# Euroopa Liidu C 42/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.042.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 42 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide19. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.042.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 42

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide19. veebruar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 042/01 | Euro vahetuskurss | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 042/01

Euro vahetuskurss

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 042/02 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  ) | 2 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 042/03 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 3 |
| 2010/C 042/04 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 7 |
| 2010/C 042/05 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 12 |
| 2010/C 042/06 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 16 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 042/02

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  )

1

2

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 042/03

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

3

2010/C 042/04

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

7

2010/C 042/05

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

12

2010/C 042/06

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 19.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/1

---

Euro vahetuskurss (1)

18. veebruar 2010

2010/C 42/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3567 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,30 |
| DKK | Taani kroon | 7,4432 |
| GBP | Inglise nael | 0,87040 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7913 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4651 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0680 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,720 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 271,18 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7090 |
| PLN | Poola zlott | 4,0008 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1351 |
| TRY | Türgi liir | 2,0633 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5115 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4177 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,5364 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9358 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9102 |
| KRW | Korea won | 1 560,70 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,3581 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2703 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2890 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 638,17 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6138 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,641 |
| RUB | Vene rubla | 40,8190 |
| THB | Tai baht | 45,009 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4886 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,4548 |
| INR | India ruupia | 62,7810 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3567

JPY

Jaapani jeen

123,30

DKK

Taani kroon

7,4432

GBP

Inglise nael

0,87040

SEK

Rootsi kroon

9,7913

CHF

Šveitsi frank

1,4651

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0680

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,720

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

271,18

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7090

PLN

Poola zlott

4,0008

RON

Rumeenia leu

4,1351

TRY

Türgi liir

2,0633

AUD

Austraalia dollar

1,5115

CAD

Kanada dollar

1,4177

HKD

Hongkongi dollar

10,5364

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9358

SGD

Singapuri dollar

1,9102

KRW

Korea won

1 560,70

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,3581

CNY

Hiina jüaan

9,2703

HRK

Horvaatia kuna

7,2890

IDR

Indoneesia ruupia

12 638,17

MYR

Malaisia ringit

4,6138

PHP

Filipiini peeso

62,641

RUB

Vene rubla

40,8190

THB

Tai baht

45,009

BRL

Brasiilia reaal

2,4886

MXN

Mehhiko peeso

17,4548

INR

India ruupia

62,7810

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/2

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 42/02

| 1. | 12. veebruaril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Lotte Chemical UK Limited, eriotstarbeline äriühing, mis kuulub ettevõtjale KP Chemical Corporation (Koreas asuva kontserni Lotte Group osa), omandab täieliku kontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Artenius UK Limited üle varade ostu teel ajutise halduri kaudu (ettevõtja Artenius UK Limited varasid haldab ajutiselt kohtu määratud haldur). |
| --- | --- |

1.

12. veebruaril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Lotte Chemical UK Limited, eriotstarbeline äriühing, mis kuulub ettevõtjale KP Chemical Corporation (Koreas asuva kontserni Lotte Group osa), omandab täieliku kontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Artenius UK Limited üle varade ostu teel ajutise halduri kaudu (ettevõtja Artenius UK Limited varasid haldab ajutiselt kohtu määratud haldur).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Artenius UK Limited: puhta tereftaalhappe (PTA) ja polüetüleentereftalaatvaigu (PET-vaigu) tootmine ja müük; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Artenius UK Limited: puhta tereftaalhappe (PTA) ja polüetüleentereftalaatvaigu (PET-vaigu) tootmine ja müük;

| — | KP Chemical Corporation: naftakeemiatoodete tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

KP Chemical Corporation: naftakeemiatoodete tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 19.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/3

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 42/03

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväite kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„ŚLIWKA SZYDŁOWSKA”

EÜ nr: PL-PGI-0005-0634-23.07.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Śliwka szydłowska”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Kategooria | : | Klass 1.6. – | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- | --- | --- |

Kategooria

:

Klass 1.6. –

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode „Śliwka szydłowska” on kuivatatud ja suitsutatud kivita või kiviga ploom.

Ploomi sordist olenev kuju võib varieeruda lapikust piklikuni. Ploomi vili on ühtlase, vetruva viljalihaga; maitse on väga puhas ja intensiivne ning lõhn suitsune. Ploomile on tunnuslik väga krobeline, tumesinise läikega kest.

Toote „Śliwka szydłowska” suurus sõltub kasutatud ploomi sordist; üks kilo vilju võib sisaldada 50–160 ploomi. Valmistoote veesisaldus on 35–45 %.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Toote „Śliwka szydłowska” tootmiseks kasutatakse üksnes sinise ploomi (Prunus domestica L. ssp domestica) kultivare ja selle varieteete: „Stanley”, „Amers”, „Węgierka Dąbrowicka”, „Empress”, „Oneida”, „Jojo”, „Top”, „Valjevka”, „President” ja „Damacha”. Nende sortide viljadel on kuivatamiseks ja suitsutamiseks sobivad omadused, sealhulgas kõrge suhkrusisaldus ning suhteliselt madal veesisaldus.

Toote „Śliwka szydłowska” valmistamiseks nopitakse ja kasutatakse üksnes küpseid ja tarbimisvalmis vilju. Vili peab olema terve, ilma mädaplekkide ja mehaaniliste vigastusteta ning ilma putukate, lestade või muude kahjurite tekitatud nähtavate kahjustusteta. Kasutatud vili peab olema ilma mis tahes kahjustusteta, mustuseta või tundmatute organismideta, mis muudaks viljad tarbimiskõlbmatuks.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kuivatid, milles toimuvad kõik kuivatus- ja suitsutamisprotsessid, peavad asuma punktis 4 osutatud geograafilises piirkonnas. Tootmine on lubatud üksnes Szydłówi traditsioonilistes erikuivatites. Tootmisprotsessis kasutatakse tamme, valgepöögi, pöögi või viljapuude puitu. Kasutada on lubatud ka teist liiki puitu, kuid rangelt on keelatud vaigurikka puidu (okaspuud) kasutamine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Toote „Śliwka szydłowska” tootmispiirkond on Szydłówi haldusüksus (108 km2), mis asub Świętokrzyskie vojevoodkonna Staszówi piirkonnas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Toote „Śliwka szydłowska” tootmispiirkond on piiratud Szydłówi haldusüksusega. Kõnealusele piirkonnale on iseloomulikud väheviljakad mullad, rohkelt leidub aga paekivi (miotseeni paekivi). Piirkonna keskmine sademete hulk aastas on tavaliselt 500–700 mm. Ühtlasi on tunnuslik vähene sademete hulk suvekuudel, nagu ka päikesepaisteliste päevade rohkus. Vegetatsiooniperioodi pikkus on 200–215 päeva. Ploome kasvatatakse ligikaudu 80 % kogu selle piirkonna haritavast maast. Ploomiistandikud hõlmavad ligikaudu 900 ha.

