgalom részeként számították ki anélkül, hogy figyelembe vették volna azt, hogy a szóban forgó vállalat értékesítéseinek többsége jutalékalapon történt, és a forgalomban kizárólag a jutalékok összege lett feltüntetve.

| (28) | Ezzel összefüggésben a Bizottság újra megvizsgálta az említett kapcsolatban álló importőr telephelyén tartott ellenőrzés során összegyűjtött bizonyítékokat. Ennek alapján elfogadták a DSRM állítását, majd felülvizsgálták az eladási, általános és adminisztratív költségeknek a kapcsolatban álló importőrön keresztüli számtanilag képzett exportár kiszámításához felhasznált arányát. Úgy ítélték meg, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségek e módosított aránya egyben összhangban áll a többi kapcsolatban álló importőr esetében megállapítottakkal is. |
| --- | --- |

(28)

Ezzel összefüggésben a Bizottság újra megvizsgálta az említett kapcsolatban álló importőr telephelyén tartott ellenőrzés során összegyűjtött bizonyítékokat. Ennek alapján elfogadták a DSRM állítását, majd felülvizsgálták az eladási, általános és adminisztratív költségeknek a kapcsolatban álló importőrön keresztüli számtanilag képzett exportár kiszámításához felhasznált arányát. Úgy ítélték meg, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségek e módosított aránya egyben összhangban áll a többi kapcsolatban álló importőr esetében megállapítottakkal is.

4.   Összehasonlítás

| (29) | Az átlagos rendes értéket az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították az átlagos exportárral, a gyári ár alapján, azonos kereskedelmi szinten és azonos közvetlen adózási szinten. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és bizonyítottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. E célból, amennyiben szükségszerű és indokolt volt, kiigazításokat végeztek a szállítási, a biztosítási, a kezelési, a rakodási és anyagmozgatási, valamint a hitelköltségekre és a jelenleg alkalmazandó dömpingellenes adókra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(29)

Az átlagos rendes értéket az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították az átlagos exportárral, a gyári ár alapján, azonos kereskedelmi szinten és azonos közvetlen adózási szinten. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és bizonyítottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. E célból, amennyiben szükségszerű és indokolt volt, kiigazításokat végeztek a szállítási, a biztosítási, a kezelési, a rakodási és anyagmozgatási, valamint a hitelköltségekre és a jelenleg alkalmazandó dömpingellenes adókra vonatkozóan.

| (30) | A vizsgálat megállapította, hogy az exportértékesítések után fizetett héa nem került visszatérítésre (még részben sem, mint az eredeti vizsgálat esetében). Az alaprendelet 20. cikke alapján a kérelmező számára nyújtott információkban ezért jelezték, hogy mind az exportárat, mind pedig a rendes értéket a fizetett vagy fizetendő héa alapján állapították meg. A kérelmező véleménye szerint ez a megközelítés jogellenes. Érvelése kapcsán a következőket kell megjegyezni. |
| --- | --- |

(30)

A vizsgálat megállapította, hogy az exportértékesítések után fizetett héa nem került visszatérítésre (még részben sem, mint az eredeti vizsgálat esetében). Az alaprendelet 20. cikke alapján a kérelmező számára nyújtott információkban ezért jelezték, hogy mind az exportárat, mind pedig a rendes értéket a fizetett vagy fizetendő héa alapján állapították meg. A kérelmező véleménye szerint ez a megközelítés jogellenes. Érvelése kapcsán a következőket kell megjegyezni.

| (31) | Először is azt az érvelést illetően, mely szerint az eredeti vizsgálatban más módszert alkalmaztak (azaz a hozzáadottérték-adót levonták a rendes értékből és az exportárból egyaránt), hangsúlyozni kell, hogy a felülvizsgálati időszak alatt fennálló körülmények nem egyeztek meg az eredeti vizsgálati időszak körülményeivel. Míg – ahogyan a fentiekből is kiderül – az eredeti vizsgálati időszak alatt a héa részben visszatérítésre került, melynek következtében a 2. cikk (10) bekezdése értelmében kiigazításra volt szükség, a felülvizsgálati időszak alatt nem került sor az exportértékesítések után fizetett héa visszatérítésére. Ezért a héa tekintetében nem volt szükség sem az exportár, sem pedig a rendes érték kiigazítására. Még ha ez módszerbéli változásnak minősíthető is, az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdése értelmében indokolt, mivel a körülmények megváltoztak. |
| --- | --- |

(31)

Először is azt az érvelést illetően, mely szerint az eredeti vizsgálatban más módszert alkalmaztak (azaz a hozzáadottérték-adót levonták a rendes értékből és az exportárból egyaránt), hangsúlyozni kell, hogy a felülvizsgálati időszak alatt fennálló körülmények nem egyeztek meg az eredeti vizsgálati időszak körülményeivel. Míg – ahogyan a fentiekből is kiderül – az eredeti vizsgálati időszak alatt a héa részben visszatérítésre került, melynek következtében a 2. cikk (10) bekezdése értelmében kiigazításra volt szükség, a felülvizsgálati időszak alatt nem került sor az exportértékesítések után fizetett héa visszatérítésére. Ezért a héa tekintetében nem volt szükség sem az exportár, sem pedig a rendes érték kiigazítására. Még ha ez módszerbéli változásnak minősíthető is, az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdése értelmében indokolt, mivel a körülmények megváltoztak.

| (32) | A kérelmező második érvelése szerint a felülvizsgálat során alkalmazott módszer mesterségesen növeli a dömpingkülönbözetet. Ez az érvelés nem fogadható el. Az alkalmazott módszer ugyanis semleges. Ugyanaz a hatása még akkor is, ha például egyes termékek vagy ügyletek vonatkozásában a vállalkozás olyan exportárat szab a Közösségnek, amely nem vezet dömpinghez. Más szóval még ha feltételezzük is, hogy a héa beszámítása az egyenlet mindkét oldalán növelné a két elem különbségét, ugyanez történne azon modellek esetében is, ahol nem volt dömping. |
| --- | --- |

(32)

A kérelmező második érvelése szerint a felülvizsgálat során alkalmazott módszer mesterségesen növeli a dömpingkülönbözetet. Ez az érvelés nem fogadható el. Az alkalmazott módszer ugyanis semleges. Ugyanaz a hatása még akkor is, ha például egyes termékek vagy ügyletek vonatkozásában a vállalkozás olyan exportárat szab a Közösségnek, amely nem vezet dömpinghez. Más szóval még ha feltételezzük is, hogy a héa beszámítása az egyenlet mindkét oldalán növelné a két elem különbségét, ugyanez történne azon modellek esetében is, ahol nem volt dömping.

5.   Dömpingkülönbözet

| (33) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban, a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával hasonlították össze, típusonként, az érintett termék megfelelő típusára. Ez az összehasonlítás jelezte a dömping meglétét. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban, a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával hasonlították össze, típusonként, az érintett termék megfelelő típusára. Ez az összehasonlítás jelezte a dömping meglétét.

| (34) | A DSRM esetében a nettó, közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett, vámfizetés előtti dömpingkülönbözet 14,4 % volt. |
| --- | --- |

(34)

A DSRM esetében a nettó, közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett, vámfizetés előtti dömpingkülönbözet 14,4 % volt.

C.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (35) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a bizonyítottan megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a bizonyítottan megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

| (36) | E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban a DSRM nem kapott piacgazdasági elbánást, mivel számvitele nem volt összhangban a nemzetközileg elfogadott számviteli elvekkel és a nemzetközi számviteli standardokkal. Ugyanakkor egyéni elbánásban részesült. |
| --- | --- |

(36)

E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban a DSRM nem kapott piacgazdasági elbánást, mivel számvitele nem volt összhangban a nemzetközileg elfogadott számviteli elvekkel és a nemzetközi számviteli standardokkal. Ugyanakkor egyéni elbánásban részesült.

| (37) | 2006. december 8-án, azaz az eredeti vizsgálatot követően a DSRM kínai-külföldi közös vállalattá vált a Duferco csoporttal azáltal, hogy ez utóbbi külföldi részvényesként 25 %-os vállalati részesedést szerzett. A jelenlegi vizsgálat rámutatott arra, hogy a részesedés alapvető változásokat eredményezett a DSRM irányítási és számviteli gyakorlatában. A DSRM ténylegesen elsajátította a Duferco csoport szakértelmét és támogatását a vezetői számvitelt és a pénzügyi ellenőrzést illetően, és a Duferco nemzetközi értékesítési hálózat részévé vált. A vizsgálat során kapott és beigazolódott bizonyítékok is azt mutatják, hogy a kérelmező vállalati struktúrájában bekövetkezett, említett változások tartósak. |
| --- | --- |

(37)

2006. december 8-án, azaz az eredeti vizsgálatot követően a DSRM kínai-külföldi közös vállalattá vált a Duferco csoporttal azáltal, hogy ez utóbbi külföldi részvényesként 25 %-os vállalati részesedést szerzett. A jelenlegi vizsgálat rámutatott arra, hogy a részesedés alapvető változásokat eredményezett a DSRM irányítási és számviteli gyakorlatában. A DSRM ténylegesen elsajátította a Duferco csoport szakértelmét és támogatását a vezetői számvitelt és a pénzügyi ellenőrzést illetően, és a Duferco nemzetközi értékesítési hálózat részévé vált. A vizsgálat során kapott és beigazolódott bizonyítékok is azt mutatják, hogy a kérelmező vállalati struktúrájában bekövetkezett, említett változások tartósak.

| (38) | Az eredeti vizsgálattal szemben, amikor is a rendes értéket a hasonló országtól szerzett adatok alapján állapították meg, a jelen felülvizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött adatok rámutattak, hogy a DSRM-nek megadható a piacgazdasági elbánás, és ennek következtében a dömping kiszámítása történhet saját adatai alapján. E számítás eredménye azt mutatja, hogy az intézkedés jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem indokolt. |
| --- | --- |

(38)

Az eredeti vizsgálattal szemben, amikor is a rendes értéket a hasonló országtól szerzett adatok alapján állapították meg, a jelen felülvizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött adatok rámutattak, hogy a DSRM-nek megadható a piacgazdasági elbánás, és ennek következtében a dömping kiszámítása történhet saját adatai alapján. E számítás eredménye azt mutatja, hogy az intézkedés jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem indokolt.

| (39) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ennek megfelelően megállapítást nyert, hogy a változások tartósnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(39)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ennek megfelelően megállapítást nyert, hogy a változások tartósnak tekinthetők.

