# Eiropas Savienības C 318/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.318.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 318 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 23. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.318.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 318

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 23. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 456. plenārā sesija 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī |
| 2009/C 318/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Elastdrošības izmantošana pārstrukturēšanā, ņemot vērā attīstības tendences pasaulē (izpētes atzinums pēc prezidējošās valsts Zviedrijas pieprasījuma) | 1 |
| 2009/C 318/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Makroreģionālā sadarbība: Baltijas jūras stratēģijas izvēršana citos Eiropas makroreģionos (izpētes atzinums) | 6 |
| 2009/C 318/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kā padarīt ilgtspējīgu, ilglaicīgu un attiecināmu uz dažādām jomām ES stratēģiju par alkohola radīto kaitējumu (izpētes atzinums) | 10 |
| 2009/C 318/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Dzimumu līdztiesības, ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības līmeņa savstarpējā saikne (izpētes atzinums) | 15 |
| 2009/C 318/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Uzņēmējdarbības formu daudzveidība (pašiniciatīvas atzinums) | 22 |
| 2009/C 318/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pārtikas produktu taisnīga tirdzniecība: pašregulējums vai tiesiskais regulējums? (pašiniciatīvas atzinums) | 29 |
| 2009/C 318/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Mazāk labvēlīgu apgabalu ziemeļu dimensija (pašiniciatīvas atzinums) | 35 |
| 2009/C 318/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Energoefektivitātes pasākumu un programmu uzlabošana ar tiešo lietotāju palīdzību (pašiniciatīvas atzinums) | 39 |
| 2009/C 318/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Globālās krīzes ietekme uz Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozarēm (pašiniciatīvas atzinums) | 43 |
| 2009/C 318/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Darbs un nabadzība – ceļā uz visaptverošu pieeju (pašiniciatīvas atzinums) | 52 |
| 2009/C 318/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Larosière grupas ziņojums (pašiniciatīvas atzinums) | 57 |
| 2009/C 318/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kopējās lauksaimniecības politikas perspektīvas pēc 2013. gada (atzinuma papildinājums) | 66 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

456. plenārā sesija 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī

2009/C 318/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Elastdrošības izmantošana pārstrukturēšanā, ņemot vērā attīstības tendences pasaulē (izpētes atzinums pēc prezidējošās valsts Zviedrijas pieprasījuma)

1

2009/C 318/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Makroreģionālā sadarbība: Baltijas jūras stratēģijas izvēršana citos Eiropas makroreģionos (izpētes atzinums)

6

2009/C 318/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kā padarīt ilgtspējīgu, ilglaicīgu un attiecināmu uz dažādām jomām ES stratēģiju par alkohola radīto kaitējumu (izpētes atzinums)

10

2009/C 318/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Dzimumu līdztiesības, ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības līmeņa savstarpējā saikne (izpētes atzinums)

15

2009/C 318/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Uzņēmējdarbības formu daudzveidība (pašiniciatīvas atzinums)

22

2009/C 318/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pārtikas produktu taisnīga tirdzniecība: pašregulējums vai tiesiskais regulējums? (pašiniciatīvas atzinums)

29

2009/C 318/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Mazāk labvēlīgu apgabalu ziemeļu dimensija (pašiniciatīvas atzinums)

35

2009/C 318/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Energoefektivitātes pasākumu un programmu uzlabošana ar tiešo lietotāju palīdzību (pašiniciatīvas atzinums)

39

2009/C 318/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Globālās krīzes ietekme uz Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozarēm (pašiniciatīvas atzinums)

43

2009/C 318/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Darbs un nabadzība – ceļā uz visaptverošu pieeju (pašiniciatīvas atzinums)

52

2009/C 318/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Larosière grupas ziņojums (pašiniciatīvas atzinums)

Larosière

57

2009/C 318/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kopējās lauksaimniecības politikas perspektīvas pēc 2013. gada (atzinuma papildinājums)

66

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 456. plenārā sesija 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī |
| 2009/C 318/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai – Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģijuCOM(2008) 329 galīgā redakcija | 69 |
| 2009/C 318/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Drošas, inovatīvas un pieejamas zāles – jauns redzējums farmācijas nozarēCOM(2008) 666 galīgā redakcija | 74 |
| 2009/C 318/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai integrācijai (mikrofinansēšanas instruments Progress)COM(2009) 333 galīgā redakcija – 2009/0096 (COD) | 80 |
| 2009/C 318/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – ProgressCOM(2009) 340 galīgā redakcija – 2009/0091 (COD) | 84 |
| 2009/C 318/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū koksni un koksnes izstrādājumusCOM(2008) 644 galīgā redakcija – 2008/0198 (COD) | 88 |
| 2009/C 318/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļā grāmata par bioatkritumu apsaimniekošanu Eiropas SavienībāCOM(2008) 811 galīgā redakcija | 92 |
| 2009/C 318/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai COM(2009) 82 galīgā redakcija | 97 |
| 2009/C 318/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļā grāmata TEN-T: politikas pārskats. Ceļā uz integrētāku Eiropas transporta tīklu, kas sekmētu kopējās transporta politikas īstenošanu COM(2009) 44 galīgā redakcija | 101 |
| 2009/C 318/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas Savienība, Āfrika un Ķīna: virzība uz trīspusēju dialogu un sadarbību COM(2008) 654 galīgā redakcija | 106 |
| 2009/C 318/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES jaunatnes stratēģija – ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus. Atjaunināta atvērtās koordinācijas metode, kā risināt jauniešu problēmas un tiem pavērt jaunas iespējas COM(2009) 200 galīgā redakcija | 113 |
| 2009/C 318/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanaiCOM(2009) 268 galīgā redakcija – 2009/0077 (COD) | 121 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

456. plenārā sesija 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī

2009/C 318/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai – Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģijuCOM(2008) 329 galīgā redakcija

COM(2008) 329 galīgā redakcija

69

2009/C 318/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Drošas, inovatīvas un pieejamas zāles – jauns redzējums farmācijas nozarēCOM(2008) 666 galīgā redakcija

COM(2008) 666 galīgā redakcija

74

2009/C 318/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai integrācijai (mikrofinansēšanas instruments Progress)COM(2009) 333 galīgā redakcija – 2009/0096 (COD)

COM(2009) 333 galīgā redakcija – 2009/0096 (COD)

80

2009/C 318/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – ProgressCOM(2009) 340 galīgā redakcija – 2009/0091 (COD)

COM(2009) 340 galīgā redakcija – 2009/0091 (COD)

84

2009/C 318/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū koksni un koksnes izstrādājumusCOM(2008) 644 galīgā redakcija – 2008/0198 (COD)

COM(2008) 644 galīgā redakcija – 2008/0198 (COD)

88

2009/C 318/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļā grāmata par bioatkritumu apsaimniekošanu Eiropas SavienībāCOM(2008) 811 galīgā redakcija

COM(2008) 811 galīgā redakcija

92

2009/C 318/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai COM(2009) 82 galīgā redakcija

COM(2009) 82 galīgā redakcija

97

2009/C 318/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļā grāmata TEN-T: politikas pārskats. Ceļā uz integrētāku Eiropas transporta tīklu, kas sekmētu kopējās transporta politikas īstenošanu COM(2009) 44 galīgā redakcija

COM(2009) 44 galīgā redakcija

101

2009/C 318/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas Savienība, Āfrika un Ķīna: virzība uz trīspusēju dialogu un sadarbību COM(2008) 654 galīgā redakcija

COM(2008) 654 galīgā redakcija

106

2009/C 318/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES jaunatnes stratēģija – ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus. Atjaunināta atvērtās koordinācijas metode, kā risināt jauniešu problēmas un tiem pavērt jaunas iespējas COM(2009) 200 galīgā redakcija

COM(2009) 200 galīgā redakcija

113

2009/C 318/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanaiCOM(2009) 268 galīgā redakcija – 2009/0077 (COD)

COM(2009) 268 galīgā redakcija – 2009/0077 (COD)

121

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

456. plenārā sesija 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Elastdrošības izmantošana pārstrukturēšanā, ņemot vērā attīstības tendences pasaulē” (izpētes atzinums pēc prezidējošās valsts Zviedrijas pieprasījuma)

2009/C 318/01

Ziņotājs: SALVATORE kgs

Līdzziņotājs: CALVET CHAMBON kgs

Par Eiropas lietām atbildīgā Zviedrijas premjerministra vietniece Cecilia Malmström kdze 2008. gada 18. februāra vēstulē ES nākamās prezidējošās valsts Zviedrijas vārdā un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Elastdrošības izmantošana pārstrukturēšanā, ņemot vērā attīstības tendences pasaulē”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komiteja savu atzinumu pieņēma 2009. gada 10. septembrī (ziņotājs — SALVATORE kgs; līdzziņotājs — CALVET CHAMBON kgs).

SALVATORE

CALVET CHAMBON

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 111 balsīm par un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Komisija ir definējusi “elastdrošību” kā “integrētu stratēģiju, kuras mērķis ir vienlaikus uzlabot elastīgumu un drošību darba tirgū”. Šajā atzinumā EESK uzsver dažus elastdrošības jēdziena aspektus, kuri tai pašreizējās krīzes laikā šķiet īpaši svarīgi, lai pēc iespējas vairāk darbinieku varētu saglabāt savas darba vietas un cilvēkiem, kas atrodas ārpus darba tirgus, pavērtu vairāk iespēju ātrāk atrast jaunu darbu. Darba devējiem un darba ņēmējiem jāsadarbojas, risinot sociālo dialogu, lai nodrošinātu pēc iespējas vairāk darba ņēmēju palikšanu darba tirgū. |
| --- | --- |

1.1

Komisija ir definējusi “elastdrošību” kā “integrētu stratēģiju, kuras mērķis ir vienlaikus uzlabot elastīgumu un drošību darba tirgū”. Šajā atzinumā EESK uzsver dažus elastdrošības jēdziena aspektus, kuri tai pašreizējās krīzes laikā šķiet īpaši svarīgi, lai pēc iespējas vairāk darbinieku varētu saglabāt savas darba vietas un cilvēkiem, kas atrodas ārpus darba tirgus, pavērtu vairāk iespēju ātrāk atrast jaunu darbu. Darba devējiem un darba ņēmējiem jāsadarbojas, risinot sociālo dialogu, lai nodrošinātu pēc iespējas vairāk darba ņēmēju palikšanu darba tirgū.

| 1.2 | Dziļās krīzes un pieaugoša bezdarba laikā elastdrošība mazāk nekā jebkad jāsaprot kā pasākumi, lai atvieglotu strādājošo darba ņēmēju atlaišanu vai iedragātu sociālo aizsardzību kopumā un īpaši bezdarbnieku sociālo aizsardzību. EESK uzskata, ka pašlaik īpaši nozīmīgi ir ar drošības palielināšanu (visplašākajā nozīmē) saistītie elastdrošības pasākumi. |
| --- | --- |