Kohalikud tootjad pääsevad toorainele hõlpsasti ligi; ploomide töötlemiseks on välja töötatud erilised kuivatusseadmed. Kohalike inimeste ainulaadsete käsitööoskuste tulemusel valminud erilised kuivatid on Szydłówi haldusüksusele iseloomulik vaatepilt. Punktis 4 määratletud piirkonnas on ligikaudu 400 erikuivatit. Võttes arvesse, et kõnealune piirkond hõlmab 108 km2 ja 2004. aasta andmetel elas seal 5 118 inimest, oli kõnealusel aastal piirkonna 13 elaniku kohta keskmiselt üks kuivati ning 3,7 kuivatit km2 kohta. See kõik annab tunnistust kõnealuse toote väga tihedast seosest määratletud piirkonnaga ning kohalike tootjate oskustest.

Toote „Śliwka szydłowska” tootmisprotsessis kasutatakse üksnes selliseid kuivateid, kus ploome saab suitsutada ja kuivatada mitte ainult kuuma õhu, vaid nii suitsu kui ka kuuma õhu abil. Kuivati on ehitis, mille suurus oleneb tootja isiklikest tootmisvajadustest (seoses kuivatamiseks kasutatavate restide suuruse ja arvuga). Kuivati uste avamisel võib näha vertikaalset tugiraamistikku, milles olevaid reste (laski) saab avada nagu sahtleid. Restid on puidust. Kõige alumine rest on maapinnast madalamal asuvast kütmiskoldest ligikaudu 50 cm kõrgusel. Kuivati ei tohi olla kõrgem kui 3 m. Ehitises on ploomide sorteerimiseks spetsiaalne laud.

Viljad laotatakse restidele käsitsi. Seda tuleks teha sellisel viisil, et õhk ja suits jõuaks hõlpsalt iga ploomini. Olenevalt viljade suurusest laotakse restidele eri arv ploomikihte. Üks kiht ei või olla paksem kui 12 cm.

Ploome kuivatatakse ja suitsutatakse kuuma õhu ning restide all küttekoldes lehtpuupuidu põletamisel tekkiva suitsu abil. Kuuma õhu ja suitsu segu läbib restid ja neile laotatud viljad. Selleks kasutatakse gravitatsiooniõhku ja suitsuringlust. Olenevalt küttekoldes kasutatava puidu hulgast ja kütteväärtusest varieerub kuivati temperatuur 45–90 °C. Gravitatsiooniõhu ringluse tõttu on temperatuur kõrgeim kuivati põrandal ja madalaim ehitise keskosas. Kogu kuivatus- ja suitsutusprotsess kestab keskmiselt 48 tundi, kuid see aeg võib varieeruda sõltuvalt viljade suurusest, kuivati sisetemperatuurist ning välistingimustest, nimelt välistemperatuurist ja niiskusest

Ühtlaselt kuivatatud ja suitsutatud viljad kogutakse restidelt. Ploomid kogutakse kokku ja sorteeritakse käsitsi. Iga tootja kontrollib (organoleptilise hindamise teel), kas ploomid vastavad tootekirjelduses kehtestatud kriteeriumidele ning kas need on piisavalt kuivatatud ja suitsutatud. Iga ploomi kontrollitakse eraldi. Nõuetele vastavad viljad kogutakse kokku, ülejäänud pannakse kuivatisse tagasi.

Kohalike tootjate oskused on muu hulgas seotud nende teadmistega selle kohta, missuguse kvaliteediga ploome valida kuivatamise toormaterjaliks ning kuidas toimub suitsutus-kuivatusprotsess. Lõpptoote kvaliteeti mõjutavad olulised kohalikud suitsutus-kuivatusprotsessiga seotud oskused on järgmised: oskus asetada ploomid restidele nii, et kuum õhk ja suits jõuaks iga ploomini; ploomide käsitsi sorteerimine ja pööramine restidel vähemalt kaks korda päevas; restide asetamine küttekoldest vajalikule kaugusele; iga päev viljade suurusest oleneva nii suitsutus- ja kuivatusaja ning kuivati temperatuuri kui ka nõutava suitsutus- ja kuivatusastme kindlaksmääramine; iga ploomi individuaalne organoleptiline kontrollimine, tagamaks, et nõuetekohane kvaliteet, omadused ning suitsutus- ja kuivatusaste oleks saavutatud.

5.2.   Toote eripära:

Toode „Śliwka szydłowska” on iseloomuliku ühtlase, vetruva konsistentsiga, mida saab läbinisti ühtlaselt kuivatada ja suitsutada; lõhn ja maitse on hõlpsasti äratuntavad, väga intensiivsed, suitsused. Ploomile on tunnuslik väga krobeline, tumesinise läikega kest. Toote „Śliwka szydłowska” kõrge veesisaldus on müümise ajal 35–45 %. Sellega, et ploomid laotakse igale restile kuni 12 cm paksuse kihina ja neid pööratakse käsitsi iga päev mitu korda, et kuum õhk ja suits jõuaks võrdses koguses iga ploomini, tagatakse ploomide suitsutamine ja kuivatamine ning nende vastavus toote „Śliwka szydłowska” iseloomulikele tunnustele.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

Toote „Śliwka szydłowska” ja piirkonna vaheline seos põhineb kõnelause toote erakordsel kvaliteedil, mis saavutatakse tänu kohalike tootjate ainulaadsetele oskustele ja toote pikaajalisest tootmistraditsioonist tingitud heale mainele.

Kohalike tootjate erilised oskused ja nende kasutatavad traditsioonilised tootmismeetodid tagavad toote „Śliwka szydłowska” kõrge kvaliteedi. Kuivatite konstruktsioon ja kasutatav kuivatusmeetod on kohalike tootjate kogemuste tulemus. Kohalike tootjate oskused ja teadmised erinevad oluliselt Poola muude piirkondade ja naabruskondade tootjate kasutatavatest meetoditest.

Kuivatite konstruktsiooniga tagatakse õhu ja suitsu pidev ringlus, mis seejuures kuivatab ja suitsutab ploome. Restide asendi muutmine kuivatis ning toote „Śliwka szydłowska” täpse temperatuuri ja kuivatusaja kindlaksmääramine tagavad nõuetekohase kvaliteedi, omaduste ning suitsutus- ja kuivatusastme saavutamise. Teistes piirkondades sellist ainulaadset kogemust ei ole.

Toote „Śliwka szydłowska” hea maine on seotud kuivatatud ploomide tootmise pikaajalise traditsiooniga. Szydłówi piirkonna ploomide kuivatamise ja suitsutamise ajalugu ulatub vähemalt II maailmasõja eelsesse aega, mida kinnitab Szydłówi haldusüksuse teostatud etnograafiline uurimus. Uurimuse kohaselt on selles piirkonnas ploome kuivatatud ligikaudu 80 aastat. 25. novembri 1988. aasta ajalehes „Słowo Ludu” avaldatud artikkel „Szansa dla miasteczka” (kordustrükk) sisaldab teavet toote „Śliwka szydłowska” tootmise ja selle kokkuostmisega seotud probleemide kohta. Möödunud aastate tootmise ulatus ilmneb eri kokkuostupunktide 1964. ja 1967. aastal väljastatud arvetest. Praegu valmistatakse toodet „Śliwka szydłowska” ligikaudu 800 tonni aastas.

Kõnealuse toote mainest annavad tunnistust 25. augusti 2006. aasta ajalehe „Echo Dnia – Echo Powiśla” ja 26. juuli 2007. aasta ajalehe „Gazeta Wyborcza – Kielce” artiklites ning ajakirja „Hasło Ogrodnicze” 2005. aasta numbris 10 avaldatud teave. Toodet „Śliwka szydłowska” on samuti soovitatud veebilehel http://www.potrawyregionalne.pl („Sezon na śliwki”).