D.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (40) | A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a DSRM-től származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 14,4 %-ra való módosítása. |
| --- | --- |

(40)

A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a DSRM-től származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 14,4 %-ra való módosítása.

| (41) | Az érdekelt feleket tájékoztatták azon alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 1659/2005/EK rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Észrevételeiket indokolt esetben figyelembe vették, |
| --- | --- |

(41)

Az érdekelt feleket tájékoztatták azon alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 1659/2005/EK rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Észrevételeiket indokolt esetben figyelembe vették,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1659/2005/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében szereplő táblázatban a Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd.-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| Gyártó | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| „Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd., Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning tartomány, 115100, KNK | 14,4 % | A638” |

Gyártó

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

„Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd., Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning tartomány, 115100, KNK

14,4 %

A638”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. ERLANDSSON

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 267., 2005.10.12., 1. o.

2

(3)  HL C 146., 2008.6.12., 30. o.

3

---

| 11.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/12

---

A BIZOTTSÁG 827/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 10.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet mellklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. szeptember 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 10-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 37,2 |
| XS | 31,8 |
| ZZ | 34,5 |
| 0707 00 05 | TR | 72,7 |
| ZZ | 72,7 |
| 0709 90 70 | TR | 102,7 |
| ZZ | 102,7 |
| 0805 50 10 | AR | 143,1 |
| UY | 71,8 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 109,1 |
| 0806 10 10 | IL | 143,8 |
| TR | 102,0 |
| ZZ | 122,9 |
| 0808 10 80 | AR | 124,5 |
| BR | 70,4 |
| CL | 82,3 |
| NZ | 87,5 |
| US | 85,9 |
| ZA | 76,0 |
| ZZ | 87,8 |
| 0808 20 50 | AR | 160,8 |
| CN | 61,6 |
| TR | 87,5 |
| ZA | 74,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0809 30 | TR | 114,0 |
| US | 212,2 |
| ZZ | 163,1 |
| 0809 40 05 | IL | 126,5 |
| TR | 78,6 |
| ZZ | 102,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

37,2

XS

31,8

ZZ

34,5

0707 00 05

TR

72,7

ZZ

72,7

0709 90 70

TR

102,7

ZZ

102,7

0805 50 10

AR

143,1

UY

71,8

ZA

112,5

ZZ

109,1

0806 10 10

IL

143,8

TR

102,0

ZZ

122,9

0808 10 80

AR

124,5

BR

70,4

CL

82,3

NZ

87,5

US

85,9

ZA

76,0

ZZ

87,8

0808 20 50

AR

160,8

CN

61,6

TR

87,5

ZA

74,3

ZZ

96,1

0809 30

TR

114,0

US

212,2

ZZ

163,1

0809 40 05

IL

126,5

TR

78,6

ZZ

102,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 11.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/14

---

A BIZOTTSÁG 828/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 10.)

a 2009/2010–2014/2015. gazdasági évekre a 1701 vámtarifaszám alá tartozó, kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 156. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1528/2007/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 11. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1528/2007/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése 2009. október 1-jétől megszünteti a 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékekre kivetett importvámokat a rendelet I. mellékletében felsorolt régiókra és államokra. Ugyanakkor ezt a preferenciális elbánást fel lehet függeszteni azoknak az 1528/2007/EK rendelet I. mellékletében felsorolt régióknak vagy államoknak az esetében, amelyek nem tartoznak a 732/2008/EK rendelet I. mellékletében felsorolt legkevésbé fejlett országok közé, amennyiben a behozatalok túllépik az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkében meghatározott határérték kétszeresét. A 9. cikk (2) bekezdésének megfelelően helyénvaló regionális védelmi határértéket meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1528/2007/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése 2009. október 1-jétől megszünteti a 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékekre kivetett importvámokat a rendelet I. mellékletében felsorolt régiókra és államokra. Ugyanakkor ezt a preferenciális elbánást fel lehet függeszteni azoknak az 1528/2007/EK rendelet I. mellékletében felsorolt régióknak vagy államoknak az esetében, amelyek nem tartoznak a 732/2008/EK rendelet I. mellékletében felsorolt legkevésbé fejlett országok közé, amennyiben a behozatalok túllépik az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkében meghatározott határérték kétszeresét. A 9. cikk (2) bekezdésének megfelelően helyénvaló regionális védelmi határértéket meghatározni.

| (2) | A 732/2008/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése 2009. október 1-jétől teljesen felfüggeszti a 1701 vámtarifa alá tartozó termékek tekintetében a közös vámtarifa vámtételeit azon országokra vonatkozóan, amelyek az említett rendelet I. melléklete alapján a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírás kedvezményezettjei. |
| --- | --- |

(2)

A 732/2008/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése 2009. október 1-jétől teljesen felfüggeszti a 1701 vámtarifa alá tartozó termékek tekintetében a közös vámtarifa vámtételeit azon országokra vonatkozóan, amelyek az említett rendelet I. melléklete alapján a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírás kedvezményezettjei.

| (3) | A 732/2008/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban 2009. október 1. és 2015. szeptember 30. között a 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékek behozatalához importengedély szükséges. |
| --- | --- |

(3)

A 732/2008/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban 2009. október 1. és 2015. szeptember 30. között a 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékek behozatalához importengedély szükséges.

| (4) | Az engedélyezési eljárás egyszerűsítése érdekében minden hivatkozási számot az e rendelet I. mellékletében felsorolt országok valamelyikéhez kell kötni. A csalárd alkalmazás elkerülése érdekében helyénvaló ezt a listát az Európai Unióba szállító jelenlegi vagy potenciális cukorexportőr országokra korlátozni. Azon országok, amelyek e rendelet I. mellékletében jelenleg nem szerepelnek, ugyanakkor az 1528/2007/EK rendelet I. melléklete vagy a 732/2008/EK rendelet I. melléklete felsorolja őket, felvehetők az e rendelet I. mellékletébe. Ehhez az érintett országnak a Bizottságtól kell kérelmeznie az e rendelet I. mellékletébe történő felvételét. |
| --- | --- |

(4)

Az engedélyezési eljárás egyszerűsítése érdekében minden hivatkozási számot az e rendelet I. mellékletében felsorolt országok valamelyikéhez kell kötni. A csalárd alkalmazás elkerülése érdekében helyénvaló ezt a listát az Európai Unióba szállító jelenlegi vagy potenciális cukorexportőr országokra korlátozni. Azon országok, amelyek e rendelet I. mellékletében jelenleg nem szerepelnek, ugyanakkor az 1528/2007/EK rendelet I. melléklete vagy a 732/2008/EK rendelet I. melléklete felsorolja őket, felvehetők az e rendelet I. mellékletébe. Ehhez az érintett országnak a Bizottságtól kell kérelmeznie az e rendelet I. mellékletébe történő felvételét.

| (5) | Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, helyénvaló az e rendelet alapján kiadott behozatali engedélyekre alkalmazni a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendeletet (4). |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, helyénvaló az e rendelet alapján kiadott behozatali engedélyekre alkalmazni a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendeletet (4).

| (6) | A valamennyi gazdasági szereplővel szembeni egyenlő és méltányos elbánás biztosítása érdekében meg kell határozni az engedélykérelem benyújtására és az engedélyek kiadására vonatkozó határidőket. |
| --- | --- |

(6)

A valamennyi gazdasági szereplővel szembeni egyenlő és méltányos elbánás biztosítása érdekében meg kell határozni az engedélykérelem benyújtására és az engedélyek kiadására vonatkozó határidőket.

| (7) | Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (5) 5. cikkének megfelelően a kérelmezőknek azon tagállam illetékes hatóságának, amelyben őket héa-nyilvántartásba vették, arra vonatkozó igazolást kell benyújtaniuk, hogy adott időszakban cukortermékkel kereskedelmet folytattak. Ugyanakkor a cukor belső piaca és a kvótarendszer irányítása tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól szóló, 2006. június 29-i 952/2006/EK bizottsági rendelet (6) 7. cikkének megfelelően elismert gazdasági szereplők számára indokolt lehetővé tenni a cukortermékek preferenciális kereskedelmében való részvételt. |
| --- | --- |

(7)

Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (5) 5. cikkének megfelelően a kérelmezőknek azon tagállam illetékes hatóságának, amelyben őket héa-nyilvántartásba vették, arra vonatkozó igazolást kell benyújtaniuk, hogy adott időszakban cukortermékkel kereskedelmet folytattak. Ugyanakkor a cukor belső piaca és a kvótarendszer irányítása tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól szóló, 2006. június 29-i 952/2006/EK bizottsági rendelet (6) 7. cikkének megfelelően elismert gazdasági szereplők számára indokolt lehetővé tenni a cukortermékek preferenciális kereskedelmében való részvételt.

| (8) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell a finomítás céljára behozott cukor célzott ellenőrzéséről. Ezért helyénvaló előírni, hogy a kérelmezőnek a behozatali engedély iránti kérelemben meg kell jelölnie, hogy a behozatalra kerülő cukrot finomításra szánja-e. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell a finomítás céljára behozott cukor célzott ellenőrzéséről. Ezért helyénvaló előírni, hogy a kérelmezőnek a behozatali engedély iránti kérelemben meg kell jelölnie, hogy a behozatalra kerülő cukrot finomításra szánja-e.