1.2

Dziļās krīzes un pieaugoša bezdarba laikā elastdrošība mazāk nekā jebkad jāsaprot kā pasākumi, lai atvieglotu strādājošo darba ņēmēju atlaišanu vai iedragātu sociālo aizsardzību kopumā un īpaši bezdarbnieku sociālo aizsardzību. EESK uzskata, ka pašlaik īpaši nozīmīgi ir ar drošības palielināšanu (visplašākajā nozīmē) saistītie elastdrošības pasākumi.

| 1.3 | EESK iepriekšējos atzinumos ir uzsvērusi iekšējās elastdrošības nozīmi. Krīzes laikā svarīgi ir iekšējās elastdrošības pasākumi, kas ļauj uzņēmumiem pielāgoties straujam pieprasījuma sarukumam, neatlaižot darbiniekus. Uzņēmumi, kuriem ir darba laika uzskaites konti, par ko vienojušies sociālie partneri, spēj daudz labāk un ātrāk reaģēt uz jauno situāciju krīzes skartajā tirgū nekā uzņēmumi, kuriem nav šādu instrumentu. Viena no krīzes laikā gūtajām mācībām ir tā, ka sociālajiem partneriem jāsekmē darba laika uzskaite un elastīgs darba laiks. EESK uzskata, ka jānodrošina, lai pēc iespējas vairāk uzņēmumu un darba ņēmēju vēlētos izmantot minētos instrumentus. |
| --- | --- |

1.3

EESK iepriekšējos atzinumos ir uzsvērusi iekšējās elastdrošības nozīmi. Krīzes laikā svarīgi ir iekšējās elastdrošības pasākumi, kas ļauj uzņēmumiem pielāgoties straujam pieprasījuma sarukumam, neatlaižot darbiniekus. Uzņēmumi, kuriem ir darba laika uzskaites konti, par ko vienojušies sociālie partneri, spēj daudz labāk un ātrāk reaģēt uz jauno situāciju krīzes skartajā tirgū nekā uzņēmumi, kuriem nav šādu instrumentu. Viena no krīzes laikā gūtajām mācībām ir tā, ka sociālajiem partneriem jāsekmē darba laika uzskaite un elastīgs darba laiks. EESK uzskata, ka jānodrošina, lai pēc iespējas vairāk uzņēmumu un darba ņēmēju vēlētos izmantot minētos instrumentus.

| 1.4 | Elastdrošība var būt sekmīga tikai tad, ja darba ņēmēji ir pienācīgi apmācīti. Jaunas iemaņas un jaunu darba vietu radīšana ir savstarpēji cieši saistītas. Uzņēmumu interesēs ir investēt savu darbinieku pastāvīgā apmācībā. Darba ņēmēju pienākums ir turpināt mācības. Jācer, ka “Lisabona 2010 +” stratēģija sniegs risinājumu minētajam problēmām. |
| --- | --- |

1.4

Elastdrošība var būt sekmīga tikai tad, ja darba ņēmēji ir pienācīgi apmācīti. Jaunas iemaņas un jaunu darba vietu radīšana ir savstarpēji cieši saistītas. Uzņēmumu interesēs ir investēt savu darbinieku pastāvīgā apmācībā. Darba ņēmēju pienākums ir turpināt mācības. Jācer, ka “Lisabona 2010 +” stratēģija sniegs risinājumu minētajam problēmām.

| 1.5 | Krīzes apstākļos redzams, cik liela nozīme ir sociālajam dialogam. Pēdējo mēnešu notikumi liecina, ka sociālie partneri ir apņēmības pilni rast kopīgus risinājumus neatliekamām problēmām. EESK ierosina ES prezidējošai valstij Zviedrijai un Eiropas Komisijai izveidot internetā forumu, lai veicinātu pieredzes apmaiņu par šādām sociālo partneru iniciatīvām, ņemot vērā atšķirīgās situācijas valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

1.5

Krīzes apstākļos redzams, cik liela nozīme ir sociālajam dialogam. Pēdējo mēnešu notikumi liecina, ka sociālie partneri ir apņēmības pilni rast kopīgus risinājumus neatliekamām problēmām. EESK ierosina ES prezidējošai valstij Zviedrijai un Eiropas Komisijai izveidot internetā forumu, lai veicinātu pieredzes apmaiņu par šādām sociālo partneru iniciatīvām, ņemot vērā atšķirīgās situācijas valsts, reģionālajā un vietējā līmenī.

| 1.6 | Sociālie partneri pašlaik Eiropas līmenī apspriež autonomu pamatnolīgumu par iekļaujošiem darba tirgiem. EESK uzskata, ka nākotnes nolīgums patiešām var sniegt pievienoto vērtību, palīdzot atgriezties darbā mazāk aizsargātām personām, kas krīzes dēļ zaudējušas darbu. EESK arī pauž cerību, ka tiks kopīgi veikta elastdrošības pasākumu uzraudzība un novērtēšana, ko Eiropas sociālie partneri ir paredzējuši darba programmā 2009.–2010. gadam. |
| --- | --- |

1.6

Sociālie partneri pašlaik Eiropas līmenī apspriež autonomu pamatnolīgumu par iekļaujošiem darba tirgiem. EESK uzskata, ka nākotnes nolīgums patiešām var sniegt pievienoto vērtību, palīdzot atgriezties darbā mazāk aizsargātām personām, kas krīzes dēļ zaudējušas darbu. EESK arī pauž cerību, ka tiks kopīgi veikta elastdrošības pasākumu uzraudzība un novērtēšana, ko Eiropas sociālie partneri ir paredzējuši darba programmā 2009.–2010. gadam.

| 1.7 | Straujā ekonomikas lejupslīde un tās spēcīgā ietekme liek daudziem darba devējiem atcerēties ekonomikas uzplaukuma gadus, kad viņi atklāja, cik grūti ir atrast pietiekamu skaitu darbinieku ar vajadzīgo kvalifikāciju. Tā kā pašlaik darba devēji raugās tālākā nākotnē, gaidot ekonomikas uzplaukumu, kas noteikti sāksies, viņi nav nepārdomāti likvidējuši pārāk daudz darba vietu, kas varētu notikt, domājot tikai par izmaksu samazināšanu īstermiņā. Tomēr neviens uzņēmums nevar neievērot ekonomikas pamatlikumus. Ikvienam uzņēmumam vispirms jādomā par to, kā nodrošināt savu pastāvēšanu. Krīzes skartajiem darba ņēmējiem ir ļoti svarīgi atgriezties darba tirgū, cik vien ātri iespējams. EESK uzsver, ka viņiem jānodrošina ātra un kvalitatīva palīdzība. Dalībvalstīm būtu nopietni jāapsver iespēja palielināt nodarbinātības aģentūru darbinieku skaitu un uzlabot viņu kvalifikāciju, lai palīdzētu cilvēkiem pēc iespējas drīz atgriezties darba tirgū. |
| --- | --- |

1.7

Straujā ekonomikas lejupslīde un tās spēcīgā ietekme liek daudziem darba devējiem atcerēties ekonomikas uzplaukuma gadus, kad viņi atklāja, cik grūti ir atrast pietiekamu skaitu darbinieku ar vajadzīgo kvalifikāciju. Tā kā pašlaik darba devēji raugās tālākā nākotnē, gaidot ekonomikas uzplaukumu, kas noteikti sāksies, viņi nav nepārdomāti likvidējuši pārāk daudz darba vietu, kas varētu notikt, domājot tikai par izmaksu samazināšanu īstermiņā. Tomēr neviens uzņēmums nevar neievērot ekonomikas pamatlikumus. Ikvienam uzņēmumam vispirms jādomā par to, kā nodrošināt savu pastāvēšanu. Krīzes skartajiem darba ņēmējiem ir ļoti svarīgi atgriezties darba tirgū, cik vien ātri iespējams. EESK uzsver, ka viņiem jānodrošina ātra un kvalitatīva palīdzība. Dalībvalstīm būtu nopietni jāapsver iespēja palielināt nodarbinātības aģentūru darbinieku skaitu un uzlabot viņu kvalifikāciju, lai palīdzētu cilvēkiem pēc iespējas drīz atgriezties darba tirgū.

| 1.8 | Ņemot vērā valsts un reģionālās īpatnības, kā arī rūpniecības nozaru atšķirības, Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienībai jāturpina darbs Eiropas perspektīvā un saskaņā ar subsidiaritātes principu. Tādējādi veidosies Eiropas sistēma, kas vajadzīga, lai nostiprinātu Eiropas sociālo modeli, kurš no teorētiska modeļa kļūst par neizbēgamu realitāti (1). Jāplāno pasākumi pēc Lisabonas stratēģijas termiņa beigām (“Lisabona 2010+”), lai īstenotu vēl nesasniegtos mērķus un jaunus mērķus, kas radīsies krīzes laikā, kuras pārvarēšana var būt ilga un grūta. Elastdrošības pasākumiem noteikti būs svarīga nozīme. Komiteja uzskata, ka abi elastdrošības aspekti ir jāīsteno līdzsvaroti. |
| --- | --- |

1.8

Ņemot vērā valsts un reģionālās īpatnības, kā arī rūpniecības nozaru atšķirības, Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienībai jāturpina darbs Eiropas perspektīvā un saskaņā ar subsidiaritātes principu. Tādējādi veidosies Eiropas sistēma, kas vajadzīga, lai nostiprinātu Eiropas sociālo modeli, kurš no teorētiska modeļa kļūst par neizbēgamu realitāti (1). Jāplāno pasākumi pēc Lisabonas stratēģijas termiņa beigām (“Lisabona 2010+”), lai īstenotu vēl nesasniegtos mērķus un jaunus mērķus, kas radīsies krīzes laikā, kuras pārvarēšana var būt ilga un grūta. Elastdrošības pasākumiem noteikti būs svarīga nozīme. Komiteja uzskata, ka abi elastdrošības aspekti ir jāīsteno līdzsvaroti.

1

| 1.9 | EESK uzsver, ka, veicot darba tirgus reformas dalībvalstīs, jānovērš tādu nestabilu darba vietu skaita palielināšanās, kurām raksturīgs pārmērīgs elastīgums, kas kaitē drošībai, un kuru skaits pēdējos gados nemitīgi pieaug. EESK piekrīt Reģionu komitejas 2008. gada 7. februāra atzinumā (2) paustajām bažām. “Masveidā atceļot noteikumus par normālām darba tiesiskām attiecībām”, dominējošais ārējais elastīgums varētu “veicināt pagaidu darba tiesisko attiecību izplatību”. |
| --- | --- |

1.9

EESK uzsver, ka, veicot darba tirgus reformas dalībvalstīs, jānovērš tādu nestabilu darba vietu skaita palielināšanās, kurām raksturīgs pārmērīgs elastīgums, kas kaitē drošībai, un kuru skaits pēdējos gados nemitīgi pieaug. EESK piekrīt Reģionu komitejas 2008. gada 7. februāra atzinumā (2) paustajām bažām. “Masveidā atceļot noteikumus par normālām darba tiesiskām attiecībām”, dominējošais ārējais elastīgums varētu “veicināt pagaidu darba tiesisko attiecību izplatību”.