Toote head mainet kajastab ka sellele 2005. aastal omistatud „Perła” auhind.

Nüüdseks on Szydłówis juba kümme aastat organiseeritud kõnealust toodet tutvustav mitu päeva kestev üritus „Święto Śliwki” (ploomifestival). Üks festivali atraktsioonidest on ploomikuivatuse näidisesitlus Szydłówi piirkonna traditsiooniliste erikuivatusrestide abil. Sellele esitlusele juhitakse tähelepanu ka festivali plakatitel.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 19.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/7

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 42/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1). artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„JABŁKA ŁĄCKIE”

EÜ nr: PL-PGI-0005-0617-05.07.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Jabłka łąckie”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik (II lisa alusel):

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

| 1. | Kaitstud nimetuse „Jabłka łąckie” all võib müüa järgmistest sortidest õunu:
  Õunte „Jabłka łąckie” omadused | Sort | Koore värvus | Punasuse aste (värv ja % pinnast) | Keskmine happesus (g/kg) | Refraktomeetriline ekstrakt (brix) | Minimaalne tihedus (kg/cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekstraklass | I klass |
| 1 | IDARED ja variatsioonid | kollane–roheline | punane > 55 % | punane > 35 % | 6,3 | > 10,5 | 5 |
| 2 | JONAGOLD ja variatsioonid | kollane–roheline | ere- kuni sügav punane > 40 % | ere- kuni sügav punane > 18 % | 4,8 | > 10,5 | 5 |
| 3 | CHAMPION ja variatsioonid | kollane–roheline | õrnroosad viirud > 54 % | õrnroosad viirud > 33,3 % | 5,1 | > 9,5 | 4,5 |
| 4 | LIGOL ja variatsioonid | kollane–roheline | õrnroosad viirud > 56 % | õrnroosad viirud > 38 % | 6,0 | > 9,5 | 5 |
| 5 | GOLDEN ja variatsioonid | kollane–roheline | roosa > 25 % | roosa > 10 % | 5,2 | > 10,5 | 5 |
| 6 | GALA ja variatsioonid | ere roheline–kollane | punane > 40 % | punane > 20 % | 3,7 | > 10,5 | 5 |
| 7 | BOSKOOP | roheline–hall–kollane | hall–punane > 25 % | hall–punane > 10 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 8 | RED BOSKOOP | roheline–hall–kollane | punane > 55 % | punane > 37 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 9 | ELISE | kollane–roheline | punane > 75 % | punane > 53 % | 7,5 | > 10,5 | 5,5 |
| 10 | EARLY GENEVA | kollane–roheline | punane > 40 % | punane > 10 % | 9,2 | > 9,5 | 4,5 |
| 11 | TOPAZ | kollane–roheline | punane > 56 % | punane > 34 % | 9,0 | > 10,5 | 5 |
| 12 | LOBO | kollane–roheline | punane > 53 % | punane > 36 % | 5,2 | > 10,5 | 4,5 |
| 13 | RUBIN ja variatsioonid | kollane–roheline | erkroosad viirud > 40 % | erkroosad viirud > 17 % | 6,9 | > 11 | 5 |
| 14 | GLOSTER | kollane–roheline | tumepunane > 59 % | tumepunane > 38 % | 5,9 | > 10,5 | 5,5 |
| 15 | JONAGORED ja variatsioonid | kollane–roheline | tumepunane > 75 % | tumepunane > 54 % | 4,9 | > 10,5 | 5 |

1.

Kaitstud nimetuse „Jabłka łąckie” all võib müüa järgmistest sortidest õunu:

Õunte „Jabłka łąckie” omadused

Sort

Koore värvus

Punasuse aste (värv ja % pinnast)

Keskmine happesus (g/kg)

Refraktomeetriline ekstrakt (brix)

Minimaalne tihedus (kg/cm2)

Ekstraklass

I klass

1

IDARED ja variatsioonid

kollane–roheline

punane > 55 %

punane > 35 %

6,3

> 10,5

5

2

JONAGOLD ja variatsioonid

kollane–roheline

ere- kuni sügav punane > 40 %

ere- kuni sügav punane > 18 %

4,8

> 10,5

5

3

CHAMPION ja variatsioonid

kollane–roheline

õrnroosad viirud > 54 %

õrnroosad viirud > 33,3 %

5,1

> 9,5

4,5

4

LIGOL ja variatsioonid

kollane–roheline

õrnroosad viirud > 56 %

õrnroosad viirud > 38 %

6,0

> 9,5

5

5

GOLDEN ja variatsioonid

kollane–roheline

roosa > 25 %

roosa > 10 %

5,2

> 10,5

5

6

GALA ja variatsioonid

ere roheline–kollane

punane > 40 %

punane > 20 %

3,7

> 10,5

5

7

BOSKOOP

roheline–hall–kollane

hall–punane > 25 %

hall–punane > 10 %

12,0

> 11

5

8

RED BOSKOOP

roheline–hall–kollane

punane > 55 %

punane > 37 %

12,0

> 11

5

9

ELISE

kollane–roheline

punane > 75 %

punane > 53 %

7,5

> 10,5

5,5

10

EARLY GENEVA

kollane–roheline

punane > 40 %

punane > 10 %

9,2

> 9,5

4,5

11

TOPAZ

kollane–roheline

punane > 56 %

punane > 34 %

9,0

> 10,5

5

12

LOBO

kollane–roheline

punane > 53 %

punane > 36 %

5,2

> 10,5

4,5

13

RUBIN ja variatsioonid

kollane–roheline

erkroosad viirud > 40 %

erkroosad viirud > 17 %

6,9

> 11

5

14

GLOSTER

kollane–roheline

tumepunane > 59 %

tumepunane > 38 %

5,9

> 10,5

5,5

15

JONAGORED ja variatsioonid

kollane–roheline

tumepunane > 75 %

tumepunane > 54 %

4,9

> 10,5

5

| 2. | Puuviljade välimus sõltub asjaomase sordi omadustest. Põhivärvus on iseloomulik asjaomasele sordile ning punasus on keskmisest selgelt intensiivsem. Mõne sordi viljad on kaetud vahakirmega. Viljadel kipub arenema korgistus. |
| --- | --- |

2.

Puuviljade välimus sõltub asjaomase sordi omadustest. Põhivärvus on iseloomulik asjaomasele sordile ning punasus on keskmisest selgelt intensiivsem. Mõne sordi viljad on kaetud vahakirmega. Viljadel kipub arenema korgistus.

| 3. | „Jabłka łąckie” peab kuuluma ekstra- või I kvaliteedikategooriasse. |
| --- | --- |

3.

„Jabłka łąckie” peab kuuluma ekstra- või I kvaliteedikategooriasse.

| 4. | Viljaliha tihedus on õunte korjamise ajal vähemalt 6,5 kg/cm2 ja ladustamisperioodi lõpul vähemalt 4,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

4.