| (9) | A spekuláció és a behozatali engedélyekkel folytatott kereskedés elkerülése érdekében, és annak biztosítására, hogy a kérelmezők kereskedelmi kapcsolatban álljanak az exportáló harmadik országgal, a behozatali engedély iránti kérelmekkel együtt be kell nyújtaniuk az exportáló harmadik ország illetékes hatósága által a behozatali engedély iránti kérelemben szereplő mennyiséggel azonos mennyiségre kiadott export engedélyt is. |
| --- | --- |

(9)

A spekuláció és a behozatali engedélyekkel folytatott kereskedés elkerülése érdekében, és annak biztosítására, hogy a kérelmezők kereskedelmi kapcsolatban álljanak az exportáló harmadik országgal, a behozatali engedély iránti kérelmekkel együtt be kell nyújtaniuk az exportáló harmadik ország illetékes hatósága által a behozatali engedély iránti kérelemben szereplő mennyiséggel azonos mennyiségre kiadott export engedélyt is.

| (10) | A 732/2008/EK rendelet 11. cikke (4) bekezdésének és az 1528/2007/EK rendelet 8. cikkének megfelelően az importőrnek kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy a 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékeket az 1234/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában megállapított (CIF-alapú) referenciaár 90 %-ánál nem alacsonyabb minimumáron vásárolja. |
| --- | --- |

(10)

A 732/2008/EK rendelet 11. cikke (4) bekezdésének és az 1528/2007/EK rendelet 8. cikkének megfelelően az importőrnek kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy a 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékeket az 1234/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában megállapított (CIF-alapú) referenciaár 90 %-ánál nem alacsonyabb minimumáron vásárolja.

| (11) | Amikor a behozatali engedély iránti kérelmekben foglalt mennyiségek meghaladják az 1528/2007/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott mennyiségeket, helyénvaló a tagállamoknak az engedélyek kiadására a Bizottság által megállapítandó odaítélési együtthatót alkalmazni, hasonlóan az 1301/2006/EK rendeletben foglaltakhoz. Ezt az együtthatót az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a régiók szintjén kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(11)

Amikor a behozatali engedély iránti kérelmekben foglalt mennyiségek meghaladják az 1528/2007/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott mennyiségeket, helyénvaló a tagállamoknak az engedélyek kiadására a Bizottság által megállapítandó odaítélési együtthatót alkalmazni, hasonlóan az 1301/2006/EK rendeletben foglaltakhoz. Ezt az együtthatót az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a régiók szintjén kell kiszámítani.

| (12) | Az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése megnöveli az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mennyiségek túllépésének az eshetőségét. Ezért a Bizottságnak helyénvaló jelentést benyújtania az átmeneti védelmi mechanizmusok alkalmazásáról a cukortermékek vonatkozásában, és szükség szerint megfelelő javaslatokat tennie. A jelentésnek indokolt tartalmaznia az e rendelet alkalmazásának első éveiben lebonyolított importforgalom áttekintését, a jövőbeni kereskedelmi tendenciák elemzését, valamint értékelnie az esetleges túllépés veszélyét és az érintett mennyiségeket. |
| --- | --- |

(12)

Az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése megnöveli az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mennyiségek túllépésének az eshetőségét. Ezért a Bizottságnak helyénvaló jelentést benyújtania az átmeneti védelmi mechanizmusok alkalmazásáról a cukortermékek vonatkozásában, és szükség szerint megfelelő javaslatokat tennie. A jelentésnek indokolt tartalmaznia az e rendelet alkalmazásának első éveiben lebonyolított importforgalom áttekintését, a jövőbeni kereskedelmi tendenciák elemzését, valamint értékelnie az esetleges túllépés veszélyét és az érintett mennyiségeket.

| (13) | A cukorral kapcsolatos átmeneti védelmi mechanizmusok alkalmazásának határértékei az egy adott gazdasági évben teljesített behozatalon alapulnak Ezért a behozatali engedélyeknek október 1-jétől szeptember 31-ig kell érvényesnek lenniük. |
| --- | --- |

(13)

A cukorral kapcsolatos átmeneti védelmi mechanizmusok alkalmazásának határértékei az egy adott gazdasági évben teljesített behozatalon alapulnak Ezért a behozatali engedélyeknek október 1-jétől szeptember 31-ig kell érvényesnek lenniük.

| (14) | Az 1528/2007/EK rendelet 8. cikke a behozatali vámok eltörlésének kedvezményét azon importőrökre korlátozza, akik legalább a (CIF alapon) meghatározott referenciaár 90 %-a szerinti árat fizetnek. A nemzetközi kereskedelemben e szerződések értelmében az importőrt a berakodás pillanatától kezdve teljes körű felelősség terheli a cukor vonatkozásában. A szeptember 30-ig érvényes behozatali engedélyek esetében, ha a cukor berakodása legkésőbb szeptember 15-ig megtörtént, a logisztikai folyamatban bekövetkezett kisebb – nem vis maior eredetű – késedelmek miatt a cukor behozatala fizikailag esetleg csak szeptember 30. után valósul meg. Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a teljes, tonnánkénti 419 EUR összegű behozatali vám megfizetésének és a biztosíték elvesztésének kockázata, helyén való az importőröknek lehetőséget biztosítani arra, hogy egy adott gazdasági évben legkésőbb szeptember 15-ig berakodott cukrot az arra a gazdasági évre kiadott behozatali engedély alapján importálhassák. Tehát amennyiben az importőr igazolást nyújt be arról, hogy a cukor berakodása legkésőbb szeptember 15-ig megtörtént, a tagállamoknak a behozatali engedély érvényességi idejét helyénvaló meghosszabbítaniuk. |
| --- | --- |

(14)

Az 1528/2007/EK rendelet 8. cikke a behozatali vámok eltörlésének kedvezményét azon importőrökre korlátozza, akik legalább a (CIF alapon) meghatározott referenciaár 90 %-a szerinti árat fizetnek. A nemzetközi kereskedelemben e szerződések értelmében az importőrt a berakodás pillanatától kezdve teljes körű felelősség terheli a cukor vonatkozásában. A szeptember 30-ig érvényes behozatali engedélyek esetében, ha a cukor berakodása legkésőbb szeptember 15-ig megtörtént, a logisztikai folyamatban bekövetkezett kisebb – nem vis maior eredetű – késedelmek miatt a cukor behozatala fizikailag esetleg csak szeptember 30. után valósul meg. Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a teljes, tonnánkénti 419 EUR összegű behozatali vám megfizetésének és a biztosíték elvesztésének kockázata, helyén való az importőröknek lehetőséget biztosítani arra, hogy egy adott gazdasági évben legkésőbb szeptember 15-ig berakodott cukrot az arra a gazdasági évre kiadott behozatali engedély alapján importálhassák. Tehát amennyiben az importőr igazolást nyújt be arról, hogy a cukor berakodása legkésőbb szeptember 15-ig megtörtént, a tagállamoknak a behozatali engedély érvényességi idejét helyénvaló meghosszabbítaniuk.

| (15) | A „finomításra szánt cukor” és a „nem finomításra szánt cukor” megkülönböztetés nem kapcsolódik az 1234/2007/EK rendelet III. melléklete II. részének 1. és 2. pontja szerinti fehér- és nyerscukor közötti megkülönböztetéshez. Ezért meg kell állapítani az egyes behozatali engedély csoportok szerinti importra engedélyezett KN-kódokat. |
| --- | --- |

(15)

A „finomításra szánt cukor” és a „nem finomításra szánt cukor” megkülönböztetés nem kapcsolódik az 1234/2007/EK rendelet III. melléklete II. részének 1. és 2. pontja szerinti fehér- és nyerscukor közötti megkülönböztetéshez. Ezért meg kell állapítani az egyes behozatali engedély csoportok szerinti importra engedélyezett KN-kódokat.

| (16) | A szerződések zökkenőmentességének biztosítása érdekében fontos, hogy a Bizottság idejében megkapja a szükséges információkat. |
| --- | --- |

(16)

A szerződések zökkenőmentességének biztosítása érdekében fontos, hogy a Bizottság idejében megkapja a szükséges információkat.

| (17) | Az 1234/2007/EK rendelet 153. cikkének (3) bekezdése a behozatali engedélyek kiadását az év első három hónapjában, az 1234/2007/EK rendelet 153. cikkének (1) bekezdésében említett mennyiségi korlátig, a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó feldolgozóüzemekre korlátozza. Helyénvaló, hogy ezen időszak alatt csak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek kérhessenek finomításra szánt cukorra behozatalai engedélyt. Ezek az engedélyek annak a gazdasági évnek a végéig érvényesek, amelyikre az engedélyt kiadták. |
| --- | --- |

(17)

Az 1234/2007/EK rendelet 153. cikkének (3) bekezdése a behozatali engedélyek kiadását az év első három hónapjában, az 1234/2007/EK rendelet 153. cikkének (1) bekezdésében említett mennyiségi korlátig, a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó feldolgozóüzemekre korlátozza. Helyénvaló, hogy ezen időszak alatt csak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek kérhessenek finomításra szánt cukorra behozatalai engedélyt. Ezek az engedélyek annak a gazdasági évnek a végéig érvényesek, amelyikre az engedélyt kiadták.

| (18) | A cukorfinomítási kötelezettség ellenőrzését indokolt a tagállamoknak ellátni. Ha a behozatali engedély eredeti jogosultja nem tudja ezt igazolni, bírságot kell fizetnie. |
| --- | --- |

(18)

A cukorfinomítási kötelezettség ellenőrzését indokolt a tagállamoknak ellátni. Ha a behozatali engedély eredeti jogosultja nem tudja ezt igazolni, bírságot kell fizetnie.

| (19) | Az elismert gazdasági szereplőnek az importcukor finomításához rendelkeznie kell a finomításra szánt cukor behozatali engedélyével. Azon mennyiségek vonatkozásában, amelyekre ilyen igazolás nem adható ki, bírság kerül kiszabásra. |
| --- | --- |

(19)

Az elismert gazdasági szereplőnek az importcukor finomításához rendelkeznie kell a finomításra szánt cukor behozatali engedélyével. Azon mennyiségek vonatkozásában, amelyekre ilyen igazolás nem adható ki, bírság kerül kiszabásra.

| (20) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(20)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály

(1)   E rendelet a 2009/2010–2014/2015. gazdasági évekre megállapítja a 1701 vámtarifaszám alá tartozó, a következő rendelkezésekben említett termékek behozatalával kapcsolatos részletes alkalmazási szabályokat:

| a) | az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése; |
| --- | --- |

a)

az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése;

| b) | a 732/2008/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése. |
| --- | --- |

b)

a 732/2008/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése.