2

2.   Konteksts

Konteksts

| 2.1 | Prezidējošā valsts Zviedrija aicina EESK izstrādāt atzinumu par tematu “Elastdrošība”, par kuru Komiteja jau paudusi viedokli (3), bet kurš tagad jāaplūko, ņemot vērā jaunos apstākļos. Atklātas uzklausīšanas sēdē, kuru prezidējošā valsts Zviedrija rīkoja 2009. gada 7. jūlijā Stokholmā, vēlreiz uzsvērts, ka šis jautājums ir steidzami jāapspriež vēlreiz, ņemot vērā finanšu krīzi. |
| --- | --- |

2.1

Prezidējošā valsts Zviedrija aicina EESK izstrādāt atzinumu par tematu “Elastdrošība”, par kuru Komiteja jau paudusi viedokli (3), bet kurš tagad jāaplūko, ņemot vērā jaunos apstākļos. Atklātas uzklausīšanas sēdē, kuru prezidējošā valsts Zviedrija rīkoja 2009. gada 7. jūlijā Stokholmā, vēlreiz uzsvērts, ka šis jautājums ir steidzami jāapspriež vēlreiz, ņemot vērā finanšu krīzi.

3

| 2.2 | Jēdzienu “elastdrošība” izprot dažādi. Eiropas Komisija paziņojumā (COM(2007) 359 galīgā redakcija) elastdrošību ir definējusi kā “integrētu stratēģiju, kuras mērķis ir vienlaikus uzlabot elastīgumu un drošību darba tirgū” (4). Tā kā minētā definīcija ir izmantota, izstrādājot 2009. gada 7. maijā notikušā ārkārtas sammita secinājumus, arī šis atzinums sagatavots, pamatojoties uz šādu kopēju jēdziena izpratni. |
| --- | --- |

2.2

Jēdzienu “elastdrošība” izprot dažādi. Eiropas Komisija paziņojumā (COM(2007) 359 galīgā redakcija) elastdrošību ir definējusi kā “integrētu stratēģiju, kuras mērķis ir vienlaikus uzlabot elastīgumu un drošību darba tirgū” (4). Tā kā minētā definīcija ir izmantota, izstrādājot 2009. gada 7. maijā notikušā ārkārtas sammita secinājumus, arī šis atzinums sagatavots, pamatojoties uz šādu kopēju jēdziena izpratni.

4

| 2.3 | EESK uzsver, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu darba tirgus politika ir dalībvalstu kompetencē. Mēģinājums saskaņot darba likumus būtu pretrunā minētajam principam un nelietderīgs, jo kaitētu līdz šim nozīmīgām un stabilām tradīcijām un ģeogrāfiskajām struktūrām. Turklāt jāņem vērā, ka dalībvalstu tautsaimniecības attīstības līmeņi ir atšķirīgi. Tas atspoguļojas to sociālajās sistēmās. Tāpēc EESK uzskata, ka ES būtu jārisina šādi problēmjautājumi:






  — | jāsekmē dalībvalstu sadarbība, izmantojot Eiropas nodarbinātības stratēģiju, kas kopš 2005. gada iekļauta ieteikumos par Lisabonas stratēģijas īstenošanu. Nodarbinātības politikas 21. pamatnostādnē dalībvalstis ir vienojušās līdzsvaroti veicināt nodarbinātības drošību un elastīgumu. ES jābūt katalizatoram, kas palīdzētu dalībvalstīm pildīt savas saistības un vienlaicīgi popularizētu un izplatītu labas prakses piemērus Eiropas nodarbinātības politikas īstenošanā. |
| --- | --- | --- |

2.3

EESK uzsver, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu darba tirgus politika ir dalībvalstu kompetencē. Mēģinājums saskaņot darba likumus būtu pretrunā minētajam principam un nelietderīgs, jo kaitētu līdz šim nozīmīgām un stabilām tradīcijām un ģeogrāfiskajām struktūrām. Turklāt jāņem vērā, ka dalībvalstu tautsaimniecības attīstības līmeņi ir atšķirīgi. Tas atspoguļojas to sociālajās sistēmās. Tāpēc EESK uzskata, ka ES būtu jārisina šādi problēmjautājumi:

—

jāsekmē dalībvalstu sadarbība, izmantojot Eiropas nodarbinātības stratēģiju, kas kopš 2005. gada iekļauta ieteikumos par Lisabonas stratēģijas īstenošanu. Nodarbinātības politikas 21. pamatnostādnē dalībvalstis ir vienojušās līdzsvaroti veicināt nodarbinātības drošību un elastīgumu. ES jābūt katalizatoram, kas palīdzētu dalībvalstīm pildīt savas saistības un vienlaicīgi popularizētu un izplatītu labas prakses piemērus Eiropas nodarbinātības politikas īstenošanā.

3.   Jaunas attīstības tendences

Jaunas attīstības tendences

3.1   Krīze

Krīze

| 3.1.1 | Kopienas vēsturē visnopietnākās ekonomikas krīzes sekas īstermiņā ir diezgan jūtamas: ES dalībvalstu parāds pieaug nepieredzēti ātri. Lai gan pasaules valstu centrālās bankas ir veltījušas lielas pūles, lai uzlabotu likviditātes situāciju tirgū, banku sistēma joprojām nedarbojas kā pirms krīzes. It īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un pašnodarbinātajiem ir ļoti grūti saņemt jaunus kredītus. Bezdarba negatīvā ietekme uz sabiedrību un iekšējo tirgu izpaudīsies pavisam drīz. Turklāt jaunas darba vietas tiek radītas ļoti reti un ar lielām grūtībām. |
| --- | --- |

3.1.1

Kopienas vēsturē visnopietnākās ekonomikas krīzes sekas īstermiņā ir diezgan jūtamas: ES dalībvalstu parāds pieaug nepieredzēti ātri. Lai gan pasaules valstu centrālās bankas ir veltījušas lielas pūles, lai uzlabotu likviditātes situāciju tirgū, banku sistēma joprojām nedarbojas kā pirms krīzes. It īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un pašnodarbinātajiem ir ļoti grūti saņemt jaunus kredītus. Bezdarba negatīvā ietekme uz sabiedrību un iekšējo tirgu izpaudīsies pavisam drīz. Turklāt jaunas darba vietas tiek radītas ļoti reti un ar lielām grūtībām.

| 3.1.2 | Kaut arī EESK pēdējais atzinums par minēto tematu ir izstrādāts tikai 2008. gada pavasarī, EESK uzskata, ka īstermiņā elastdrošības modelis ir noteikti jāpielāgo, ņemot vērā pašreizējo sarežģīto sociālo un ekonomisko situāciju. Komiteja atzinīgi vērtē prezidējošās valsts Zviedrijas lūgumu noskaidrot, kā dalībvalstis var izmantot elastdrošību pārstrukturēšanā, ņemot vērā attīstības tendences pasaulē. Ar pasaules mēroga attīstības tendencēm jāsaprot finanšu krīze un tās postošā ietekme uz reālo ekonomiku un nodarbinātību. Tā ir visnopietnākā ekonomikas krīze pēdējo astoņdesmit gadu laikā. Ļoti iespējams, ka tās sekas būs jūtamas visā 21. gadsimtā. Ekonomikas krīzi saasina tas, ka vienlaikus vērojamas divas citas krīzes, kas liecina par nopietnām pasaules mēroga problēmām, t.i., klimata krīze un demogrāfiskā krīze. |
| --- | --- |

3.1.2

Kaut arī EESK pēdējais atzinums par minēto tematu ir izstrādāts tikai 2008. gada pavasarī, EESK uzskata, ka īstermiņā elastdrošības modelis ir noteikti jāpielāgo, ņemot vērā pašreizējo sarežģīto sociālo un ekonomisko situāciju. Komiteja atzinīgi vērtē prezidējošās valsts Zviedrijas lūgumu noskaidrot, kā dalībvalstis var izmantot elastdrošību pārstrukturēšanā, ņemot vērā attīstības tendences pasaulē. Ar pasaules mēroga attīstības tendencēm jāsaprot finanšu krīze un tās postošā ietekme uz reālo ekonomiku un nodarbinātību. Tā ir visnopietnākā ekonomikas krīze pēdējo astoņdesmit gadu laikā. Ļoti iespējams, ka tās sekas būs jūtamas visā 21. gadsimtā. Ekonomikas krīzi saasina tas, ka vienlaikus vērojamas divas citas krīzes, kas liecina par nopietnām pasaules mēroga problēmām, t.i., klimata krīze un demogrāfiskā krīze.

| 3.1.3 | Krīze maina sociālo un ekonomisko vidi, kurā, iespējams, iecerētas darba tirgus reformas. To nevaram noliegt, neraugoties uz to, kāds ir mūsu viedoklis par šādu strukturālu reformu lietderīgumu, īstenošanas iespējām vai pat to nepieciešamību vai neiespējamību krīzes laikā. EESK tomēr vēlas uzsvērt, ka bezdarbnieku integrācijai un reintegrācijai darba tirgū ir jākļūst par vienu no galvenajām prioritātēm. |
| --- | --- |

3.1.3

Krīze maina sociālo un ekonomisko vidi, kurā, iespējams, iecerētas darba tirgus reformas. To nevaram noliegt, neraugoties uz to, kāds ir mūsu viedoklis par šādu strukturālu reformu lietderīgumu, īstenošanas iespējām vai pat to nepieciešamību vai neiespējamību krīzes laikā. EESK tomēr vēlas uzsvērt, ka bezdarbnieku integrācijai un reintegrācijai darba tirgū ir jākļūst par vienu no galvenajām prioritātēm.

| 3.1.4 | Pēc veiktās analīzes Komiteja vēlas izdarīt secinājumus, lai formulētu konkrētus un lietderīgus priekšlikumus par elastdrošības pamatelementiem, t.i., elastīgumu un drošību. Komiteja uzsver, ka elastīguma un drošības pasākumu īstenošanā noteikti jāievēro līdzsvars, lai izvairītos no sociāliem konfliktiem, kas Eiropā jau pieredzēti. |
| --- | --- |

3.1.4

Pēc veiktās analīzes Komiteja vēlas izdarīt secinājumus, lai formulētu konkrētus un lietderīgus priekšlikumus par elastdrošības pamatelementiem, t.i., elastīgumu un drošību. Komiteja uzsver, ka elastīguma un drošības pasākumu īstenošanā noteikti jāievēro līdzsvars, lai izvairītos no sociāliem konfliktiem, kas Eiropā jau pieredzēti.