Viljaliha tihedus on õunte korjamise ajal vähemalt 6,5 kg/cm2 ja ladustamisperioodi lõpul vähemalt 4,5 kg/cm2.

| 5. | „Jabłka łąckie” tüüpiline omadus on tema suhteliselt kõrge happesus (3,7–12,0 g/kg). Seetõttu öeldakse, et „Jabłka łąckie” maitses on tunda „mäestikurohelise nüanssi”, teiste sõnadega – neil on iseloomulik maitse, need on teravhapud ja aromaatsed. |
| --- | --- |

5.

„Jabłka łąckie” tüüpiline omadus on tema suhteliselt kõrge happesus (3,7–12,0 g/kg). Seetõttu öeldakse, et „Jabłka łąckie” maitses on tunda „mäestikurohelise nüanssi”, teiste sõnadega – neil on iseloomulik maitse, need on teravhapud ja aromaatsed.

| 6. | Refraktomeetriline ekstrakt on vahemikus 9 kuni 16 °Bx. |
| --- | --- |

6.

Refraktomeetriline ekstrakt on vahemikus 9 kuni 16 °Bx.

3.3.   Tooraine (ainult töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Spetsifikatsiooni kohaselt peavad õunaaiad, kus kasvatatakse „Jabłka łąckie” sorte, asuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas. Järgmised tootmisetapid peavad samuti toimuma kõnealuses piirkonnas:

| — | okste lõikamine; |
| --- | --- |

—

okste lõikamine;

| — | väetamine; |
| --- | --- |

—

väetamine;

| — | kastmine; |
| --- | --- |

—

kastmine;

| — | hooldamine; |
| --- | --- |

—

hooldamine;

| — | hoiustamine (kuni pakendamise ajani). |
| --- | --- |

—

hoiustamine (kuni pakendamise ajani).

Kõikides tootmisetappides tegutsetakse vastavalt õigusaktidele, milles on sätestatud integreeritud tootmissüsteemi põhimõtted.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Puuduvad

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõik tootjad ja ettevõtted, kes tegelevad „Jabłka łąckie” pakendamisega, peavad kasutama standardmärgistust. Märgiseid jagab tootjate ühendus Stowarzyszenie Łącka Droga Owocowa. See ühendus edastab kontrolliasutusele märgiste jagamise üksikasjalikud eeskirjad. Nimetatud eeskirjad ei tohi mingil viisil diskrimineerida tootjaid, kes ei kuulu kõnealusesse ühendusse.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

„Jabłka łąckie” õunu toodetakse Łącko, Podegrodzie ja Stary Sącz'i vallas (Nowy Sącz'i maakonnas) ja Łukowica vallas (Limanowa maakonnas) Väike-Poola (Małopolskie) vojevoodkonnas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Piirkond, kus kasvatatakse õuna „Jabłka łąckie” sorte, asub Kotlina Łącka (Łącko bassein) orus. Seda piirab idast Jazowski mäeahelik, läbi mille voolab Dunajeci jõgi laia mägedevahelise ala, Sączi basseini poole. Võttes arvesse mäestikulist asukohta, on kliima määratletud piirkonnas pehme ja soodustab taimekasvatust, pakkudes eriti häid tingimusi puuviljakasvatuseks.

Pinnas on piirkonnas kompaktne, mitte sõmerjas (vähem kui 10 % sõmerjas) või kergelt sõmerjas. See võimaldab puudel kergemini juurduda, ilma hapniku- või veeprofiili oluliselt kahjustamata. Kuna pinnas on üldiselt väga kompaktne, pakuvad lauged nõlvakud viljapuude istutamiseks suurepäraseid võimalusi. Maapinna kalle (enamik viljapuuaedu paiknevad nõlvadel kallakuga 5–15 °) soodustab üleliigse vee perioodilist äravoolamist. Üleliigne vesi kompaktses pinnases oleks hukatuslik veeprofiilile ja soodustaks seenhaiguste teket. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 700 kuni 1 000 mm. Łącko piirkonna iseloomulik tunnus on päevaste ja öiste temperatuuride suur vahe. Ööpäevane temperatuurikõikumine ulatub puuviljade valmimise ja koristamise ajal sageli üle 10 °C. Öökülmad on samuti väga sagedased.

Kohalike elanike sajanditega viimistletud oskused ja nendele omane temperament on mänginud tähtsat osa puuviljakasvatuse arengus kõnealuses piirkonnas. Selles piirkonnas rännanud või seda eri ajalooetappidel uurinud inimesed on rõhutanud piirkonna elanike (tuntud kui „valged kõrgustikuelanikud”) taiplikkust, vastuvõtlikkust, kangekaelsust ja rahulikku meelt. Niisugused iseloomujooned on kõnealuse majandussektori arendamise seisukohast tähtsad. Samuti tuleks rõhutada, et püüdes saavutada kõrgemat kvaliteeti ja häirida looduskeskkonda nii vähe kui võimalik, on kohalikud puuviljakasvatajad kasutusele võtnud integreeritud tootmissüsteemi. Selle süsteemi kohaselt peavad kohalikud puuviljakasvatajad kohandama oma toomismeetodid nende kliima- ja pinnasetingimustega, mis valitsevad punktis 4 määratletud piirkonnas. Selle eesmärk on säilitada „Jabłka łąckie” erilised kvaliteediomadused.

5.2.   Toote eripära:

Toodet „Jabłka łąckie” iseloomustavad järgmised omadused:

| — | intensiivsem punasus kui sordil keskmiselt (vt punkt 3.2); |
| --- | --- |

—

intensiivsem punasus kui sordil keskmiselt (vt punkt 3.2);

| — | viljaliha tihedus, mis on õunte korjamise ajal vähemalt 6,5 kg/cm2 ja ladustamisperioodi lõpul vähemalt 4,5 kg/cm2; |
| --- | --- |

—

viljaliha tihedus, mis on õunte korjamise ajal vähemalt 6,5 kg/cm2 ja ladustamisperioodi lõpul vähemalt 4,5 kg/cm2;

| — | refraktomeetriline ekstrakt vahemikus 9–16 °Bx; |
| --- | --- |

—

refraktomeetriline ekstrakt vahemikus 9–16 °Bx;

| — | kõrge üldhappesus (teravhapud õunad „Jabłka łąckie” (üle 7 g/kg): Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneva; keskmiselt hapud õunad „Jabłka łąckie” (3,7–7,0 g/kg): „Idared” ja variatsioonid, „Jonagold” ja variatsioonid, „Champion” ja variatsioonid, „Ligol” ja variatsioonid, „Golden Delicious” ja variatsioonid, „Gala” ja variatsioonid, „Lobo”, „Rubin” ja variatsioonid, „Gloster”, „Jonagored” ja variatsioonid); need on omadused, mille pärast öeldakse, et „Jabłka łąckie” maitses on tunda „mäestikurohelise nüanssi”, või teiste sõnadega – neile on iseloomulik teravhapu ja aromaatne maitse. |
| --- | --- |

—

kõrge üldhappesus (teravhapud õunad „Jabłka łąckie” (üle 7 g/kg): Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneva; keskmiselt hapud õunad „Jabłka łąckie” (3,7–7,0 g/kg): „Idared” ja variatsioonid, „Jonagold” ja variatsioonid, „Champion” ja variatsioonid, „Ligol” ja variatsioonid, „Golden Delicious” ja variatsioonid, „Gala” ja variatsioonid, „Lobo”, „Rubin” ja variatsioonid, „Gloster”, „Jonagored” ja variatsioonid); need on omadused, mille pärast öeldakse, et „Jabłka łąckie” maitses on tunda „mäestikurohelise nüanssi”, või teiste sõnadega – neile on iseloomulik teravhapu ja aromaatne maitse.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

Seos „Jabłka łąckie” ja punktis 4 osutatud geograafilise piirkonna vahel tuleneb punktis 5.2 kirjeldatud erilistest, kvaliteediga seotud omadustest, mis omakorda tulenevad punktis 5.1.1 kirjeldatud looduslikest teguritest ja õunte kõrgest mainest.