(2)   A 732/2008/EK rendelet I. mellékletében felsorolt legkevésbé fejlett országok közé tartozó harmadik országokból – akár az afrikai, karibi, csendes-óceáni államok (AKCS-országok) csoportjából, akár az AKCS-országok csoportjába nem tartozó országokból – származó behozatalok vám- és kvótamentesek, és az e rendelet I. mellékletének I. részében felsorolt hivatkozási számokat viselik.

(3)   Az olyan AKCS-országból származó behozatalok, amelyek nem tartoznak a 732/2008/EK rendelet I. mellékletében felsorolt legkevésbé fejlett országok közé, vámmentesek az 1528/2007/EK rendelet 9. cikkével összhangban a cukorra alkalmazandó átmeneti védelmi mechanizmus alapján, és e behozatalokra e rendelet I. mellékletének II. részében felsorolt hivatkozási számok alkalmazandók.

Az 1528/2007/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően e rendelet I. mellékletének II. része minden gazdasági évre meghatározza a regionális védelmi határértéket.

(4)   Az 1528/2007/EK rendelet I. mellékletében vagy a 732/2008/EK rendelet I. mellékletében felsorolt bármely ország felvehető az e rendelet I. mellékletébe. Ehhez az érintett ország a Bizottságtól kérelmezi az e rendelet I. mellékletébe történő felvételét.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „tel quel súly”: a feldolgozatlan cukor súlya;

b)   „finomítás”: az 1234/2007/EK rendelet III. melléklete II. részének 1. és 2. pontjában meghatározottak szerint a nyerscukrok fehércukrokká való átalakítására irányuló transzformációs eljárás, valamint minden ezzel egyenértékű, az ömlesztett fehércukorra alkalmazott technikai eljárás.

II.   FEJEZET

BEHOZATALI ENGEDÉLYEK

3. cikk

A 376/2008/EK rendelet alkalmazása

Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a 376/2008/EK rendeletet kell alkalmazni.

4. cikk

Behozatali engedély iránti kérelmek és behozatali engedélyek

(1)   Behozatali engedély iránti kérelmet minden héten hétfőtől péntekig lehet benyújtani, amelynek első napja a kérelmezett gazdasági évet megelőző év szeptemberének második hétfője.

Nem nyújtható be kérelem 2009. december 11., péntek (brüsszeli idő szerint) 13 órától 2010. január 1., péntek (brüsszeli idő szerint) 13 óráig.

(2)   Az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni. Ugyanakkor az említett cikkben előírt igazolás benyújtásától el lehet tekinteni a 952/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően elismert gazdasági szereplők esetében.

(3)   A behozatali engedély iránti kérelmeknek és a behozatali engedélyeknek a következő bejegyzéseket kell tartalmazniuk:

| a) | a 8. rovatban: származási ország (az e rendelet I. mellékletében felsorolt országok egyike).
  Az „igen” szó X-szel bejelölve; |
| --- | --- |

a)

a 8. rovatban: származási ország (az e rendelet I. mellékletében felsorolt országok egyike).

Az „igen” szó X-szel bejelölve;

| b) | a 16. rovatban: egy nyolc számjegyű KN-kód; |
| --- | --- |

b)

a 16. rovatban: egy nyolc számjegyű KN-kód;

| c) | a 17. és 18. rovatban: a cukor mennyisége fehércukor-egyenértékben; |
| --- | --- |

c)

a 17. és 18. rovatban: a cukor mennyisége fehércukor-egyenértékben;

| d) | a 20. rovatban:






  i. | „finomításra szánt cukor” vagy „nem finomításra szánt cukor”; |
| --- | --- | --- |

d)

a 20. rovatban:

i.

„finomításra szánt cukor” vagy „nem finomításra szánt cukor”;

| ii. | az V. melléklet A. pontjában felsorolt bejegyzések közül legalább egy; |
| --- | --- |

ii.

az V. melléklet A. pontjában felsorolt bejegyzések közül legalább egy;

| iii. | az a gazdasági év, amelyre a kérelem vonatkozik; |
| --- | --- |

iii.

az a gazdasági év, amelyre a kérelem vonatkozik;

| e) | a 24. rovatban: az V. melléklet B. pontjában felsorolt bejegyzések közül legalább egy. |
| --- | --- |

e)

a 24. rovatban: az V. melléklet B. pontjában felsorolt bejegyzések közül legalább egy.

(4)   A behozatali engedély iránti kérelemhez csatolni kell:

| a) | arra vonatkozó igazolást, hogy a kérelmező az engedély 17. rovatában feltüntetett cukormennyiséghez tonnánként 20 EUR biztosítékot helyezett letétbe; |
| --- | --- |

a)

arra vonatkozó igazolást, hogy a kérelmező az engedély 17. rovatában feltüntetett cukormennyiséghez tonnánként 20 EUR biztosítékot helyezett letétbe;

| b) | az exportőr harmadik ország illetékes hatósága által kibocsátott, a III. mellékletben szereplő mintának megfelelő, az engedély iránti kérelemben megjelölt árumennyiséggel azonos mennyiségre vonatkozó eredeti kiviteli engedélyeket; |
| --- | --- |

b)

az exportőr harmadik ország illetékes hatósága által kibocsátott, a III. mellékletben szereplő mintának megfelelő, az engedély iránti kérelemben megjelölt árumennyiséggel azonos mennyiségre vonatkozó eredeti kiviteli engedélyeket;

| c) | a finomításra szánt cukor esetében a kérelmező kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy biztosítja a szóban forgó cukormennyiség finomítását az érintett behozatali engedély lejártát követő három hónap vége előtt; |
| --- | --- |

c)

a finomításra szánt cukor esetében a kérelmező kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy biztosítja a szóban forgó cukormennyiség finomítását az érintett behozatali engedély lejártát követő három hónap vége előtt;

| d) | a 2009/2010., a 2010/2011. és a 2011/2012. gazdasági évekre vonatkozóan a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy legalább az 1234/2007/EK rendelet 8. cikkének c) pontjában az adott gazdasági évre meghatározott (CIF-alapú) referenciaár 90 %-a szerinti minimáláron vállalja a cukor megvásárlását, valamint a tranzakcióra vonatkozó, mind a vevő, mind a szállító aláírásával ellátott kötelező erejű dokumentumot. |
| --- | --- |

d)

a 2009/2010., a 2010/2011. és a 2011/2012. gazdasági évekre vonatkozóan a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy legalább az 1234/2007/EK rendelet 8. cikkének c) pontjában az adott gazdasági évre meghatározott (CIF-alapú) referenciaár 90 %-a szerinti minimáláron vállalja a cukor megvásárlását, valamint a tranzakcióra vonatkozó, mind a vevő, mind a szállító aláírásával ellátott kötelező erejű dokumentumot.

A b) pontban említett kiviteli engedélyek helyettesíthetők az 1528/2007/EK rendelet I. mellékletében felsorolt országok vonatkozásában az ugyanezen rendelet II. melléklet 14. cikkében említett vagy az 1528/2007/EK rendelet I. mellékletében felsorolásra nem került, de a 732/2008/EK rendelet I. mellékletében felsorolt országok vonatkozásában a 2454/93/EGK rendelet (7) 67–97. cikkében említett származási igazolás hiteles másolatával, amelyet az exportőr harmadik ország illetékes hatósága állít ki.

(5)   A (4) bekezdés b) pontjában említett kiviteli engedélyek eredeti példányát vagy annak a (4) bekezdés második albekezdésében említett hiteles másolatát az említett tagállamok illetékes hatósága megőrzi.

(6)   Amennyiben megállapítást nyer, hogy valamely kérelmező által a (4) bekezdés szerint benyújtott dokumentum hamis információt tartalmaz, és amennyiben az ilyen információ döntő jelentőséggel bír a kedvezményes behozatali engedély kiadása szempontjából, a tagállam illetékes hatósága a kérelmezőt a tárgyévre és a következő gazdasági évre az engedélyek kérelmezési rendszeréből kizárja, hacsak a kérelmező – az illetékes hatóság által kielégítőnek ítélt módon – nem bizonyítja, hogy ennek oka nem a részéről felmerülő súlyos mulasztás, illetve, hogy az vis maior, vagy nyilvánvaló hiba következménye.

5. cikk

Átmeneti védelmi mechanizmusok a cukor vonatkozásában

(1)   Amennyiben az érintett gazdasági év vonatkozásában az engedélykérelmekben szereplő teljes mennyiség a 09.4231–09.4247 hivatkozási számok tekintetében meghaladja a 3,5 millió tonnát, és a 09.4241–09.4247 hivatkozási számok tekintetében meghaladja a II. mellékletben meghatározott mennyiséget, a Bizottság odaítélési együtthatót határoz meg a 09.4241–09.4247 hivatkozási számokra, amelyet a tagállamok minden ilyen hivatkozási számra vonatkozó minden egyes kérelemben szereplő mennyiségre kötelesek alkalmazni.