3.2   Iekšējais un ārējais elastīgums

Iekšējais un ārējais elastīgums

| 3.2.1 | Iekšējais elastīgums jāpanāk sociālajā dialogā starp vadību un darbiniekiem vai viņu pārstāvjiem uzņēmuma vai attiecīgās nozares līmenī. Iekšējais elastīgums ļauj novērst darba vietu zaudēšanu, un tādējādi grūtajā periodā tas var kļūt par svarīgu stabilitātes faktoru, kas nodrošina sociālo kohēziju Eiropā. Uzņēmēju un darba ņēmēju labām attiecībām ir īpaša nozīme, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi rīkojas sociāli atbildīgi un neatlaiž darbiniekus, tādējādi veicinot nodarbinātību. Valdības var būtiski atbalstīt minētos pasākumus, taču šāda rīcība nedrīkst mazināt to iespējas sniegt svarīgus sociālos pakalpojumus tādās jomās kā drošība (pārtikas nekaitīgums, gaisa satiksme, vispārējas nozīmes pakalpojumu universāluma princips vai policijas pakalpojumi) un izglītība, ar ko turpmāk jāsaprot izglītība mūža garumā. |
| --- | --- |

3.2.1

Iekšējais elastīgums jāpanāk sociālajā dialogā starp vadību un darbiniekiem vai viņu pārstāvjiem uzņēmuma vai attiecīgās nozares līmenī. Iekšējais elastīgums ļauj novērst darba vietu zaudēšanu, un tādējādi grūtajā periodā tas var kļūt par svarīgu stabilitātes faktoru, kas nodrošina sociālo kohēziju Eiropā. Uzņēmēju un darba ņēmēju labām attiecībām ir īpaša nozīme, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi rīkojas sociāli atbildīgi un neatlaiž darbiniekus, tādējādi veicinot nodarbinātību. Valdības var būtiski atbalstīt minētos pasākumus, taču šāda rīcība nedrīkst mazināt to iespējas sniegt svarīgus sociālos pakalpojumus tādās jomās kā drošība (pārtikas nekaitīgums, gaisa satiksme, vispārējas nozīmes pakalpojumu universāluma princips vai policijas pakalpojumi) un izglītība, ar ko turpmāk jāsaprot izglītība mūža garumā.

| 3.2.2 | Visas reformas sabiedrībā ir jāveic, ņemot vērā sociālos, ekonomiskos un politiskos apstākļus. Neapšaubāmi, ka krīzes laikā rodas sarežģīti jautājumi saistībā ar elastdrošību, jo nav nekādas garantijas, ka prasītie upuri saistībā ar iespējamo nodarbinātību patiešām būs to vērti. Tāpēc jāapzinās, ka elastdrošības pasākumi būs lietderīgi tikai tad, ja tie atspoguļos nevis viena, bet abu sociālo partneru vienotu izpratni. Šādos apstākļos īpaša uzmanība jāvelta drošībai un līdzsvara nodrošināšanai starp drošību un elastīgumu. Komiteja arī uzskata, ka Eiropas Komisijai tās analīzē galvenokārt jāpievērš uzmanība iekšējā elastīguma iespējām, kas var būt efektīvs līdzeklis elastdrošības jomā, lai novērstu bezdarbu (5). |
| --- | --- |

3.2.2

Visas reformas sabiedrībā ir jāveic, ņemot vērā sociālos, ekonomiskos un politiskos apstākļus. Neapšaubāmi, ka krīzes laikā rodas sarežģīti jautājumi saistībā ar elastdrošību, jo nav nekādas garantijas, ka prasītie upuri saistībā ar iespējamo nodarbinātību patiešām būs to vērti. Tāpēc jāapzinās, ka elastdrošības pasākumi būs lietderīgi tikai tad, ja tie atspoguļos nevis viena, bet abu sociālo partneru vienotu izpratni. Šādos apstākļos īpaša uzmanība jāvelta drošībai un līdzsvara nodrošināšanai starp drošību un elastīgumu. Komiteja arī uzskata, ka Eiropas Komisijai tās analīzē galvenokārt jāpievērš uzmanība iekšējā elastīguma iespējām, kas var būt efektīvs līdzeklis elastdrošības jomā, lai novērstu bezdarbu (5).

5

| 3.2.3 | Komiteja uzskata, ka elastdrošības aspekti ir jālīdzsvaro; elastdrošības pasākumi nedrīkst apdraudēt drošību. Bet kā dalībvalstis var nodrošināt minēto līdzsvaru krīzes laikā? Komiteja ierosina pašreizējās krīzes laikā rūpīgi apsvērt reformas, kuru pamatā ir elastdrošības modelis, lai novērstu nevēlamas sociālās un politiskās sekas. Īstenojot “ārējās” elastdrošības pasākumus, jārīkojas vēl piesardzīgāk. |
| --- | --- |

3.2.3

Komiteja uzskata, ka elastdrošības aspekti ir jālīdzsvaro; elastdrošības pasākumi nedrīkst apdraudēt drošību. Bet kā dalībvalstis var nodrošināt minēto līdzsvaru krīzes laikā? Komiteja ierosina pašreizējās krīzes laikā rūpīgi apsvērt reformas, kuru pamatā ir elastdrošības modelis, lai novērstu nevēlamas sociālās un politiskās sekas. Īstenojot “ārējās” elastdrošības pasākumus, jārīkojas vēl piesardzīgāk.

| 3.2.4 | Saskaņā ar iepriekš sacīto visiem elastdrošības pasākumiem jābūt ticamiem, it īpaši, raugoties no budžeta viedokļa. Iespējams, ka dalībvalstīm būs jāmaina izdevumu prioritātes un palielināsies Kopienas atbalsts, jo elastdrošība nav iedomājama bez drošības. |
| --- | --- |

3.2.4

Saskaņā ar iepriekš sacīto visiem elastdrošības pasākumiem jābūt ticamiem, it īpaši, raugoties no budžeta viedokļa. Iespējams, ka dalībvalstīm būs jāmaina izdevumu prioritātes un palielināsies Kopienas atbalsts, jo elastdrošība nav iedomājama bez drošības.

| 3.2.5 | Atšķirībā no dažādu iekšējā elastīguma veidu piesardzīga pielietojuma pašreizējā situācijā būtu riskanti paātrināt darba tirgus reformas, lai palielinātu ārējo elastīgumu. Eiropas Komisija līdzšinējos apsvērumos uzsvērusi minēto elastdrošības aspektu. Daudzos Eiropā noslēgtajos koplīgumos ietverti noteikumi par to, kā organizējams iekšējais elastīgums uzņēmumos. To var organizēt dažādi, tai skaitā darba laikā paredzot laiku apmācībai. |
| --- | --- |

3.2.5

Atšķirībā no dažādu iekšējā elastīguma veidu piesardzīga pielietojuma pašreizējā situācijā būtu riskanti paātrināt darba tirgus reformas, lai palielinātu ārējo elastīgumu. Eiropas Komisija līdzšinējos apsvērumos uzsvērusi minēto elastdrošības aspektu. Daudzos Eiropā noslēgtajos koplīgumos ietverti noteikumi par to, kā organizējams iekšējais elastīgums uzņēmumos. To var organizēt dažādi, tai skaitā darba laikā paredzot laiku apmācībai.

3.3   Sociālais dialogs

Sociālais dialogs

| 3.3.1 | EESK vēlreiz uzsver, ka sociālajiem partneriem jābūt galvenajiem dalībniekiem forumā, kurā notiek pastāvīga domu apmaiņa par reformām, lai tādējādi abas puses — darba devēji un darba ņēmēji — censtos panākt pastāvīgu elastīguma un drošības līdzsvaru. Tā ir svarīga un lietderīga pieeja, lai nodrošinātu nodarbinātību Eiropā. Tieši tādēļ debatēs jāiesaista arī pilsoniskā sabiedrība. Jebkurš nodarbinātības politikas pasākums, jebkura darba tirgus reforma būtiski ietekmē sabiedrību. Tomēr minētās reformas nedrīkst īstenot, neņemot vērā sabiedrības ekonomiskās un sociālās attīstības un ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

3.3.1

EESK vēlreiz uzsver, ka sociālajiem partneriem jābūt galvenajiem dalībniekiem forumā, kurā notiek pastāvīga domu apmaiņa par reformām, lai tādējādi abas puses — darba devēji un darba ņēmēji — censtos panākt pastāvīgu elastīguma un drošības līdzsvaru. Tā ir svarīga un lietderīga pieeja, lai nodrošinātu nodarbinātību Eiropā. Tieši tādēļ debatēs jāiesaista arī pilsoniskā sabiedrība. Jebkurš nodarbinātības politikas pasākums, jebkura darba tirgus reforma būtiski ietekmē sabiedrību. Tomēr minētās reformas nedrīkst īstenot, neņemot vērā sabiedrības ekonomiskās un sociālās attīstības un ilgtspējīgas attīstības mērķus.

| 3.3.2 | Elastdrošība ir nozīmīgs instruments, lai mazinātu finanšu un reālās ekonomikas krīzes ietekmi uz darbu un nodarbinātību. Tomēr to nedrīkst izmantot ļaunprātīgi, atvieglojot darbinieku atlaišanu valstīs, kuru darba tiesībās paredzēta noteikta aizsardzība pret praksi, ko angļu valodā dēvē par “hire and fire” (pieņem darbā un atlaid no darba). Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas skaidri pausto viedokli, ka elastdrošība nekādā gadījumā nenozīmē tiesības atlaist no darba. |
| --- | --- |

3.3.2

Elastdrošība ir nozīmīgs instruments, lai mazinātu finanšu un reālās ekonomikas krīzes ietekmi uz darbu un nodarbinātību. Tomēr to nedrīkst izmantot ļaunprātīgi, atvieglojot darbinieku atlaišanu valstīs, kuru darba tiesībās paredzēta noteikta aizsardzība pret praksi, ko angļu valodā dēvē par “hire and fire” (pieņem darbā un atlaid no darba). Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas skaidri pausto viedokli, ka elastdrošība nekādā gadījumā nenozīmē tiesības atlaist no darba.

hire and fire

| 3.3.3 | Komiteja uzsver, ka visas darba tiesību reformas jāveic, sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, citādi tās būs lemtas neveiksmei. Sociālais dialogs ir mūsdienīgas un sociālas līdzdalības demokrātijas garants. Darba tiesības var pielāgot, ja panākta vienošanās sociālo partneru sarunās. Turklāt sociālais dialogs paver arī iespēju izvēlēties dažādus iekšējā elastīguma veidus, nodrošinot uzņēmumiem lielāku elastīgumu neatkarīgi no to darbības apjoma samazināšanās vai palielināšanās. |
| --- | --- |