Päevaste ja öiste temperatuuride suur kõikumine avaldab positiivset mõju õunte organoleptilistele ja füüsikalis-keemilistele omadustele, eriti punapõsksuse ulatusele ja happesusele. „Jabłka łąckie” erilisi omadusi kinnitavad ka organoleptilised analüüsid. Need analüüsid näitavad, et kõnealused õunad erinevad teistest geograafilistest piirkondadest pärit õuntest eespool loetletud omaduste selgemalt väljendatud intensiivsuse poolest, sh viljaliha tiheduse poolest. Viljaliha tihedus koristamise ajal ja pärast õiget hoiustamist tagab „Jabłka łąckie” krõmpsuvuse.

„Jabłka łąckie” on tuntud oma värskuse poolest pärast pikaajalist säilitamist, mida kinnitab asjaolu, et juba 13. sajandil veeti värskeid ploome ja õunu Łącko piirkonnast Gdanskisse (W. Bazelich, „Historie starosądeckie”, Kraków 1965, p. 173). Łącko piirkonna puuviljaaedu mainitakse 16. sajandi dokumentides kui „mõisaaedu” ja „vallaaedu”. Neis piirkondades olid juba 17. ja 18. sajandil suured puuviljaaiad. Ühe 1698. aastal kontrollitud mõisa dokumentidest nähtub muu hulgas, et mõned talupojad olid kohustatud korjama puuvilju ja viima need mõisasse ühe osana oma teorendist.

Festivali nimetusega Dni Kwitnącej Jabłoni (Õunapuude õitsemise festival) on korraldatud juba alates 1947. aastast. See festival sai alguse soovist kaitsta Łącko piirkonna puuviljakasvatustraditsiooni vastukaaluks plaanile ehitada Dunajeci jõele tamm ja ujutada linn üle. Sellest ajast alates peetakse festivali iga aasta maikuus ning see on ikka veel sama populaarne kui on alati olnud. Piirkonna ansamblid, puhkpilliorkestrid ning kuulsad Poola lauljad ja tantsijad osalevad sellel peol. Tähelepanuväärsed on ka letid ja vitriinid (puuviljaga, kulinaartoodetega, rahvakunstnike tehtud esemetega jne). Õunapuude õitsemise festivali kuulutusi avaldatakse ajakirjanduses. Festivali ajal ei külasta Łącko piirkonda mitte ainult kogu Poolast saabuvad turistid, vaid ka teadlased ja akadeemikud põllumajandusinstituutidest ja ülikoolidest. See kõik näitab, kui tähtis on kõnealune majandusharu kohalikele elanikele.

Õuna „Jabłka łąckie” mainest annavad tunnistust ka meediakajastused, näiteks reportaažid, mida edastasid Telewizja Polska programm „Tyden” (2007) ning Telewizja Trwam ja Telewizja Polonia. Saateid on edastanud ka Radio Kraków. Nende hulka kuuluvad „Forum Ekonomiczne w Krynicy” (2006), „Owocobranie” (2006, 2007), „Święto Kwitnącej Jabłoni” (2008). Ajakirjanduses on kõnealuse toote kohta ilmunud ka artikleid, näiteks: „Jabłka łąckie produktem regionalnym” (Hasło Ogrodnicze, 2005), „Trzy pytania do ...” („Dziennik Polski”, 6. juuli 2007), „Małopolski festiwal smaku” (nädalaleht „Extra”, 17. juuli 2008), „Krapik tygrysem Europy” („Dziennik Polski”, 30. juuli 2007), „Łącka Droga Owocowa” („Nasz Dziennik”, 2. august 2007), „Owoc pod ochroną” („Tarnowski Gość Niedzielny”).

„Jabłka łąckie” maine kasv aastate vältel on aidanud kaasa õunavarude suurendamisele. Õunte suur tähtsust punktis 4 osutatud piirkonnale näitab ka asjaolu, et ligikaudu 80 % kogu põllumajanduslikust maast kasutatakse õunapuude kasvatamiseks. Kõnealuses piirkonnas on õunaaedade all ühtekokku 3 000 ha. Kõnealuse piirkonna puuviljaaedadest jääb Łącko valda 50 %, Stary Sączi valda 15 %, Podegrodzie valda 18,3 % ja Łukowica valda 16,7 %.

„Jabłka łąckie” sai esimese auhinna seitsmendal üleriigilisel võistlusel „Meie kulinaarne pärand” taimetoodete ja taimsete toiduainete kategoorias kui parim Väike-Poola toode.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk. 12.

---

| 19.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/12

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 42/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„LAPIN PORON KUIVALIHA”

EÜ nr: FI-PDO-0005-0384-19.10.2004

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Aadress: | PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Nimi:

Maa- ja metsätalousministeriö

Aadress:

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Tel

+358 916054278

Faks

+358 916053400

E-post:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Paliskuntain yhdistys |
| --- | --- |
| Aadress: | Koskikatu 33 A |
| FI-96100 Rovaniemi |
| SUOMI/FINLAND |

Nimi:

Paliskuntain yhdistys

Aadress:

Koskikatu 33 A

FI-96100 Rovaniemi

SUOMI/FINLAND

Tel

+358 163316000

Faks

+358 163316060

E-post:

Matti.Sarkela@paliskunnat.fi

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Lapin Poron kuivaliha”

4.2.   Kirjeldus:

„Lapin Poron kuivaliha” koosneb põdra tervetest lihastest (lihasgruppidest) ja lihaste osadest. Lihastevahelised sidekoed on nähtavad, kuid sidekoes ei leidu silmale nähtavat rasva. Lihased on nii peenekiulised ja tihedad, et lõikepinnal ei ole kiude näha. Muu kuivatatud lihaga võrreldes on see peenekiulisem. Toote kuivusastest olenevalt on lõikepinna struktuur matt ja sile. Lõikepind on tumedam kui muude lihaliikide puhul; teine tüüpiline eristav tunnus on pruunikas varjund.

Valmistooted on 1–5 cm paksused ja 10–20 cm pikkused erikujulised tükid või viilud. Toodete kaal ulatub sajast grammist paarisaja grammini.