Egy adott hivatkozási számra vonatkozó odaítélési együttható az adott hivatkozási szám alatt és az érintett gazdasági évben a regionális védelmi határérték eléréséig rendelkezésre álló mennyiség arányában kerül meghatározásra.

Ha a heti kérelmek vonatkozásában az odaítélési együttható alkalmazása után az engedélykérelmekben szereplő mennyiségek a 09.4231–09.4247 hivatkozási számokra alacsonyabbak, mint 3,5 millió tonna, vagy a 09.4241–09.4247 hivatkozási számokra az engedélykérelmek alapján a mennyiségek alacsonyabbak, mint az adott gazdasági évre a II. mellékletben meghatározott mennyiség, a kettő közül a nagyobb különbség felosztásra kerül a 09.4241–09.4247 hivatkozási számok között, 100 %-nál alacsonyabb odaítélési együttható alkalmazásával, az adott hivatkozási számra le nem osztott heti mennyiség arányában. Ezekre a hivatkozási számokra az odaítélési együtthatót újraszámolják, figyelembe véve a megnövekedett odaítélhető mennyiséget.

Az odaítélési együttható kiszámítására alkalmazott algoritmust a IV. melléklet tartalmazza.

(2)   Amennyiben az odaítélési együttható az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően megállapításra került, a Bizottság felfüggeszti az engedélykérelmek befogadását a gazdasági év végéig terjedő időszakra azon hivatkozási számok tekintetében, amelyek esetében a regionális védelmi határértéket elérték. A Bizottság azonban visszavonja a felfüggesztést és ismét befogadja a kérelmeket, ha a 9. cikk (3) bekezdésében foglaltak szerint értesítést kap újabb mennyiségek rendelkezésre állásáról.

(3)   A Bizottság 2013. március 31-ig jelentést készít az ideiglenes védelmi mechanizmus működéséről a cukor vonatkozásában, és szükség szerint megteszi a megfelelő javaslatokat. A jelentés figyelembe veszi az e rendelet I. mellékletében említett harmadik országokból származó cukorforgalmat.

6. cikk

Behozatali engedélyek kibocsátása

(1)   A tagállamok minden héten csütörtökön vagy legkésőbb pénteken kibocsátják az előző héten benyújtott és a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően bejelentett kérelmekre vonatkozó engedélyeket, szükség szerint figyelembe véve a Bizottság által az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően megállapított odaítélési együtthatót.

Behozatali engedély nem adható ki a nem bejelentett mennyiségekre.

(2)   Az engedélyek a kiadás dátumától, illetőleg – ha az későbbre esik – az engedélyben szereplő gazdasági év október 1-jétől érvényesek.

Az engedélyek az érvényesség kezdeti dátumától számított harmadik hónap végéig érvényesek, ugyanakkor érvényességi idejük nem lépheti túl a szeptember 30-át abban a gazdasági évben, amelyre az engedélyt kiadták.

7. cikk

A behozatali engedélyek időbeni hatályának kiterjesztése

Azon behozatali engedélyek esetében, amelyek érvényessége az adott gazdasági év szeptember 30. napján lejár, a behozatali engedély jogosultjának kérelmére az engedélyt kibocsátó tagállam illetékes hatósága a behozatali engedély érvényességi idejét október 31-ig meghosszabbíthatja, amennyiben az engedély jogosultja az engedélyt kibocsátó tagállam illetékes hatósága által elfogadható módon – például fuvarokmánnyal – igazolja, hogy a cukor berakodása legkésőbb az adott gazdasági év szeptember 15-ig megtörtént. A tagállamok legkésőbb az érvényesség meghosszabbítását követő hét első munkanapjáig értesítik erről a Bizottságot.

8. cikk

Szabad forgalomba bocsátás

A 20. rovatban a „finomításra szánt cukor” bejegyzést tartalmazó behozatali engedélyek a KN 1701 11 10, 1701 91 00, 1701 99 10 vagy 1701 99 90 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára alkalmazhatók.

A 20. rovatban a „nem finomításra szánt cukor” bejegyzést tartalmazó behozatali engedélyek a 1701 11 90, 1701 91 00, 1701 99 10 vagy 1701 99 90 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára alkalmazhatók.

9. cikk

A Bizottság értesítése

(1)   A tagállamok péntek (brüsszeli idő szerint) 13 óra és a soron következő hétfő (brüsszeli idő szerint) 18 óra között közlik a Bizottsággal a 4. cikkben foglaltaknak megfelelően benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő cukormennyiségeket, beleértve a nulla értékeket is.

(2)   A tagállamok péntek (brüsszeli idő szerint) 13 óra és a soron következő hétfő (brüsszeli idő szerint) 18 óra között közlik a Bizottsággal az előző csütörtök óta a 6. cikkben foglaltaknak megfelelően kiadott behozatali engedélyekben szereplő cukormennyiségeket, beleértve a nulla értékeket is.

(3)   A tagállamok pénteken (brüsszeli idő szerint) 13 óra és a soron következő hétfő (brüsszeli idő szerint) 18 óra között közlik a Bizottsággal a fel nem használt vagy részben felhasznált behozatali engedélyekben szereplő azon mennyiségeket, beleértve a nulla értékeket is, amelyek megfelelnek a behozatali engedély hátoldalán feltüntetett mennyiségek és az engedélyben szereplő mennyiségek különbözetének.

(4)   Az 1., 2. és 3. cikkekben említett mennyiségeket hivatkozási szám, származási ország, nyolc számjegyű KN-kód és az érintett gazdasági év szerinti bontásban kell feltüntetni, valamint aszerint, hogy finomításra, vagy nem finomításra szánt cukorra vonatkoznak-e. A mennyiségeket fehércukor-egyenértékben kell kifejezni.

(5)   A tagállamok a Bizottságot március 1. előtt értesítik az előző gazdasági évben ténylegesen finomításra került cukor mennyiségéről, hivatkozási szám és származási ország szerinti bontásban, „tel quel” súlyban és fehércukor-egyenértékben kifejezve.

(6)   Az értesítéseket elektronikus úton kell elküldeni a Bizottság által a tagállamok rendelkezésére bocsátott minták és módszerek felhasználásával.

(7)   A tagállamok a 2454/93/EGK rendelet 308d. cikkének megfelelően közlik a szabad forgalomba bocsátott termékek mennyiségére vonatkozó adatokat.

III.   FEJEZET

SZOKÁSOS ELLÁTÁSI SZÜKSÉGLET

10. cikk

A kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemekre vonatkozó szabályozás

(1)   A feldolgozásra szánt cukor behozatalára vonatkozó engedélyért – amelynek érvényességi ideje az adott gazdasági év első három hónapjában megkezdődik – csak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek folyamodhatnak. A 6. cikk (2) bekezdés második albekezdésétől eltérve az ilyen engedély annak a gazdasági évnek a végéig érvényes, amelyre azt kibocsátották.

(2)   Ha a finomításra szánt cukor behozatalára vonatkozó kérelemben szereplő mennyiségek az adott gazdasági év január 1-je előtt elérik vagy meghaladják az 1234/2007/EK rendelet 153. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mennyiségek összegét, a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat, hogy az adott gazdasági évre a szokásos ellátási szükséglet felső határát közösségi szinten elérték.

Az értesítés dátumától kezdődően az (1) bekezdés az adott gazdasági évre vonatkozóan nem alkalmazandó.

11. cikk

A finomítás elvégzésének igazolása, szankciók

(1)   A finomításra szánt cukor behozatali engedélyének eredeti jogosultja az érintett behozatali engedély lejártát követő hat hónapon belül igazolja az engedélyt kibocsátó tagállam számára, az érintett tagállam számára elfogadható módon, hogy a finomításra a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontjában meghatározott határidőn beül sor került.

A bizonyíték benyújtásának elmulasztása esetén a kérelmező az érintett gazdasági év június 1-jéig minden nem finomított cukormennyiség után tonnánként 500 EUR bírságot fizet, kivéve a vis maior különleges esetét.

(2)   Minden, az 1234/2007/EK rendelet 57. cikkének megfelelően elismert cukortermelő az érintett gazdasági évet követő március 1-ig bejelenti a tagállam illetékes hatóságának az adott gazdasági év során általa finomított cukormennyiségeket, megjelölve a következőket:

| a) | a finomításra szánt cukor behozatalára vonatkozó engedélyeknek megfelelő cukormennyiségek; |
| --- | --- |

a)

a finomításra szánt cukor behozatalára vonatkozó engedélyeknek megfelelő cukormennyiségek;

| b) | a Közösségben előállított cukormennyiségek, a cukrot előállító elismert vállalkozás azonosító adatainak feltüntetésével; |
| --- | --- |

b)

a Közösségben előállított cukormennyiségek, a cukrot előállító elismert vállalkozás azonosító adatainak feltüntetésével;

| c) | egyéb cukormennyiségek, származásuk megjelölésével. |
| --- | --- |

c)

egyéb cukormennyiségek, származásuk megjelölésével.

A termelők az érintett gazdasági évet követő június 1-jéig tonnánként 500 EUR bírságot fizetnek az első albekezdés c) pontjában megjelölt olyan cukormennyiségek után, amelyek esetében a finomítás elvégzését nem tudják a tagállam számára elfogadható módon bizonyítani, kivéve a vis maior különleges esetét.

IV.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉS

12. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2015. szeptember 30-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 10-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 348., 2007.12.31., 1. o.

2

(3)  HL L 211., 2008.8.6., 1. o.

3

(4)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o.

4

(5)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

5

(6)  HL L 178., 2006.7.1., 39. o.