3.3.3

Komiteja uzsver, ka visas darba tiesību reformas jāveic, sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, citādi tās būs lemtas neveiksmei. Sociālais dialogs ir mūsdienīgas un sociālas līdzdalības demokrātijas garants. Darba tiesības var pielāgot, ja panākta vienošanās sociālo partneru sarunās. Turklāt sociālais dialogs paver arī iespēju izvēlēties dažādus iekšējā elastīguma veidus, nodrošinot uzņēmumiem lielāku elastīgumu neatkarīgi no to darbības apjoma samazināšanās vai palielināšanās.

| 3.3.4 | EESK pauž gandarījumu par Eiropas sociālo partneru kopējo veikumu un darbu elastdrošības jomā. EESK atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas sociālie partneri darba programmā 2009.-2010. gadam ir paredzējuši veikt elastdrošības pasākumu pārraudzību un novērtēšanu. EESK gaida ziņojumu par minēto novērtējumu un pauž cerību, ka kopējais novērtējums būtiski ietekmēs to, kā dažādi elastdrošības pasākumi tiek īstenoti dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.3.4

EESK pauž gandarījumu par Eiropas sociālo partneru kopējo veikumu un darbu elastdrošības jomā. EESK atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas sociālie partneri darba programmā 2009.-2010. gadam ir paredzējuši veikt elastdrošības pasākumu pārraudzību un novērtēšanu. EESK gaida ziņojumu par minēto novērtējumu un pauž cerību, ka kopējais novērtējums būtiski ietekmēs to, kā dažādi elastdrošības pasākumi tiek īstenoti dalībvalstīs.

3.4   Eiropas īstermiņa un vidēja termiņa mērķi

Eiropas īstermiņa un vidēja termiņa mērķi

| 3.4.1 | Īstermiņā, novērtējot elastdrošību un tās pielietošanas iespējas un vienmēr ņemot vērā sociālo dialogu visos līmeņos, finansiālos ierobežojumus un valdību lomu, īpaša uzmanība jāvelta mērķim saglabāt pēc iespējas vairāk darbavietu ar vislielāko iespējamo pievienoto vērtību un stiprināt visu darba ņēmēju sociālo aizsardzību neatkarīgi no viņu stāvokļa darba tirgū. |
| --- | --- |

3.4.1

Īstermiņā, novērtējot elastdrošību un tās pielietošanas iespējas un vienmēr ņemot vērā sociālo dialogu visos līmeņos, finansiālos ierobežojumus un valdību lomu, īpaša uzmanība jāvelta mērķim saglabāt pēc iespējas vairāk darbavietu ar vislielāko iespējamo pievienoto vērtību un stiprināt visu darba ņēmēju sociālo aizsardzību neatkarīgi no viņu stāvokļa darba tirgū.

| 3.4.2 | EESK atgādina par Padomes 8. un 9. jūnija ziņojuma secinājumiem par elastdrošību krīzes laikā. Ļoti svarīgi, lai bezdarbnieki pēc iespējas drīz atgrieztos darba tirgū. EESK uzsver, ka viņiem nekavējoties jāsniedz efektīva palīdzība, atbalsts un konsultācijas. Dalībvalstis jāmudina efektīvāk izmantot esošos Eiropas fondus, un tām ir jāuzņemas saistības uzlabot visu nodarbinātības veicināšanas instrumentu (piemēram, aģentūru, kas palīdz atrast kvalitatīvi augstvērtīgas darbavietas) kvalitāti, lai pilnveidotu to darbību un efektivitāti. |
| --- | --- |

3.4.2

EESK atgādina par Padomes 8. un 9. jūnija ziņojuma secinājumiem par elastdrošību krīzes laikā. Ļoti svarīgi, lai bezdarbnieki pēc iespējas drīz atgrieztos darba tirgū. EESK uzsver, ka viņiem nekavējoties jāsniedz efektīva palīdzība, atbalsts un konsultācijas. Dalībvalstis jāmudina efektīvāk izmantot esošos Eiropas fondus, un tām ir jāuzņemas saistības uzlabot visu nodarbinātības veicināšanas instrumentu (piemēram, aģentūru, kas palīdz atrast kvalitatīvi augstvērtīgas darbavietas) kvalitāti, lai pilnveidotu to darbību un efektivitāti.

| 3.4.3 | EESK atbalsta Komisijas viedokli, ka vienošanās par pabalstiem sakarā ar atlaišanu no darba var būt efektīvs līdzeklis īstermiņā, lai saglabātu darba vietas, novērstu bezdarbu un saglabātu pirktspēju. Minēto nolīgumu ietekme izpaužas trīs dažādos veidos, proti, tie nodrošina darba ņēmēju zināšanu un prasmju saglabāšanu uzņēmumā, darbinieku neizslēgšanu no darba tirgus un valsts ekonomikas stabilitāti, novēršot jaunu bezdarba vilni. Krīze ir parādījusi, ka ir jāveicina “darba laika uzskaite” (working time accounts) un darba laika elastīga pārvaldība. Uzņēmumi ar darba laika uzskaites kontiem spēj daudz labāk un ātrāk reaģēt uz jaunām situācijām tirgū un pielāgoties negaidītam pieprasījuma sarukumam. EESK rosina dalībvalstis un ES panākt, lai pēc iespējas vairāk darbinieku un uzņēmumu vēlētos izmantot minēto instrumentu. |
| --- | --- |

3.4.3

EESK atbalsta Komisijas viedokli, ka vienošanās par pabalstiem sakarā ar atlaišanu no darba var būt efektīvs līdzeklis īstermiņā, lai saglabātu darba vietas, novērstu bezdarbu un saglabātu pirktspēju. Minēto nolīgumu ietekme izpaužas trīs dažādos veidos, proti, tie nodrošina darba ņēmēju zināšanu un prasmju saglabāšanu uzņēmumā, darbinieku neizslēgšanu no darba tirgus un valsts ekonomikas stabilitāti, novēršot jaunu bezdarba vilni. Krīze ir parādījusi, ka ir jāveicina “darba laika uzskaite” (working time accounts) un darba laika elastīga pārvaldība. Uzņēmumi ar darba laika uzskaites kontiem spēj daudz labāk un ātrāk reaģēt uz jaunām situācijām tirgū un pielāgoties negaidītam pieprasījuma sarukumam. EESK rosina dalībvalstis un ES panākt, lai pēc iespējas vairāk darbinieku un uzņēmumu vēlētos izmantot minēto instrumentu.

working time accounts

| 3.4.4 | EESK rosina sociālos partnerus visos līmeņos, tostarp mikroekonomikas līmenī, īpašu uzmanību pievērst sociālajam dialogam par darba vietu saglabāšanu un radīšanu, tādējādi nodrošinot darba ņēmēju vispārīgo pirktspēju, un kompromisiem, kas jāpieņem visiem partneriem pašreizējās dziļās krīzes laikā. Valdībām jāatrod līdzekļi, kā sekmēt un veicināt, un pat atlīdzināt šādu nolīgumu noslēgšanu. EESK ierosina prezidējošajai valstij Zviedrijai un Eiropas Komisijai izveidot tīmeklī forumu, lai veicinātu informācijas un pieredzes apmaiņu par sociālo partneru praktiskajām iniciatīvām, ņemot vērā situāciju daudzveidību valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

3.4.4

EESK rosina sociālos partnerus visos līmeņos, tostarp mikroekonomikas līmenī, īpašu uzmanību pievērst sociālajam dialogam par darba vietu saglabāšanu un radīšanu, tādējādi nodrošinot darba ņēmēju vispārīgo pirktspēju, un kompromisiem, kas jāpieņem visiem partneriem pašreizējās dziļās krīzes laikā. Valdībām jāatrod līdzekļi, kā sekmēt un veicināt, un pat atlīdzināt šādu nolīgumu noslēgšanu. EESK ierosina prezidējošajai valstij Zviedrijai un Eiropas Komisijai izveidot tīmeklī forumu, lai veicinātu informācijas un pieredzes apmaiņu par sociālo partneru praktiskajām iniciatīvām, ņemot vērā situāciju daudzveidību valsts, reģionālajā un vietējā līmenī.

| 3.4.5 | EESK uzskata, ka Eiropas Komisijas četri noteiktie elastdrošības aspekti un tās principi varētu efektīvi samazināt bezdarbu Eiropā. Tomēr būtiski ir arī nodrošināt kvalitatīvi augstvērtīgu darba vietu radīšanu. Šajā sakarā ļoti svarīga nozīme ir patiesai sociālajai aizsardzībai. Tā būtiski ietekmē sociālās kohēzijas nodrošināšanu Eiropas Savienībā. Tāpēc EESK uzsver, ka, veicot darba tirgus reformas dalībvalstīs, jānovērš tādu nestabilu darba vietu skaita palielināšanās, kurām raksturīgs pārmērīgs elastīgums, kas kaitē drošībai, un kuru skaits pēdējo gadu laikā nemitīgi pieaug. Komisijai vajadzētu periodiski apkopot informāciju par to, kā elastdrošības principus piemēro tiesību aktos un noteikumos, kas attiecas uz darba tirgu. EESK uzskata, ka elastdrošības principi būs labāk jāiekļauj arī stratēģijā pēc Lisabonas stratēģijas termiņa beigām. Komiteja arī rosina Eiropas sociālo partneru darbu saskaņot ar minēto programmu. |
| --- | --- |

3.4.5

EESK uzskata, ka Eiropas Komisijas četri noteiktie elastdrošības aspekti un tās principi varētu efektīvi samazināt bezdarbu Eiropā. Tomēr būtiski ir arī nodrošināt kvalitatīvi augstvērtīgu darba vietu radīšanu. Šajā sakarā ļoti svarīga nozīme ir patiesai sociālajai aizsardzībai. Tā būtiski ietekmē sociālās kohēzijas nodrošināšanu Eiropas Savienībā. Tāpēc EESK uzsver, ka, veicot darba tirgus reformas dalībvalstīs, jānovērš tādu nestabilu darba vietu skaita palielināšanās, kurām raksturīgs pārmērīgs elastīgums, kas kaitē drošībai, un kuru skaits pēdējo gadu laikā nemitīgi pieaug. Komisijai vajadzētu periodiski apkopot informāciju par to, kā elastdrošības principus piemēro tiesību aktos un noteikumos, kas attiecas uz darba tirgu. EESK uzskata, ka elastdrošības principi būs labāk jāiekļauj arī stratēģijā pēc Lisabonas stratēģijas termiņa beigām. Komiteja arī rosina Eiropas sociālo partneru darbu saskaņot ar minēto programmu.