„Lapin Poron kuivaliha” veesisaldus on kuivatamise tõttu madal ja valgusisaldus väga suur. Rasvasisaldus on väike, kui võtta arvesse, et liha on kuivatatud. pH tase on tavaline liha pH tase. Sidekoe valgusisaldus on suhteliselt väike. Soolasisaldus peab olema piisavalt suur, et tagada toote säilivus ja terviseohutus. Järgnevalt on esitatud viie tüüpilise proovi keskmised näitajad ja standardhälbed.

| | Veesisaldus (%) 40,6 (2,8) |
| --- | --- |

Veesisaldus (%) 40,6 (2,8)

| | Valgusisaldus (%) 43,6 (2,3) |
| --- | --- |

Valgusisaldus (%) 43,6 (2,3)

| | sellest sidekoe valgusisaldus (%) 3,1 (0,9) |
| --- | --- |

sellest sidekoe valgusisaldus (%) 3,1 (0,9)

| | Rasvasisaldus (%) 4,7 (1,6) |
| --- | --- |

Rasvasisaldus (%) 4,7 (1,6)

| | Soolasisaldus (%) 5,4 (2,0) |
| --- | --- |

Soolasisaldus (%) 5,4 (2,0)

| | pH tase 5,69 (0,19) |
| --- | --- |

pH tase 5,69 (0,19)

Kuivatatud liha on suhteliselt tugeva maitsega. Sellel on põdralihale omane tugev aroom nii lõhna kui ka maitse puhul. Aroom on pigem põdra- kui ulukilihale iseloomulik. Soolamaitse on tavaliselt nõrk, seda tänu väga suurele valgusisaldusele. Kuivatatud liha värv varieerub tumepunasest ja pruunist kuni peaaegu mustani ning servad on kuivamisest tingituna tumedad.

Pind on struktuurilt kõva ja sisu pehmem. Toode sisaldab lihastevahelist sidekude, mida on maitstes tunda, kuid lihaste sees olevat sidekude mitte. Kuigi toote sisu on pehme, ei lagune see painutades laiali, kuid süües laguneb ning maitselt on see hõrk ja mittekiuline. Selle lagunemise kergus on tootele omane ning lihastevaheline sidekude eraldub samuti lihtsalt ja seda on kerge neelata.

4.3.   Geograafiline piirkond:

„Lapin Poron kuivaliha” toodetakse, töödeldakse ja pakendatakse Soome põhjapõdrakasvatuse piirkonnas, mis asub 65° ja 70° põhjalaiuse vahel. Põhjapõdrakasvatuse seaduse (848/1990) kohaselt hõlmab see piirkond Lapimaa lääni (v.a Kemi ja Tornio linn ning Keminmaa vald) ning Oulu läänist järgmised vallad: Hyrynsalmi, Kuivaniemi, Kuusamo, Pudasjärvi, Suomussalmi, Taivalkoski ja Yli-Ii, samuti Kiiminkijoki jõest ja Puolanka-Hyrynsalmi maanteest põhja poole jäävad alad järgmistes valdades: Puolanka, Utajärvi ja Ylikiiminki.

4.4.   Päritolutõend:

Põhjapõdraliha päritolu jälgimiseks kinnitatakse Soome põhjapõdrakasvatuse seaduste kohaselt põdrale kõrvamärk kohe pärast sündimist või hiljemalt enne selle tapale viimist. Kui tapmisele minevad põdrad on välja valitud ja eraldatud teistest põtradest, märgistatakse need karjamaal tehtava valiku (eraldamine) käigus kõrva külge kinnitatava tapamärgisega, millega antakse tapaloomale number. See number jääb rümbale kuni tükeldamiseni. Tükeldatud liha nummerdatakse tükeldamis- ja töötlemispartii numbriga, mis jääb tootele kuni tarbijani jõudmiseni. Lihalõikusruumid ja lihatöötlemisettevõtted peavad pidama arvestust ettevõttesse toodud rümpade ja muu liha üle, samuti sealt välja saadetud liha üle. Lihalõikusruumide ja lihatöötlemisettevõtete üle teostavad järelevalvet kohaliku omavalitsuse järelevalveasutused. Lisaks sellele on lubatud kuivatatud põdraliha müümine algses tootmiskohas otse tarbijale (Euroopa Komisjoni tehtud erand, 21. aprill 2006).

Kogu tootmistsükli järelevalvet juhivad põllumajandus- ja metsandusministeeriumi alluvuses Soome Toiduohutusamet (Evira) ja läänivalitsused. Kontrolle teostavad kohalikud toiduametid.

4.5.   Tootmismeetod:

„Lapin Poron kuivaliha” on saadud Soome põdrakasvatuspiirkonnas sündinud ja kasvanud põhjapõtradelt, kes kasvavad vabalt looduslikel karjamaadel kevadel, suvel, sügisel ja varatalvel enne tapmist. Sel ajal saavad nad peaaegu kogu vajaliku toidu loodusest määratletud geograafilises piirkonnas. Toit koosneb peamiselt hein- ja rohttaimedest, seentest ja samblikest. Umbes 70–75 % tapetud põhjapõtradest on 5–8 kuu vanused vasikad, kelle tapakaal on umbes 22 kg. Põdralehmade (täiskasvanud emased põhjapõdrad) keskmine tapakaal on umbes 35 kg ja suuremate põdrapullide tapakaal võib olla 70–80 kg.

„Lapin Poron kuivaliha” saamiseks kasutatakse filee-, sise-, õla-, selja-, külje- ja rinnatükke, mis pärinevad peamiselt kuivatatud liha jaoks kasutavast põhjapõdraliha liigist P0 (täht tähistab põhjapõtra ja number klassi). Kasutada võib ka PE-liigi ehk ekstraklassi liha (nt sisetükid ja fileed) ja mingil määral liigi P1 liha (nt kaela-, külje- ja rinnatükid). Kauplemiseks mõeldud lihaliikide omaduste erinevus ja kasutusotstarve on sätestatud Põhjapõdrakasvatajate Liidu poolt 2005. aastal koostatud ja põhjapõdrakasvatuses kasutusele võetud põhjapõdraliha kvaliteediklasside liigituses. Lihaliikide erinevus põhineb liha rasva- ja kelmesisaldusel.

„Lapin Poron kuivaliha” valmistatakse põhjapõdralihast, mille pinnalt ja seest on eemaldatud kogu rasv, paks sidekoeline kelme, hüübinud veri ja templid. Toote valmistamist alustatakse tugevate lihaseliste osade, sisetükkide, õlatükkide, fileede, turjatükkide ja kaelalihaste lõikamise ja konditustamisega. Konditustatud liha lõigatakse toote valmistamise jaoks umbes 5 cm paksusteks eri suurusega tükkideks. Muudele rümbaosadele jäetakse kont sisse ja lõigatakse sobiva suurusega tükkideks.

Liha käideldakse võimalikult kiiresti ja nii väikeste partiidena, et see ei jõuaks liigselt soojeneda. Heakskiidetud lihalõikusettevõttes võib liha temperatuur olla lõikamisel kuni + 7 °C.

Liha soolatakse soolamisvanni või -anumasse. Soolamine võib toimuda ka soolaga hõõrumise teel ning siis on soola kogus umbes 3 % liha märgkaalust. Kui soolamine toimub soolalahuse abil, on vee soolasisaldus umbes 6–7 %. Soolamine ja eellaagerdumine võtab aega 3–14 päeva.

Pärast soolamist tõstetakse liha välja kuivama. Liha kuivatatakse selleks ehitatud või kohandatud katusega ruumis, mis asub maapinnast piisavalt kõrgel ja kuhu kahjurid ei pääse tänu piisavalt tihedale võrgule ja põrandale. Liha riputamiseks kuivatuslattidele kasutatakse puhtaid metallkonkse või muud mittepoorset materjali, näiteks plastnööri.