6

(7)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

7

---

I. MELLÉKLET

HIVATKOZÁSI SZÁMOK

I. rész:   Legkevésbé fejlett országok

| CSOPORT | HARMADIK ORSZÁG | Hivatkozási szám |
| --- | --- | --- |
| Legkevésbé fejlett, nem AKCS-országok
  (NON-ACP-LDC) | Banglades
  Kambodzsa
  Laosz
  Nepál | 09.4221 |
| Legkevésbé fejlett AKCS-országok
  (ACP-LDC) | Benin
  Kongói Demokratikus Köztársaság
  Etiópia
  Madagaszkár
  Malawi
  Mozambik
  Szenegál
  Sierra Leone
  Szudán
  Tanzánia
  Togo
  Zambia | 09.4231 |

CSOPORT

HARMADIK ORSZÁG

Hivatkozási szám

Legkevésbé fejlett, nem AKCS-országok

(NON-ACP-LDC)

Banglades

Kambodzsa

Laosz

Nepál

09.4221

Legkevésbé fejlett AKCS-országok

(ACP-LDC)

Benin

Kongói Demokratikus Köztársaság

Etiópia

Madagaszkár

Malawi

Mozambik

Szenegál

Sierra Leone

Szudán

Tanzánia

Togo

Zambia

09.4231

II. rész:   A legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok

| RÉGIÓ | HARMADIK ORSZÁG | Hivatkozási szám | Régiós védelmi határérték
  2009/2010
  (tonna fehércukor-egyenérték) | Régiós védelmi határérték
  2010/2011
  (tonna fehércukor-egyenérték) | Régiós védelmi határérték
  2011/2012
  2012/2013
  2013/2014
  2014/2015
  (tonna fehércukor-egyenérték) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közép-Afrika, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok | | 09.4241 | 10 186,1 | 10 186,1 | 10 186,1 |
| Nyugat-Afrika, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok | Elefántcsontpart | 09.4242 | 10 186,1 | 10 186,1 | 10 186,1 |
| Dél-afrikai Fejlesztési Közösség, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok | Szváziföld | 09.4243 | 166 081,2 | 174 631,9 | 192 954,5 |
| Kelet-Afrikai Közösség, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok | Kenya | 09.4244 | 12 907,9 | 13 572,4 | 14 996,5 |
| Kelet- és Dél-Afrika, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok | Mauritius
  Zimbabwe | 09.4245 | 544 711,6 | 572 755,9 | 632 850,9 |
| Csendes óceáni térség, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok | Fidzsi-szigetek | 09.4246 | 181 570,5 | 190 918,6 | 210 950,3 |
| CARIFORUM, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok | Barbados
  Belize
  Dominikai Köztársaság
  Guyana
  Jamaica
  Trinidad és Tobago | 09.4247 | 454 356,6 | 477 749,0 | 527 875,6 |

RÉGIÓ

HARMADIK ORSZÁG

Hivatkozási szám

Régiós védelmi határérték

2009/2010

(tonna fehércukor-egyenérték)

Régiós védelmi határérték

2010/2011

(tonna fehércukor-egyenérték)

Régiós védelmi határérték

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

(tonna fehércukor-egyenérték)

Közép-Afrika, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok

09.4241

10 186,1

10 186,1

10 186,1

Nyugat-Afrika, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok

Elefántcsontpart

09.4242

10 186,1

10 186,1

10 186,1

Dél-afrikai Fejlesztési Közösség, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok

Szváziföld

09.4243

166 081,2

174 631,9

192 954,5

Kelet-Afrikai Közösség, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok

Kenya

09.4244

12 907,9

13 572,4

14 996,5

Kelet- és Dél-Afrika, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok

Mauritius

Zimbabwe

09.4245

544 711,6

572 755,9

632 850,9

Csendes óceáni térség, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok

Fidzsi-szigetek

09.4246

181 570,5

190 918,6

210 950,3

CARIFORUM, legkevésbé fejlett országok közé nem tartozó országok

Barbados

Belize

Dominikai Köztársaság

Guyana

Jamaica

Trinidad és Tobago

09.4247

454 356,6

477 749,0

527 875,6

---

II. MELLÉKLET

| 2009/2010
  (tonna fehércukor-egyenérték) | 2010/2011
  (tonna fehércukor-egyenérték) | 2011/2012
  2012/2013
  2013/2014
  2014/2015
  (tonna fehércukor-egyenérték) |
| --- | --- | --- |
| 1 380 000 | 1 450 000 | 1 600 000 |

2009/2010

(tonna fehércukor-egyenérték)

2010/2011

(tonna fehércukor-egyenérték)

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

(tonna fehércukor-egyenérték)

1 380 000

1 450 000

1 600 000

---

III. MELLÉKLET

A 4. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett kiviteliengedély-minta

Image

---

IV. MELLÉKLET

I.   Fogalommeghatározások:

TACPLDC= a ACP_LDC országok által a hét folyamán benyújtott összesített kérelem (hivatkozási szám: 09.4231)

N= az ACP-NON-LDC országok hivatkozási száma (09.4241–09.4247)

RSTN= régiós védelmi határérték N hivatkozási szám

WAN= heti kérelem N hivatkozási számra

CWAN= összesített heti kérelem N hivatkozási számra, az utolsó adatközlés nélkül

ACN= odaítélési együttható N hivatkozási számra

RESQ= maradvány mennyiség, amely az ACN alkalmazása után felosztásra kerül

RESQN= maradvány mennyiség N hivatkozási számra

II.   Az 5. cikk (1) bekezdésében említett odaítélési együttható kiszámítása

| II.1. | Minden N-re vonatkozóan:
  ACN = ((RSTN – CWAN)/WAN * 100) %
  ha az ACN negatív szám, az ACN 0 %
  ha az ACN 100 % vagy több, az ACN 100 % |
| --- | --- |

II.1.

Minden N-re vonatkozóan:

ACN = ((RSTN – CWAN)/WAN * 100) %

ha az ACN negatív szám, az ACN 0 %

ha az ACN 100 % vagy több, az ACN 100 %

| II.2. | ha
  (TACPLDC + Σ ((CWAN + ACN * WAN) minden régióra, amelyre RST-t alkalmaznak) kevesebb, mint 3,5 millió tonna
  VAGY
  Σ ((CWAN + ACN * WAN) minden régióra, amelyre RST-t alkalmaznak) kevesebb, mint RST
  akkor:
  RESQ = a következő maximuma:
  3,5 millió tonna – (TACPDLC + Σ ((CWAN + ACN * WAN) minden régióra, amelyre RST-t alkalmaznak)
  és
  RST – Σ ((CWAN + ACN * WAN) minden régióra, amelyre RST-t alkalmaznak)
  ha ACN kevesebb, mint 100 %:
  RESQN = RESQ * (((1-ACN) * WAN)/(Σ (((1-ACN) * WAN) az ACN < 100 % hivatkozási számokra)))
  „új ACN” = ((„régi ACN” * WAN) + RESQN)/WAN |
| --- | --- |

II.2.

ha

(TACPLDC + Σ ((CWAN + ACN * WAN) minden régióra, amelyre RST-t alkalmaznak) kevesebb, mint 3,5 millió tonna

VAGY

Σ ((CWAN + ACN * WAN) minden régióra, amelyre RST-t alkalmaznak) kevesebb, mint RST

akkor:

RESQ = a következő maximuma:

3,5 millió tonna – (TACPDLC + Σ ((CWAN + ACN * WAN) minden régióra, amelyre RST-t alkalmaznak)

és

RST – Σ ((CWAN + ACN * WAN) minden régióra, amelyre RST-t alkalmaznak)

ha ACN kevesebb, mint 100 %:

RESQN = RESQ * (((1-ACN) * WAN)/(Σ (((1-ACN) * WAN) az ACN < 100 % hivatkozási számokra)))

„új ACN” = ((„régi ACN” * WAN) + RESQN)/WAN

---

V. MELLÉKLET

A.   A 4. cikk (3) bekezdése d) pontjának ii. alpontjában említett bejegyzések:

| — | : | bolgárul | : | Прилагане на Регламент (ЕО) No 828/2009, ВОО/СИП. Референтен номер [вписва се референтен номер в съответствие с приложение I] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spanyolul | : | Aplicación del Reglamento (CE) no 828/2009, TMA/AAE. Número de referencia [el número de referencia se incluirá conforme a lo dispuesto en el anexo I] |
| — | : | csehül | : | Použití nařízení (ES) č. 828/2009, EBA/EPA. Referenční číslo (vloží se referenční číslo v souladu s přílohou I) |
| — | : | dánul | : | Anvendelse af forordning (EF) nr. 828/2009 EBA/EPA. Referencenummer [referencenummer skal indsættes i overensstemmelse med bilag I] |
| — | : | németül | : | Anwendung der Verordnung (EG) Nr. 828/2009, EBA/EPA. Referenznummer [Referenznummer gemäß Anhang I einfügen] |
| — | : | észtül | : | Kohaldatakse määrust (EÜ) nr 828/2009, EBA/EPA. Viitenumber [lisatakse vastavalt I lisale] |
| — | : | görögül | : | Εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 828/2009, EB A/ΕΡΑ. Αύξων αριθμός (να συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το παράρτημα Ι) |
| — | : | angolul | : | Application of Regulation (EC) No 828/2009, EBA/EPA. Reference number [reference number to be inserted in accordance with Annex I] |
| — | : | franciául | : | Application du règlement (CE) no 828/2009, EBA/APE. Numéro de référence (numéro de référence à insérer conformément à l’annexe I) |
| — | : | olaszul | : | Applicazione del regolamento (CE) n. 828/2009, EBA/APE. Numero di riferimento (inserire in base all’allegato I) |
| — | : | lettül | : | Regulas (EK) Nr. 828/2009 piemērošana, EBA/EPA. Atsauces numurs [jāieraksta atsauces numurs saskaņā ar I pielikumu] |
| — | : | litvánul | : | Taikomas reglamentas (EB) Nr. 828/2009, EBA/EPS. Eilės Nr. (eilės numeris įrašytinas pagal I priedą) |
| — | : | magyarul | : | A(z) 828/2009/EK rendelet alkalmazása, EBA/GPM. Hivatkozási szám [hivatkozási szám az I. melléklet szerint] |
| — | : | máltaiul | : | Applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 828/2009, EBA/EPA. Numru ta’ referenza [in-numru ta’ referenza għandu jiddaħħal skont l-Anness I] |
| — | : | hollandul | : | Toepassing van Verordening (EG) nr. 828/2009, EBA/EPO. Referentienummer [zie bijlage I] |
| — | : | lengyelül | : | Zastosowanie rozporządzenia (WE) nr 828/2009, EBA/EPA. Numer referencyjny [numer referencyjny należy wstawić zgodnie z załącznikiem I] |
| — | : | portugálul | : | Aplicação do Regulamento (CE) n.o 828/2009, TMA/APE. Número de referência [número de referência a inserir em conformidade com o anexo I] |
| — | : | románul | : | Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 828/2009, EBA/EPA. Număr de referință [a se introduce numărul de referință în conformitate cu anexa I] |
| — | : | szlovákul | : | Uplatňovanie nariadenia (ES) č. 828/2009, EBA/EPA. Referenčné číslo (referenčné číslo sa vloží podľa prílohy I) |
| — | : | szlovénül | : | Uporaba Uredbe (ES) št. 828/2009, EBA/EPA. Zaporedna številka [vstaviti zaporedno številko v skladu s Prilogo I]. |
| — | : | finnül | : | Asetuksen (EY) N:o 828/2009 soveltaminen, kaikki paitsi aseet/talouskumppanuussopimus. Viitenumero [viitenumero lisätään liitteen I mukaisesti] |
| — | : | svédül | : | Tillämpning av förordning (EG) nr 828/2009, EBA/EPA. Referensnummer [referensnumret ska anges i enlighet med bilaga I] |