3.5   Jaunas debates Eiropā

Jaunas debates Eiropā

| 3.5.1 | EESK uzskata, ka prezidējošajai valstij Zviedrijai būtu lietderīgi sākt debates par elastdrošības aspektiem, jo vairāku dalībvalstu, kur elastdrošības principi ieviesti, piemērs liecina, ka tā varētu palīdzēt Eiropas Savienībai pārvarēt pasaules finanšu un ekonomikas krīzi, saglabājot pēc iespējas vairāk darba vietu, lai neapdraudētu sociālo kohēziju. ES interesēs ir nezaudēt to darba ņēmēju kvalifikāciju, kas tai būs vajadzīgi pēc krīzes. Tas ir īpaši svarīgi tāpēc, ka vairākumā Eiropas dalībvalstu demogrāfiskās attīstības dēļ kvalificētu darbinieku skaits ievērojami samazināsies. |
| --- | --- |

3.5.1

EESK uzskata, ka prezidējošajai valstij Zviedrijai būtu lietderīgi sākt debates par elastdrošības aspektiem, jo vairāku dalībvalstu, kur elastdrošības principi ieviesti, piemērs liecina, ka tā varētu palīdzēt Eiropas Savienībai pārvarēt pasaules finanšu un ekonomikas krīzi, saglabājot pēc iespējas vairāk darba vietu, lai neapdraudētu sociālo kohēziju. ES interesēs ir nezaudēt to darba ņēmēju kvalifikāciju, kas tai būs vajadzīgi pēc krīzes. Tas ir īpaši svarīgi tāpēc, ka vairākumā Eiropas dalībvalstu demogrāfiskās attīstības dēļ kvalificētu darbinieku skaits ievērojami samazināsies.

| 3.5.2 | Kvalificētu darbinieku atlaišana krīzes laikā apdraud ekonomikas atveseļošanos nākotnē. Zinātības trūkums var palielināties. Vēl neapdomīgāk rīkojas daudzi Eiropas uzņēmumi, kas samazina mācekļu vai jauniem speciālistiem paredzētu darba vietu skaitu. Tādējādi viņi apdraud savu nākotni. Jāpiebilst, ka elastdrošības principi var darboties tikai tad, ja darbinieki ir labi apmācīti. Tāpēc apmācības pārtraukšana ir pretrunā minētā reformu instrumenta būtībai. Pastāv cieša saikne starp jaunām prasmēm un jaunām darbavietām. Stratēģijā, kas pēc 2010. gada aizstās Lisabonas stratēģiju, jāparedz risinājumi minētajām problēmām. Uzņēmumiem jāiegulda darbinieku tālākizglītībā. Vienlaikus ir skaidrs, ka arī katrs darba ņēmējs ir atbildīgs par savām turpmākajām mācībām. |
| --- | --- |

3.5.2

Kvalificētu darbinieku atlaišana krīzes laikā apdraud ekonomikas atveseļošanos nākotnē. Zinātības trūkums var palielināties. Vēl neapdomīgāk rīkojas daudzi Eiropas uzņēmumi, kas samazina mācekļu vai jauniem speciālistiem paredzētu darba vietu skaitu. Tādējādi viņi apdraud savu nākotni. Jāpiebilst, ka elastdrošības principi var darboties tikai tad, ja darbinieki ir labi apmācīti. Tāpēc apmācības pārtraukšana ir pretrunā minētā reformu instrumenta būtībai. Pastāv cieša saikne starp jaunām prasmēm un jaunām darbavietām. Stratēģijā, kas pēc 2010. gada aizstās Lisabonas stratēģiju, jāparedz risinājumi minētajām problēmām. Uzņēmumiem jāiegulda darbinieku tālākizglītībā. Vienlaikus ir skaidrs, ka arī katrs darba ņēmējs ir atbildīgs par savām turpmākajām mācībām.

| 3.5.3 | Mūžizglītībai, vienlaikus ieviešot elastdrošības principus, jākļūst par vienu no Eiropas Savienības dalībvalstu sabiedrības ilgtspējīgas attīstības elementiem un paraugu citām pasaules valstīm. Darba ņēmēju apmācībā īpaša uzmanība jāvelta Eiropas mērķiem radīt vairāk kvalitatīvu darba vietu un censties attīstīt ilgtspējīgu ekonomiku. |
| --- | --- |

3.5.3

Mūžizglītībai, vienlaikus ieviešot elastdrošības principus, jākļūst par vienu no Eiropas Savienības dalībvalstu sabiedrības ilgtspējīgas attīstības elementiem un paraugu citām pasaules valstīm. Darba ņēmēju apmācībā īpaša uzmanība jāvelta Eiropas mērķiem radīt vairāk kvalitatīvu darba vietu un censties attīstīt ilgtspējīgu ekonomiku.

| 3.5.4 | Elastdrošības pamatelements ir plašākas nodarbinātības iespējas. Šo iespēju paplašināšana ir atkarīga no izglītības sistēmu kvalitātes un tālākizglītības pasākumu efektivitātes. Kamēr dalībvalstis vārdos atbalstīs mūžizglītību, bet neveiks reformas izglītības sistēmas, nepievērsīs lielāku uzmanību pirmsskolas izglītībai, nepiešķirs vairāk līdzekļu apmācībai un neatbalstīs un ar fiskālu līdzekļu palīdzību neveicinās profesionālo apmācību un tālākizglītību uzņēmumos, nebūs izpildīts viens no būtiskākajiem elastdrošības priekšnoteikumiem. Komiteja rosina dalībvalstu valdības atzīt visus ar izglītību saistītus jautājumus par visaugstāko prioritāti. Komiteja atbalsta dalībvalstu kopīgu rīcību izglītības un apmācības veicināšanai Eiropā. |
| --- | --- |

3.5.4

Elastdrošības pamatelements ir plašākas nodarbinātības iespējas. Šo iespēju paplašināšana ir atkarīga no izglītības sistēmu kvalitātes un tālākizglītības pasākumu efektivitātes. Kamēr dalībvalstis vārdos atbalstīs mūžizglītību, bet neveiks reformas izglītības sistēmas, nepievērsīs lielāku uzmanību pirmsskolas izglītībai, nepiešķirs vairāk līdzekļu apmācībai un neatbalstīs un ar fiskālu līdzekļu palīdzību neveicinās profesionālo apmācību un tālākizglītību uzņēmumos, nebūs izpildīts viens no būtiskākajiem elastdrošības priekšnoteikumiem. Komiteja rosina dalībvalstu valdības atzīt visus ar izglītību saistītus jautājumus par visaugstāko prioritāti. Komiteja atbalsta dalībvalstu kopīgu rīcību izglītības un apmācības veicināšanai Eiropā.

3.6   Elastdrošība un Lisabonas līgums

Elastdrošība un Lisabonas līgums

| 3.6.1 | Lisabonas līgumā, ko Komiteja atbalsta un izsaka cerību, ka to ratificēs visas 27 ES dalībvalstis, ir noteikts, ka iekšējais tirgus ir sociāls tirgus. Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 2. pantā “sociālā tirgus ekonomika” ir minēta kā viens no Kopienas mērķiem. Tas ir svarīgs jauninājums. Šī jaunā nostāja, kas paver plašākas iespējas Kopienas tiesību sociālai interpretācijai, noteikti ietekmēs turpmākos Eiropas tiesību aktus un jo īpaši Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru. |
| --- | --- |

3.6.1

Lisabonas līgumā, ko Komiteja atbalsta un izsaka cerību, ka to ratificēs visas 27 ES dalībvalstis, ir noteikts, ka iekšējais tirgus ir sociāls tirgus. Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 2. pantā “sociālā tirgus ekonomika” ir minēta kā viens no Kopienas mērķiem. Tas ir svarīgs jauninājums. Šī jaunā nostāja, kas paver plašākas iespējas Kopienas tiesību sociālai interpretācijai, noteikti ietekmēs turpmākos Eiropas tiesību aktus un jo īpaši Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru.

| 3.6.2 | Jāatzīst, ka dažās Eiropas valstīs notiekošās politiskās norises liek bažīties par līguma sekmīgu galīgo ratifikāciju. Komiteja tomēr nezaudē optimismu, jo nav citas iespējas, nav “B plāna”. Iestādēm jo īpaši krīzes laikā jāspēj darboties efektīvāk, nekā tas 27 valstu Eiropas Savienībā iespējams saskaņā ar Nicas līgumu. Tāpēc Komiteja uzskata, ka Eiropas iestādēm jāstrādā ar elastdrošības jautājumiem, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā jau šogad vai vēlākais 2010. gadā, un ņemot vērā krīzes attīstību. Līgumam stājoties spēkā, Kopienas tiesībās tiks atspoguļota jauna un aktuālāka “drošības” dimensija. |
| --- | --- |

3.6.2

Jāatzīst, ka dažās Eiropas valstīs notiekošās politiskās norises liek bažīties par līguma sekmīgu galīgo ratifikāciju. Komiteja tomēr nezaudē optimismu, jo nav citas iespējas, nav “B plāna”. Iestādēm jo īpaši krīzes laikā jāspēj darboties efektīvāk, nekā tas 27 valstu Eiropas Savienībā iespējams saskaņā ar Nicas līgumu. Tāpēc Komiteja uzskata, ka Eiropas iestādēm jāstrādā ar elastdrošības jautājumiem, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā jau šogad vai vēlākais 2010. gadā, un ņemot vērā krīzes attīstību. Līgumam stājoties spēkā, Kopienas tiesībās tiks atspoguļota jauna un aktuālāka “drošības” dimensija.

Briselē, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  OV C 309, 16.12.2006., 119. lpp., EESK pašiniciatīvas atzinums par tematu “Sociālā kohēzija — pamatojot Eiropas sociālo modeli”.

1

(2)  OV C 105, 25.04.2008., 16. lpp., RK atzinums par tematu “Elastdrošība”, 22. punkts.

2

(3)  OV C 256, 27.10.2007., 108. lpp.,

3

OV C 211, 19.08.2008., 48. lpp., un EESK atzinums par Komisijas paziņojumu “Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastīgumu un drošību”.