Liha kuivatatakse veebruarist aprillini ja see kestab ilmast olenevalt 3–6 nädalat. Selle aja jooksul muutub liha muredaks ja laagerdub ning omandab tugeva aroomi, kui sellest eraldub vedelikku 40–60 % toore liha kaalust. Liha valmimist jälgitakse, kontrollides pidevalt kuivustaset ja maitstes liha. Kui liha kuivab liiga kaua, muutub see halliks ja maitsetuks.

„Lapin Poron kuivaliha” pakendatakse heakskiidetud toiduainepakenditesse, mille toote kaal ulatub sajast grammist paarisaja grammini.

Nimetusega hõlmatud põhjapõdraliha pakendamine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas ehk Soome põhjapõdrakasvatuse piirkonnas, millega tagatakse toote kvaliteet ja välditakse kvaliteedi (eelkõige organoleptiliste omaduste) halvenemist. Liha kuivatatakse väljas ja see sõltub ilmastikutingimustest (tuul, pakane, päikesesoojus). Liha kuivamist jälgitakse hoolikalt, et laagerdumine oleks õige ja et säiliksid liha organoleptilised omadused. „Lapin Poron kuivaliha” valmistamise oluline tegur on määrata kindlaks õige aeg, kui liha tuleb väljast kuivamast ära võtta, ning see nõuab kohalike asjatundjate erioskusi. Kuigi „Lapin Poron kuivaliha” on väherasvane, võib rasv muuta kuivatatud liha maitset ja organoleptilisi omadusi, kui liha käideldakse valesti või kui see puutub liiga palju õhuga kokku. Lisaks on eesmärk tagada toote täielik jälgitavus, et tarbijat ei eksitataks ning et tarbija saaks toote, mis on tegelikult saadud ja valmistatud selle päritolupiirkonnas; ning samuti tehakse võimalikuks toote jälgimine kõikides tootmisahela etappides.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Põhjapõdraliha toodavad Soome põdrakasvatuspiirkonnas asuvad kvalifitseeritud põdrakasvatajad, kellest peaaegu 20 % on saamid, Euroopa Liidu põlisrahvastik. Põdrakasvatajate töö põhineb aastasadade jooksul kogutud teadmistel põhjapõtradest ja põdralihast. Vanimad andmed kuivatatud liha kohta pärinevad 16. sajandi arveraamatutest ja 1555. aastal Olaus Magnuse raamatust „Historia de gentibus septentrionalibus” (põhjarahvaste ajalugu) Soomet kirjeldavast osast. Tema järel mainisid kuivatatud põhjapõdraliha 17. ja 18. sajandil maadeuurijad.

Põdraliha kuivatamisel kasutatakse traditsioonilisi oskusi ja näiteks suurem osa põhjapõdraliha töötlemisettevõtete omanikest on põhjapõtru omavad pered. Põhjapõdraliha töötlejad moodustavad põdrakasvatuspiirkonnas ainulaadse oskusvõrgustiku, mis suudab valmistada traditsioonilisel viisil „Lapin Poron kuivaliha” osast selles piirkonnas toodetud põdralihast.

„Lapin Poron kuivaliha” kuivatatakse aastasadu kestnud traditsioonide järgi väljas. Liha kuivatatakse veebruarist aprillini selleks ehitatud või kohandatud katusega ruumis, mis asub maapinnast piisavalt kõrgel ja kuhu kahjurid ei pääse tänu piisavalt tihedale võrgule ja põrandale. Kuivatatud põhjapõdraliha saab valmistada vaid põhjapoolses piirkonnas, kus kevadtalvised temperatuurikõikumised on piisavalt suured. Põhjapoolse ilmastiku puhul kõigub kevadtalvine temperatuur – 30 °C ja + 7 °C vahel ning tänu sellele muutub liha muredaks ja omandab loomuliku aroomi. Ka piirkonna muud erijooned, nagu selgelt eristatavad aastaajad, põhjapõtrade toit ning traditsiooniline oskus valida välja ja valmistada ette tooraine, muudavad kuivatatud liha põdralihatooteks, millel on täiesti eriline maitse.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Elintarviketurvallisuusvirasto (Evira) |
| --- | --- |
| Aadress: | Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Nimi:

Elintarviketurvallisuusvirasto (Evira)

Aadress:

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel

+358 20772003

Faks

+358 207724350

E-post:

kirjaamo@evira.fi

4.8.   Märgistus:

„Lapin Poron kuivaliha” ladustatakse või müüakse eri suurusega heakskiidetud toiduainepakenditesse pakendatuna. Pakendite peale tehakse märge „Lapin Poron kuivaliha” (nt tempel või kleebis), millele järgneb märge „suojattu alkuperänimitys” või vastav ühenduse ametlik sümbol. Lisaks selle tuleb märkida, kas tegemist on täiskasvanud põhjapõdra või põdravasika lihaga. Vastavat märgistust tuleb kasutada ka otsemüügiks ettenähtud toodete puhul.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 19.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/16

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 42/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7 (1). Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„VASTEDDA DELLA VALLE DEL BELÌCE”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0661-26.11.2007

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Vastedda della valle del Belìce”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik (III lisa alusel):

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud päritolunimetusega toode „Vastedda della valle del Belìce” on plastifitseeritud juustumassist valmistatud lambapiimajuust, mis tarbitakse värskena. Tootel on tarbimisse laskmisel järgmised omadused: veidi kumera pinnaga ketta kuju, läbimõõt 15–17 cm ja kõrgus 3–4 cm; kaal on ketta suurusest sõltuvalt 500–700 g; juustu koorikuta pind on elevandiluuvalge, sile ja kompaktne ning sellel ei ole tumedaid laike ega vagusid; hele õlgkollane pealiskiht on lubatud; juustumass on värvilt ühtlaselt valge, sile, mitteteraline ja selles võib esineda teataval määral käsitsi plastifitseerimisest tulenevaid vagusid; auke tohib esineda üksnes väga vähesel määral või puuduvad need täiesti ja nn higistamist ei tohi esineda. Juustul on värskele lambapiimale iseloomulik lõhn, maitse on mahe, värske ja meeldiv ning selles on tunda ka kergelt hapukaid noote; rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 35 % ja valmistootes vähemalt 18 %, naatriumkloriidi (keedusool) osakaal võib olla kuni 5 % kuivaines ja 2,7 %.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Vastedda della valle del Belìce” valmistatakse Valle del Belìce tõugu lamba pastöriseerimata täispiimast looduslike piimhappebakteritega kääritamise teel. Lambad pärinevad punktis 4 kirjeldatud tootmispiirkonnas asuvatest põllumajandusettevõtetest.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Lammaste sööt koosneb punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas kultiveeritud ja/või looduslikelt karjamaadelt saadud rohust, haljassöödast, heinast ja õlgedest, viljajääkidest ning viljeluse kõrvalsaadustest (viinapuude rivisid ääristav rohi, talvisel kärpimisel saadud oliivipuude oksad, viigikaktuse noored võrsed, saagikoristuse järel korjatud viinapuude lehed). Sööta võib täiendada vilja, liblikõieliste taimede ja kontsentreeritud sööda või söödasegudega, mis ei sisalda geneetiliselt muundatud organismide koostisosi; lisasööda osakaal võib moodustada kuni 50 % söödaratsiooni kuivaine kogukaalust. Söödas on keelatud kasutada loomse päritoluga tooteid ning põld-lambaläätse-, tapioki- ja maniokitaimi või taimeosi (seemneid).