—

:

bolgárul

:

Прилагане на Регламент (ЕО) No 828/2009, ВОО/СИП. Референтен номер [вписва се референтен номер в съответствие с приложение I]

—

:

spanyolul

:

Aplicación del Reglamento (CE) no 828/2009, TMA/AAE. Número de referencia [el número de referencia se incluirá conforme a lo dispuesto en el anexo I]

—

:

csehül

:

Použití nařízení (ES) č. 828/2009, EBA/EPA. Referenční číslo (vloží se referenční číslo v souladu s přílohou I)

—

:

dánul

:

Anvendelse af forordning (EF) nr. 828/2009 EBA/EPA. Referencenummer [referencenummer skal indsættes i overensstemmelse med bilag I]

—

:

németül

:

Anwendung der Verordnung (EG) Nr. 828/2009, EBA/EPA. Referenznummer [Referenznummer gemäß Anhang I einfügen]

—

:

észtül

:

Kohaldatakse määrust (EÜ) nr 828/2009, EBA/EPA. Viitenumber [lisatakse vastavalt I lisale]

—

:

görögül

:

Εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 828/2009, EB A/ΕΡΑ. Αύξων αριθμός (να συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το παράρτημα Ι)

—

:

angolul

:

Application of Regulation (EC) No 828/2009, EBA/EPA. Reference number [reference number to be inserted in accordance with Annex I]

—

:

franciául

:

Application du règlement (CE) no 828/2009, EBA/APE. Numéro de référence (numéro de référence à insérer conformément à l’annexe I)

—

:

olaszul

:

Applicazione del regolamento (CE) n. 828/2009, EBA/APE. Numero di riferimento (inserire in base all’allegato I)

—

:

lettül

:

Regulas (EK) Nr. 828/2009 piemērošana, EBA/EPA. Atsauces numurs [jāieraksta atsauces numurs saskaņā ar I pielikumu]

—

:

litvánul

:

Taikomas reglamentas (EB) Nr. 828/2009, EBA/EPS. Eilės Nr. (eilės numeris įrašytinas pagal I priedą)

—

:

magyarul

:

A(z) 828/2009/EK rendelet alkalmazása, EBA/GPM. Hivatkozási szám [hivatkozási szám az I. melléklet szerint]

—

:

máltaiul

:

Applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 828/2009, EBA/EPA. Numru ta’ referenza [in-numru ta’ referenza għandu jiddaħħal skont l-Anness I]

—

:

hollandul

:

Toepassing van Verordening (EG) nr. 828/2009, EBA/EPO. Referentienummer [zie bijlage I]

—

:

lengyelül

:

Zastosowanie rozporządzenia (WE) nr 828/2009, EBA/EPA. Numer referencyjny [numer referencyjny należy wstawić zgodnie z załącznikiem I]

—

:

portugálul

:

Aplicação do Regulamento (CE) n.o 828/2009, TMA/APE. Número de referência [número de referência a inserir em conformidade com o anexo I]

—

:

románul

:

Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 828/2009, EBA/EPA. Număr de referință [a se introduce numărul de referință în conformitate cu anexa I]

—

:

szlovákul

:

Uplatňovanie nariadenia (ES) č. 828/2009, EBA/EPA. Referenčné číslo (referenčné číslo sa vloží podľa prílohy I)

—

:

szlovénül

:

Uporaba Uredbe (ES) št. 828/2009, EBA/EPA. Zaporedna številka [vstaviti zaporedno številko v skladu s Prilogo I].

—

:

finnül

:

Asetuksen (EY) N:o 828/2009 soveltaminen, kaikki paitsi aseet/talouskumppanuussopimus. Viitenumero [viitenumero lisätään liitteen I mukaisesti]

—

:

svédül

:

Tillämpning av förordning (EG) nr 828/2009, EBA/EPA. Referensnummer [referensnumret ska anges i enlighet med bilaga I]

B.   A 4. cikk (3) bekezdésének e) pontjában említett bejegyzések:

| — | : | bolgárul | : | Мито „0“ — Регламент (ЕО) No 828/2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spanyolul | : | Derecho de aduana «0» — Reglamento (CE) no 828/2009, |
| — | : | csehül | : | Clo „0“ – nařízení (ES) č. 828/2009 |
| — | : | dánul | : | Toldsats »0« — Forordning (EF) nr. 828/2009 |
| — | : | németül | : | Zollsatz „0“ — Verordnung (EG) Nr. 828/2009 |
| — | : | észtül | : | Tollimaks „0” – määrus (EÜ) nr 828/2009 |
| — | : | görögül | : | Τελωνειακός δασμός «0» — Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 828/2009 της ΕΕ |
| — | : | angolul | : | Customs duty ‘0’ — Regulation (EC) No 828/2009 |
| — | : | franciául | : | Droit de douane «0» — règlement (CE) no 828/2009 |
| — | : | olaszul | : | Dazio doganale nullo — Regolamento (CE) n. 828/2009 |
| — | : | lettül | : | Muitas nodoklis ar “0” likmi – Regula (EK) Nr. 828/2009 |
| — | : | litvánul | : | Muito mokestis „0“ – Reglamentas (EB) Nr. 828/2009 |
| — | : | magyarul | : | „0” vámtétel – 828/2009/EK rendelet |
| — | : | máltaiul | : | Id-dazju tad-dwana “0” – Ir-Regolament (KE) Nru 828/2009 |
| — | : | hollandul | : | Douanerecht „0” — Verordening (EG) nr. 828/2009 |
| — | : | lengyelül | : | Stawka celna „0” – rozporządzenie (WE) nr 828/2009 |
| — | : | portugálul | : | Direito aduaneiro nulo — Regulamento (CE) n.o 828/2009 |
| — | : | románul | : | Taxă vamală „0” – Regulamentul (CE) nr. 828/2009 |
| — | : | szlovákul | : | Clo „0“ – nariadenie (ES) č. 828/2009 |
| — | : | szlovénül | : | Carina „0“ – Uredba (ES) št. 828/2009 |
| — | : | finnül | : | Tulli ”0” – Asetus (EY) N:o 828/2009 |
| — | : | svédül | : | Tullsats ”0” – Förordning (EG) nr 828/2009 |

—

:

bolgárul

:

Мито „0“ — Регламент (ЕО) No 828/2009

—

:

spanyolul

:

Derecho de aduana «0» — Reglamento (CE) no 828/2009,

—

:

csehül

:

Clo „0“ – nařízení (ES) č. 828/2009

—

:

dánul

:

Toldsats »0« — Forordning (EF) nr. 828/2009

—

:

németül

:

Zollsatz „0“ — Verordnung (EG) Nr. 828/2009

—

:

észtül

:

Tollimaks „0” – määrus (EÜ) nr 828/2009

—

:

görögül

:

Τελωνειακός δασμός «0» — Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 828/2009 της ΕΕ

—

:

angolul

:

Customs duty ‘0’ — Regulation (EC) No 828/2009

—

:

franciául

:

Droit de douane «0» — règlement (CE) no 828/2009

—

:

olaszul

:

Dazio doganale nullo — Regolamento (CE) n. 828/2009

—

:

lettül

:

Muitas nodoklis ar “0” likmi – Regula (EK) Nr. 828/2009

—

:

litvánul

:

Muito mokestis „0“ – Reglamentas (EB) Nr. 828/2009

—

:

magyarul

:

„0” vámtétel – 828/2009/EK rendelet

—

:

máltaiul

:

Id-dazju tad-dwana “0” – Ir-Regolament (KE) Nru 828/2009

—

:

hollandul

:

Douanerecht „0” — Verordening (EG) nr. 828/2009

—

:

lengyelül

:

Stawka celna „0” – rozporządzenie (WE) nr 828/2009

—

:

portugálul

:

Direito aduaneiro nulo — Regulamento (CE) n.o 828/2009

—

:

románul

:

Taxă vamală „0” – Regulamentul (CE) nr. 828/2009

—

:

szlovákul

:

Clo „0“ – nariadenie (ES) č. 828/2009

—

:

szlovénül

:

Carina „0“ – Uredba (ES) št. 828/2009

—

:

finnül

:

Tulli ”0” – Asetus (EY) N:o 828/2009

—

:

svédül

:

Tullsats ”0” – Förordning (EG) nr 828/2009

---

| 11.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/26

---

A BIZOTTSÁG 829/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 9.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Vb, VI és VII övezet közösségi vizein és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2009. és 2010. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. november 28-i 1359/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2009. és a 2010. évre. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2009. és 2010. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. november 28-i 1359/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2009. és a 2010. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2009. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2009. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2009. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 9-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 352., 2008.12.31., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 4/DSS |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | RNG/5B67- |
| Faj | Gránátoshal (Coryphaenoides rupestris) |
| Terület | Az Vb, VI és VII övezet közösségi vizei és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei |
| Időpont | 2009.7.28. |

Szám

4/DSS

Tagállam

Spanyolország

Állomány

RNG/5B67-

Faj

Gránátoshal (Coryphaenoides rupestris)

Terület

Az Vb, VI és VII övezet közösségi vizei és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei

Időpont

2009.7.28.