(4)  Jānorāda uz Eiropas Komisijas, kas izstrādājusi četrus elastdrošības principus, paziņojuma precīzu formulējumu: “No vienas puses, elastīgums ir veiksmīgas norises (“pārejas”) dzīves laikā: no skolas — darba dzīvē, no vienas darba vietas — uz citu, no bezdarba vai ekonomiski neaktīva perioda — uz nodarbinātību, kā arī aiziešana no profesionālas darbības pensijā. Tā neaprobežojas ar to, ka uzņēmumiem ir lielāka brīvība pieņemt darbā vai atlaist darbinieku, un tas nenozīmē, ka līgumi uz nenoteiktu laiku vairs netiek slēgti. Ar šo jēdzienu saprot darba ņēmēju virzību uz labākām darba vietām, “augšupejošu mobilitāti” un spēju optimālu pilnveidošanu. Elastīgums ir arī elastīga darba organizācija, ar ko iespējams ātri un efektīvi apgūt jaunas prasmes un spējas, kas vajadzīgas ražošanas jomā, un tādējādi panākt darba un privātās dzīves pienākumu sakopojumu. No otras puses, drošība neaprobežojas tikai to, kā nodrošināt darba vietas saglabāšanu. Ar šo jēdzienu saprot atbilstīgus bezdarbnieka pabalstus, lai veicinātu minētās pārejas. Visbeidzot, tajā ir iekļautas mācību iespējas visiem, jo īpaši zemas kvalifikācijas un gados vecākiem darba ņēmējiem.”

4

(5)  OV C 105, 25.04.2008., 16. lpp. Vēl pirms finanšu krīzes Reģionu komiteja pauda bažas par to, ka Komisija vairāk uzmanības velta ārējam elastīgumam. Reģionu komiteja “aicina apsvērt, vai tādi [Komisijas] formulējumi kā “elastīgi un uzticami līguma noteikumi” nerada pamatu bažām, ka, masveidā atceļot noteikumus par normālām darba tiesiskām attiecībām, var veicināt pagaidu darba tiesisko attiecību izplatību”.

5

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/6

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Makroreģionālā sadarbība: Baltijas jūras stratēģijas izvēršana citos Eiropas makroreģionos” (izpētes atzinums)

2009/C 318/02

Ziņotājs: SMYTH kgs

Eiropas Savienības lietu ministre Cecilia MALMSTRÖM kdze 2008. gada 13. decembrī prezidējošās valsts Zviedrijas vārdā lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Makroreģionālā sadarbība: Baltijas jūras stratēģijas izvēršana citos Eiropas makroreģionos”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 11. septembrī. Ziņotājs — SMYTH kgs.

SMYTH

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 1. oktobrī un (30. septembra sēdē), vienprātīgi pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi.

Secinājumi.

| 1.1. | EESK atbalsta Baltijas jūras reģiona stratēģijas četros pīlāros izvirzītos mērķus, proti, reģionam jākļūst gan par labklājības, gan par drošības un stabilitātes telpu, reģionā jānodrošina vides ilgtspējība un tam jābūt pievilcīgam un viegli sasniedzamam. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atbalsta Baltijas jūras reģiona stratēģijas četros pīlāros izvirzītos mērķus, proti, reģionam jākļūst gan par labklājības, gan par drošības un stabilitātes telpu, reģionā jānodrošina vides ilgtspējība un tam jābūt pievilcīgam un viegli sasniedzamam.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē visaptverošo apspriešanās procesu pirms stratēģijas pabeigšanas un sociālo partneru un ieinteresēto pušu ieguldījumu šajā procesā. EESK vēlreiz uzsver, ka organizētai pilsoniskai sabiedrībai ir īpaša nozīme Baltijas jūras reģiona stratēģijas īstenošanā, un vēlreiz pauž atbalstu Baltijas jūras reģiona valstu pilsoniskās sabiedrības foruma izveidei, kas palīdzētu iesaistīt pilsonisko sabiedrību stratēģijas īstenošanā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzinīgi vērtē visaptverošo apspriešanās procesu pirms stratēģijas pabeigšanas un sociālo partneru un ieinteresēto pušu ieguldījumu šajā procesā. EESK vēlreiz uzsver, ka organizētai pilsoniskai sabiedrībai ir īpaša nozīme Baltijas jūras reģiona stratēģijas īstenošanā, un vēlreiz pauž atbalstu Baltijas jūras reģiona valstu pilsoniskās sabiedrības foruma izveidei, kas palīdzētu iesaistīt pilsonisko sabiedrību stratēģijas īstenošanā.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē stratēģijai pievienoto rīcības plānu, kas paredz 15 prioritārus pasākumus, par kuru īstenošanu būs atbildīgas Baltijas jūras reģiona dalībvalstis. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atzinīgi vērtē stratēģijai pievienoto rīcības plānu, kas paredz 15 prioritārus pasākumus, par kuru īstenošanu būs atbildīgas Baltijas jūras reģiona dalībvalstis.

| 1.4. | Baltijas jūras reģiona stratēģijai ir gan priekšrocības, gan trūkumi. Stratēģijas lielākās priekšrocības ir visaptverošā pieeja un fakts, ka to regulāri pārskatīs Komisija un Eiropadome. Stratēģijas trūkumi ir tās sarežģītā struktūra un problēmas īstenošanas pārvaldībā. Stratēģija skar 21 ģenerāldirektorāta, kā arī 8 dalībvalstu un Krievijas kompetences jomas. Tā kā stratēģijai ir 4 pīlāri, tajā paredzēti 15 prioritāri pasākumi un daudzi horizontāli pasākumi, tās pamatā ir sarežģīta “mainīga ģeometrija”, kas varētu apgrūtināt stratēģijas īstenošanu. EESK uzskata, ka jādara viss iespējamais, lai vienkāršotu pārvaldības mehānismu stratēģijas īstenošanai. |
| --- | --- |

1.4.

Baltijas jūras reģiona stratēģijai ir gan priekšrocības, gan trūkumi. Stratēģijas lielākās priekšrocības ir visaptverošā pieeja un fakts, ka to regulāri pārskatīs Komisija un Eiropadome. Stratēģijas trūkumi ir tās sarežģītā struktūra un problēmas īstenošanas pārvaldībā. Stratēģija skar 21 ģenerāldirektorāta, kā arī 8 dalībvalstu un Krievijas kompetences jomas. Tā kā stratēģijai ir 4 pīlāri, tajā paredzēti 15 prioritāri pasākumi un daudzi horizontāli pasākumi, tās pamatā ir sarežģīta “mainīga ģeometrija”, kas varētu apgrūtināt stratēģijas īstenošanu. EESK uzskata, ka jādara viss iespējamais, lai vienkāršotu pārvaldības mehānismu stratēģijas īstenošanai.

| 1.5. | EESK ir īpaša nozīme, lai veicinātu sadarbības atmosfēru stratēģijas izstrādes un īstenošanas gaitā. Baltijas jūras reģiona pilsoniskās sabiedrības foruma izveide ir lietderīgs solis, lai organizēto pilsonisko sabiedrību iesaistītu stratēģijas turpmākajā īstenošanā. |
| --- | --- |

1.5.

EESK ir īpaša nozīme, lai veicinātu sadarbības atmosfēru stratēģijas izstrādes un īstenošanas gaitā. Baltijas jūras reģiona pilsoniskās sabiedrības foruma izveide ir lietderīgs solis, lai organizēto pilsonisko sabiedrību iesaistītu stratēģijas turpmākajā īstenošanā.

| 1.6. | Baltijas jūras reģiona stratēģija ir liels izaicinājums EESK kopumā un jo īpaši Komitejas locekļiem no Baltijas jūras reģiona. Tā liek viņiem uzņemties iniciatīvu un pārstāvēt organizēto pilsonisko sabiedrību stratēģijas īstenošanā, piedaloties pilsoniskās sabiedrības forumā. Tā kā Baltijas jūras reģiona stratēģiju īstenos vairākus gadus, EESK ir jāizveido pastāvīga grupa, lai nodrošinātu komitejas efektīvu līdzdalību projektā, kas var kļūt par makroreģionālās sadarbības paraugu visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.6.

Baltijas jūras reģiona stratēģija ir liels izaicinājums EESK kopumā un jo īpaši Komitejas locekļiem no Baltijas jūras reģiona. Tā liek viņiem uzņemties iniciatīvu un pārstāvēt organizēto pilsonisko sabiedrību stratēģijas īstenošanā, piedaloties pilsoniskās sabiedrības forumā. Tā kā Baltijas jūras reģiona stratēģiju īstenos vairākus gadus, EESK ir jāizveido pastāvīga grupa, lai nodrošinātu komitejas efektīvu līdzdalību projektā, kas var kļūt par makroreģionālās sadarbības paraugu visā Eiropas Savienībā.

2.   Ievads.

Ievads.

| 2.1. | Jautājums par makroreģionālo sadarbību pēdējos gados kļuvis aizvien nozīmīgāks. Eiropas Savienībā valda uzskats, ka makroreģioni spēj sniegt būtisku ieguldījumu kohēzijas politikā un dalībvalstu attīstības līmeņa izlīdzināšanā. Eiropā jau ir makroreģionālās sadarbības piemēri. Piemēram, Višegradas grupā apvienojušās Čehijas Republika, Ungārija, Polija un Slovākija, un minētā sadarbība liecina par Centrāleiropas reģiona valstu centieniem īstenot pasākumus kopējo interešu jomās atbilstoši Eiropas integrācijas garam (1). Pavisam nesen, 2008. gadā, Vidusjūras reģiona sammitā Parīzē atsākta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība (iepriekš — Barselonas process). Minētajā partnerībā apvienojušās visas 27 Eiropas Savienības dalībvalstis, kā arī 16 partnervalstis Vidusjūras dienvidu reģionā un Tuvajos Austrumos, un šīs partnerības mērķis ir risināt tādas kopējas problēmas kā jūras piesārņošana un kuģošanas drošība, enerģētikas jautājumi un uzņēmējdarbības attīstība (2). |
| --- | --- |

2.1.

Jautājums par makroreģionālo sadarbību pēdējos gados kļuvis aizvien nozīmīgāks. Eiropas Savienībā valda uzskats, ka makroreģioni spēj sniegt būtisku ieguldījumu kohēzijas politikā un dalībvalstu attīstības līmeņa izlīdzināšanā. Eiropā jau ir makroreģionālās sadarbības piemēri. Piemēram, Višegradas grupā apvienojušās Čehijas Republika, Ungārija, Polija un Slovākija, un minētā sadarbība liecina par Centrāleiropas reģiona valstu centieniem īstenot pasākumus kopējo interešu jomās atbilstoši Eiropas integrācijas garam (1). Pavisam nesen, 2008. gadā, Vidusjūras reģiona sammitā Parīzē atsākta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība (iepriekš — Barselonas process). Minētajā partnerībā apvienojušās visas 27 Eiropas Savienības dalībvalstis, kā arī 16 partnervalstis Vidusjūras dienvidu reģionā un Tuvajos Austrumos, un šīs partnerības mērķis ir risināt tādas kopējas problēmas kā jūras piesārņošana un kuģošanas drošība, enerģētikas jautājumi un uzņēmējdarbības attīstība (2).