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Piima tootmise ja kalgendamise protsessid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Toodet turustatakse vormides, mille läbimõõt on 15–17 cm ja kõrgus 3–4 cm ning mis on kaitstud õhukindlalt suletud polüetüleenkilega. Pakendamine peab toimuma tootmiskohas, kuna tegemist on värske tootega, mille kvaliteet ja eelkõige mikrobioloogiliste omaduste säilimine peavad olema tagatud. Juust sisaldab rohkesti looduslikke piimhappebaktereid, mis teevad sellest „elava”, jätkuvalt edasiareneva toote.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Juustu „Vastedda della valle del Belìce” välisele, polüetüleenkilest valmistatud pakendile kinnitatud märgisel peab lisaks päritolunimetuse logole olema märgitud nimetus „Vastedda della valle del Belìce”. Logo võib kasutada trükistes ja reklaammaterjalides.

On lubatud kasutada viiteid nimedele, ärinimedele ja kaubamärkidele, tingimusel et need ei ole reklaamisisuga ega eksita tarbijat ning nende mõõtmed on KPNiga seotud märgistusest selgelt väiksemad.

Image

Logo koosneb ringist, mida ümbritseb vasakult paremale ühe reana tumerohelises kirjas esitatud tekst „Vastedda della valle del Belìce”. Ringi seesmises allosas on vasakult paremale ühe reana valgete tähtedega esitatud tekst „Denominazione d’Origine Protetta” (kaitstud päritolunimetus).

Logo sees ringi ülaosas on taevassinisel taustal selgelt piiritletud stiliseeritud helekollane päike, millest eristub V-tähe kujuline juustusektorit meenutav osa. Lisaks sellele väljub päikesest 11 kollast sektorikujulist kiirt.

Päikese all logo keskosas lõikuvad V-tähe kujuliselt kaks rohelist küngast; nimetatud kuju rõhutab küngaste ülaosas olev heleroheline piirjoon.

Paremal on kollaste joontega stiliseeritud osaline kujutis dooria stiilis templist; kahe trepimademe peal on neli sammast, mille kapiteelidele toetub katust kandev ematala. Logo läbimõõt, mis hõlmab ka teksti „Vastedda della valle del Belìce”, peab olema 4 cm.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline piirkond, kus kasvatakse lambaid ja kus toimub piima tootmine, töötlemine ning kaitstud päritolunimetusega „Vastedda della valle del Belìce” hõlmatud juustude pakendamine, koosneb järgmiste provintside omavalitsusüksustest:

| | Agrigento provints: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce ja Sciacca; |
| --- | --- |

Agrigento provints: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce ja Sciacca;

| | Trapani provints: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa ja Vita; |
| --- | --- |

Trapani provints: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa ja Vita;

| | Palermo provints: Contessa Entellina ja Bisacquino piirkonna osa, mida tuntakse nime all San Biagio. |
| --- | --- |

Palermo provints: Contessa Entellina ja Bisacquino piirkonna osa, mida tuntakse nime all San Biagio.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Juustu „Vastedda della valle del Belìce” tootmispiirkonnale on iseloomulik pruunist lubjakivist, mineraalmuldadest, rendsiinast ja uhtmaast koosnev pinnas ning kultiveeritud ja looduslikud karjamaad, kus kasvab rohkesti metsikuid taimeliike ja kohalikke ökotüüpe. Botaaniliselt koosneb loomade sööt peamiselt liblikõielistest, kõrrelistest ja ristõielistest taimedest ning arvukate teadusuuringute põhjal mõjutab see ka juustutootmist, kuna sellega seoses muutub piima keemiline ja lõhnaga seonduv koostis.

Juustu „Vastedda della valle del Belìce” tootmispiirkonna ilmastikutingimused erinevad Sitsiilia muudest piirkondadest. Belìce oru maksimum- ja miinimumtemperatuurid (35 °C ja 9 °C) ning tootmispiirkonna eriline orograafia hoiavad ära sellised äkilised ilmastikumuutused, mis võiksid mõjutada juustu „Vastedda della valle del Belìce” valmistamiseks kasutatava piima mikrofloorat.

Lisaks sellele kasutatakse juustu „Vastedda della valle del Belìce” valmistamiseks alati piirkonnale iseloomulikelt Valle del Belìce tõugu lammastelt saadavat piima. Tõug on tuntud selle poolest, et temalt saadava piima omadused sobivad hästi juustu valmistamiseks.

Juust „Vastedda della valle del Belìce” on lahutamatult seotud piirkonna erilise keskkonna, kohalike söödataimede, juustumeistrite iseloomulike valmistehnoloogiate ning traditsiooniliste puidust ja rotangist valmistatud töövahenditega; nimetatud piirkonnas esinevad kohalikud mikroflooraliigid, mis teevad juustu „Vastedda della valle del Belìce” omasuguste toodete seas ainulaadseks.

5.2.   Toote eripära:

„Vastedda della valle del Belìce” on kindlasti üks vähestest plastifitseeritud juustumassist valmistatud lambapiimajuustudest, kui mitte ainus omasuguste seas. Selle maitse on iseloomulik värskele lambapiimajuustule ja selles on tunda kergelt hapukaid, kuid mitte kunagi pikantseid noote. Juustumass on sile ja kompaktne ja selles võib esineda teataval määral käsitsi plastifitseerimisest tulenevaid vagusid. Juust on kettakujuline ja veidi kumera pinnaga.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Juustu „Vastedda della valle del Belìce” tootmispiirkonna lambakasvatusel ja juustuvalmistusel on igivanad traditsioonid ning veel tänapäevalgi kasvatatakse lambaid traditsiooniliste meetodite kohaselt lambalautades, mille tingimused vastavad loomade ja nende heaolu nõuetele ning mõjutavad positiivselt juustu „Vastedda della valle del Belìce” valmistamiseks kasutatava piima omadusi. Kultiveeritud ja looduslike karjamaade taimestik mõjutab piima keemilisi ja lõhnaga seotud omadusi ning annab juustule selle erilise maitse ja aroomi. Kalgendi traditsiooniline valmistamine käsitööna, mis annab juustule selle erilise ensüümikoostise, ning juustumassi kääritamine rotangist valmistatud vormides üksnes piirkonnale iseloomuliku loodusliku mikrofloora abil mõjutavad otsustavalt lõpptoote maitset ja aroomi.

Täielikult käsitööna tehtav plastifitseerimine nõuab samuti erioskusi, kuna lambapiim ei sobi kuigivõrd hästi plastifitseeritud juustumassist valmistatava juustu tootmiseks.

Nimi vastedda tuleneb kujust, mille juust saavutab pärast plastifitseerimist, kui see pannakse kalgenduma õõnsatesse keraamilistesse anumatesse (Vastedde), mis annavad juustule ketta kuju.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Vastedda della Valle del Belìce” tunnustamise ettepaneku 13. oktoobri 2007. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 239.

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (http://www.politicheagricole.it) ja klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---