---

| 11.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/28

---

A BIZOTTSÁG 830/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 9.)

az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a II, IV és V övezet közösségi vizein és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, kék menyhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2009. és 2010. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. november 28-i 1359/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2009. és a 2010. évre. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2009. és 2010. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. november 28-i 1359/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2009. és a 2010. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2009. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2009. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2009. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 9-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 352., 2008.12.31., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 2/DSS |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság/GBR |
| Állomány | BLI/245- |
| Faj | Kék menyhal (Molva dypterygia) |
| Terület | A II, IV és V övezet közösségi vizei és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei |
| Időpont | 2009.8.8. |

Szám

2/DSS

Tagállam

Egyesült Királyság/GBR

Állomány

BLI/245-

Faj

Kék menyhal (Molva dypterygia)

Terület

A II, IV és V övezet közösségi vizei és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei

Időpont

2009.8.8.

---

| 11.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/30

---

A BIZOTTSÁG 831/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 10.)

a 676/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 676/2009/EK bizottsági rendelet (2) pályázati eljárást hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre. |
| --- | --- |

(1)

A 676/2009/EK bizottsági rendelet (2) pályázati eljárást hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre.

| (2) | A Spanyolországba történő kukorica- és cirokbehozatal és a Portugáliába történő kukoricabehozatal vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 1296/2008/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkével összhangban a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönthet maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról. Az említett vámkedvezmény megállapításakor különösen az 1296/2008/EK rendelet 7. és 8. cikkében előírt szempontokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(2)

A Spanyolországba történő kukorica- és cirokbehozatal és a Portugáliába történő kukoricabehozatal vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 1296/2008/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkével összhangban a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönthet maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról. Az említett vámkedvezmény megállapításakor különösen az 1296/2008/EK rendelet 7. és 8. cikkében előírt szempontokat kell figyelembe venni.

| (3) | Ebben az esetben a szerződést annak a pályázónak vagy azoknak a pályázóknak kell odaítélni, aki(k)nek az ajánlata a maximális behozatali vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű. |
| --- | --- |

(3)

Ebben az esetben a szerződést annak a pályázónak vagy azoknak a pályázóknak kell odaítélni, aki(k)nek az ajánlata a maximális behozatali vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű.

| (4) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 676/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a 2009. augusztus 28. és 2009. szeptember 10. között benyújtott ajánlatok esetében a kukoricára alkalmazandó behozatali vámkedvezmény maximális összege tonnánként 32,00 EUR, legfeljebb 14 166 t összmennyiség mellett.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. szeptember 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 10-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 196., 2009.7.28., 6. o.

2

(3)  HL L 340., 2008.12.19., 57. o.

3

---

| 11.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/31

---

A BIZOTTSÁG 832/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 10.)

a 677/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 677/2009/EK bizottsági rendelet (2) pályázati eljárást hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Portugáliába történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre. |
| --- | --- |

(1)

A 677/2009/EK bizottsági rendelet (2) pályázati eljárást hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Portugáliába történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre.

| (2) | A Spanyolországba történő kukorica- és cirokbehozatal és a Portugáliába történő kukoricabehozatal vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 1296/2008/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkével összhangban a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönthet maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról. Az említett vámkedvezmény megállapításakor különösen az 1296/2008/EK rendelet 7. és 8. cikkében előírt szempontokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(2)

A Spanyolországba történő kukorica- és cirokbehozatal és a Portugáliába történő kukoricabehozatal vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 1296/2008/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkével összhangban a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönthet maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról. Az említett vámkedvezmény megállapításakor különösen az 1296/2008/EK rendelet 7. és 8. cikkében előírt szempontokat kell figyelembe venni.

| (3) | Ebben az esetben a szerződést annak a pályázónak vagy azoknak a pályázóknak kell odaítélni, aki(k)nek az ajánlata a maximális behozatali vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű. |
| --- | --- |

(3)

Ebben az esetben a szerződést annak a pályázónak vagy azoknak a pályázóknak kell odaítélni, aki(k)nek az ajánlata a maximális behozatali vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű.

| (4) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 677/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a 2009. augusztus 28. és 2009. szeptember 10. között benyújtott ajánlatok esetében a kukoricára alkalmazandó behozatali vámkedvezmény maximális összege tonnánként 25,95 EUR, legfeljebb 6 396 t összmennyiség mellett.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. szeptember 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 10-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 196., 2009.7.28., 7. o.

2

(3)  HL L 340., 2008.12.19., 57. o.

3

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 11.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/32

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. szeptember 10.)

a bixafennek a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dosszié hiánytalanságának elvi elismeréséről

(az értesítés a C(2009) 6771. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/700/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv előírja a növényvédő szerekben való felhasználásra engedélyezett hatóanyagok közösségi jegyzékének összeállítását. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv előírja a növényvédő szerekben való felhasználásra engedélyezett hatóanyagok közösségi jegyzékének összeállítását.

| (2) | 2008. október 8-án a Bayer CropScience a bixafen hatóanyagra vonatkozó dossziét nyújtott be az Egyesült Királyság hatóságaihoz, amelyhez mellékelte a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére irányuló kérelmét. |
| --- | --- |

(2)

2008. október 8-án a Bayer CropScience a bixafen hatóanyagra vonatkozó dossziét nyújtott be az Egyesült Királyság hatóságaihoz, amelyhez mellékelte a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére irányuló kérelmét.

| (3) | Az Egyesült Királyság hatóságai jelezték a Bizottságnak, hogy az előzetes vizsgálat alapján a szóban forgó hatóanyagra vonatkozó dosszié úgy tűnik, megfelel a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. Úgy tűnik továbbá, hogy a benyújtott dosszié a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek is megfelel az érintett hatóanyagot tartalmazó egyik növényvédő szerre vonatkozóan. A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően a kérelmező ezt követően továbbította a dossziét a Bizottságnak és a többi tagállamnak, majd a dossziét átadták az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságnak. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Királyság hatóságai jelezték a Bizottságnak, hogy az előzetes vizsgálat alapján a szóban forgó hatóanyagra vonatkozó dosszié úgy tűnik, megfelel a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. Úgy tűnik továbbá, hogy a benyújtott dosszié a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek is megfelel az érintett hatóanyagot tartalmazó egyik növényvédő szerre vonatkozóan. A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően a kérelmező ezt követően továbbította a dossziét a Bizottságnak és a többi tagállamnak, majd a dossziét átadták az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságnak.

| (4) | E határozat közösségi szinten hivatalosan megerősíti, hogy a dosszié elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek, valamint legalább egy, az érintett hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer tekintetében az említett irányelv III. mellékletében előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

E határozat közösségi szinten hivatalosan megerősíti, hogy a dosszié elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek, valamint legalább egy, az érintett hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer tekintetében az említett irányelv III. mellékletében előírt követelményeknek.

| (5) | E határozat nem érinti a Bizottságnak azt a jogát, hogy a kérelmezőtől a dosszié egyes pontjainak tisztázása érdekében további adatok vagy információk benyújtását kérje. |
| --- | --- |

(5)

E határozat nem érinti a Bizottságnak azt a jogát, hogy a kérelmezőtől a dosszié egyes pontjainak tisztázása érdekében további adatok vagy információk benyújtását kérje.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül az e határozat mellékletében meghatározott hatóanyagra vonatkozó, a Bizottsághoz és a tagállamokhoz a hatóanyagnak az említett irányelv I. mellékletébe való felvétele céljából benyújtott dosszié elvben megfelel a szóban forgó irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

A dosszié megfelel továbbá az irányelv III. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek a hatóanyagot tartalmazó egyik növényvédő szer tekintetében, figyelembe véve a javasolt alkalmazásokat.

2. cikk

A referens tagállam folytatja az 1. cikkben említett dosszié részletes vizsgálatát, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított egy éven belül az Európai Bizottság rendelkezésére bocsátja az említett vizsgálatra vonatkozó következtetéseit tartalmazó jelentését, melyhez csatolja az 1. cikkben említett hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vagy felvétele megtagadására és a felvétel feltételeire vonatkozó ajánlását.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 10-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

AZ E HATÁROZAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ HATÓANYAG

| Közhasználatú név, CIPAC-azonosító szám | Kérelmező | Kérelem dátuma | Referens tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| bixafen
  CIPAC-szám: még nem áll rendelkezésre | Bayer CropScience | 2008. október 8. | UK |

Közhasználatú név, CIPAC-azonosító szám

Kérelmező

Kérelem dátuma

Referens tagállam

bixafen

CIPAC-szám: még nem áll rendelkezésre

Bayer CropScience

2008. október 8.

UK

---