1

2

| 2.2. | Eiropas Parlaments 2006. gada novembrī pieņēma rezolūciju par ES Baltijas jūras reģiona stratēģijas izstrādi. Komisija 2009. gada 10. jūnijā apstiprināja minēto stratēģiju izraudzītajam Baltijas jūras makroreģionam un 2009. gada 19. jūnijā iesniedza to Eiropadomei. Pirms dokumentu 2009. gada oktobra beigās pieņems Padome, prezidējošā valsts Zviedrija rosinās turpināt tā apspriešanu. Prezidējošā valsts Zviedrija pieprasījusi izstrādāt šo izpētes atzinumu, jo tas ir būtisks aspekts tās darba programmā. Šī atzinuma mērķis ir novērtēt ierosināto Baltijas jūras reģiona stratēģiju, tās sagatavošanu, struktūru un rīcības plānu no organizētas pilsoniskās sabiedrības viedokļa. Atzinuma pamatā ir analīze, kas veikta nesen pieņemtajā EESK atzinumā par tematu “Baltijas jūras reģions: organizētas pilsoniskās sabiedrības loma reģionālās sadarbības uzlabošanā un reģionālās stratēģijas noteikšanā” (3). |
| --- | --- |

2.2.

Eiropas Parlaments 2006. gada novembrī pieņēma rezolūciju par ES Baltijas jūras reģiona stratēģijas izstrādi. Komisija 2009. gada 10. jūnijā apstiprināja minēto stratēģiju izraudzītajam Baltijas jūras makroreģionam un 2009. gada 19. jūnijā iesniedza to Eiropadomei. Pirms dokumentu 2009. gada oktobra beigās pieņems Padome, prezidējošā valsts Zviedrija rosinās turpināt tā apspriešanu. Prezidējošā valsts Zviedrija pieprasījusi izstrādāt šo izpētes atzinumu, jo tas ir būtisks aspekts tās darba programmā. Šī atzinuma mērķis ir novērtēt ierosināto Baltijas jūras reģiona stratēģiju, tās sagatavošanu, struktūru un rīcības plānu no organizētas pilsoniskās sabiedrības viedokļa. Atzinuma pamatā ir analīze, kas veikta nesen pieņemtajā EESK atzinumā par tematu “Baltijas jūras reģions: organizētas pilsoniskās sabiedrības loma reģionālās sadarbības uzlabošanā un reģionālās stratēģijas noteikšanā” (3).

3

| 2.3. | Baltijas jūras reģiona stratēģiju ierosināts izstrādāt ar domu, ka jāpanāk ciešāka un efektīvāka koordinācija starp Eiropas Komisiju, dalībvalstīm, reģioniem, vietējām pašvaldībām un citām ieinteresētajām pusēm, lai paaugstinātu programmu un politisko pasākumu īstenošanas efektivitāti. Baltijas jūra ir viens no visvairāk pārslogotajiem jūras reģioniem pasaulē, kā to var redzēt šī atzinuma pielikumā iekļautajā kuģošanas kartē. Baltijas jūras reģionā ietilpst astoņas ES dalībvalstis, kuras atrodas pie Baltijas jūras (Somija, Zviedrija, Dānija, Vācija, Polija, Igaunija, Latvija, Lietuva), kā arī Krievija. Eiropadome, pieprasot Komisijai izstrādāt stratēģiju, noteica, ka stratēģijas ārējo attiecību aspekti jāsaista ar Ziemeļu dimensijas pamatprogrammu (4). EESK atzinīgi vērtē faktu, ka izstrādāta makroreģiona attīstības stratēģija, kas aptver visas Baltijas jūras reģiona valstis. |
| --- | --- |

2.3.

Baltijas jūras reģiona stratēģiju ierosināts izstrādāt ar domu, ka jāpanāk ciešāka un efektīvāka koordinācija starp Eiropas Komisiju, dalībvalstīm, reģioniem, vietējām pašvaldībām un citām ieinteresētajām pusēm, lai paaugstinātu programmu un politisko pasākumu īstenošanas efektivitāti. Baltijas jūra ir viens no visvairāk pārslogotajiem jūras reģioniem pasaulē, kā to var redzēt šī atzinuma pielikumā iekļautajā kuģošanas kartē. Baltijas jūras reģionā ietilpst astoņas ES dalībvalstis, kuras atrodas pie Baltijas jūras (Somija, Zviedrija, Dānija, Vācija, Polija, Igaunija, Latvija, Lietuva), kā arī Krievija. Eiropadome, pieprasot Komisijai izstrādāt stratēģiju, noteica, ka stratēģijas ārējo attiecību aspekti jāsaista ar Ziemeļu dimensijas pamatprogrammu (4). EESK atzinīgi vērtē faktu, ka izstrādāta makroreģiona attīstības stratēģija, kas aptver visas Baltijas jūras reģiona valstis.

4

| 2.4. | Stratēģijas izstrādi sekmēja līdz šim nepieredzēts process. Komisija uzskata, ka līdzīgu pieeju var izmantot attiecībā uz citiem makroreģioniem, piemēram, uz Donavas reģionu (5), Alpu reģionu un Vidusjūras reģionu, ja Baltijas jūras reģiona stratēģija būs lietderīga un to izdosies veiksmīgi īstenot.






  — | Komisija 2008. gadā rīkoja plašu apspriešanos. Konsultatīvās konferences notika dažādās makroreģiona vietās, un noslēguma pasākums notika 2009. gada februārī Rostokā. Konferences bija veltītas četriem Baltijas jūras reģiona stratēģijas pīlāriem, proti, |
| --- | --- | --- |

2.4.

Stratēģijas izstrādi sekmēja līdz šim nepieredzēts process. Komisija uzskata, ka līdzīgu pieeju var izmantot attiecībā uz citiem makroreģioniem, piemēram, uz Donavas reģionu (5), Alpu reģionu un Vidusjūras reģionu, ja Baltijas jūras reģiona stratēģija būs lietderīga un to izdosies veiksmīgi īstenot.

5

—

Komisija 2008. gadā rīkoja plašu apspriešanos. Konsultatīvās konferences notika dažādās makroreģiona vietās, un noslēguma pasākums notika 2009. gada februārī Rostokā. Konferences bija veltītas četriem Baltijas jūras reģiona stratēģijas pīlāriem, proti,

| — | vides ilgtspējības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

—

vides ilgtspējības nodrošināšanai;

| — | labklājības telpas veidošanai; |
| --- | --- |

—

labklājības telpas veidošanai;

| — | reģiona sasniedzamības un pievilcības palielināšanai; |
| --- | --- |

—

reģiona sasniedzamības un pievilcības palielināšanai;

| — | drošības un stabilitātes telpas veidošanai. |
| --- | --- |

—

drošības un stabilitātes telpas veidošanai.

| 2.5. | Stratēģiju papildina rīcības plāns, kurā minētas 15 prioritāras jomas, kas aptver četrus stratēģijas pīlārus. Katru prioritāro jomu koordinē kāda no Baltijas jūras reģiona dalībvalstīm, un paredzēts, ka valstis stratēģijas īstenošanā sadarbosies ar visām ieinteresētajām pusēm (6). |
| --- | --- |

2.5.

Stratēģiju papildina rīcības plāns, kurā minētas 15 prioritāras jomas, kas aptver četrus stratēģijas pīlārus. Katru prioritāro jomu koordinē kāda no Baltijas jūras reģiona dalībvalstīm, un paredzēts, ka valstis stratēģijas īstenošanā sadarbosies ar visām ieinteresētajām pusēm (6).

6

| 2.6. | Baltijas jūras reģiona stratēģiju un tajā ierosinātos pasākumus iecerēts finansēt no esošajiem finanšu avotiem, proti, no ES struktūrfondiem (55 miljardi euro no 2007. līdz 2013. gadam), Baltijas jūras reģiona valstu līdzekļiem, nevalstiskajām organizācijām, privātajiem līdzekļiem, kā arī no tādu finanšu iestāžu līdzekļiem kā Eiropas Investīciju banka, Ziemeļvalstu Investīciju banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka. |
| --- | --- |

2.6.

Baltijas jūras reģiona stratēģiju un tajā ierosinātos pasākumus iecerēts finansēt no esošajiem finanšu avotiem, proti, no ES struktūrfondiem (55 miljardi euro no 2007. līdz 2013. gadam), Baltijas jūras reģiona valstu līdzekļiem, nevalstiskajām organizācijām, privātajiem līdzekļiem, kā arī no tādu finanšu iestāžu līdzekļiem kā Eiropas Investīciju banka, Ziemeļvalstu Investīciju banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka.

euro

| 2.7. | Līdztekus četriem pīlāriem stratēģijā paredzēti arī horizontāli pasākumi teritoriālās kohēzijas stiprināšanai. Tie ir:






  — | pasākumi pieejamā finansējuma un politikas pielāgošanai Baltijas jūras reģiona stratēģijas prioritātēm un pasākumiem; |
| --- | --- | --- |

2.7.

Līdztekus četriem pīlāriem stratēģijā paredzēti arī horizontāli pasākumi teritoriālās kohēzijas stiprināšanai. Tie ir:

—

pasākumi pieejamā finansējuma un politikas pielāgošanai Baltijas jūras reģiona stratēģijas prioritātēm un pasākumiem;

| — | pasākumi ES direktīvu ieviešanas koordinēšanai un nevajadzīgu birokrātisku šķēršļu novēršanai; |
| --- | --- |

—

pasākumi ES direktīvu ieviešanas koordinēšanai un nevajadzīgu birokrātisku šķēršļu novēršanai;

| — | pasākumi ar mērķi veicināt jūras teritoriālo plānošanu dalībvalstīs kā kopēju pieeju pārrobežu sadarbības jomā; |
| --- | --- |

—

pasākumi ar mērķi veicināt jūras teritoriālo plānošanu dalībvalstīs kā kopēju pieeju pārrobežu sadarbības jomā;

| — | sauszemes teritoriju plānošanas veicināšana Baltijas jūras reģiona dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

sauszemes teritoriju plānošanas veicināšana Baltijas jūras reģiona dalībvalstīs;

| — | veiksmīgu stratēģijā paredzēto izmēģinājuma projektu visaptveroša īstenošana; |
| --- | --- |

—

veiksmīgu stratēģijā paredzēto izmēģinājuma projektu visaptveroša īstenošana;

| — | pētniecības paplašināšana, lai varētu pieņemt zinātniski pamatotus politiskos lēmumus; |
| --- | --- |

—

pētniecības paplašināšana, lai varētu pieņemt zinātniski pamatotus politiskos lēmumus;

| — | pasākumi, lai uzlabotu un koordinētu jūrniecības, kā arī sociālo un ekonomisko datu vākšanu Baltijas jūras makroreģionā; |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai uzlabotu un koordinētu jūrniecības, kā arī sociālo un ekonomisko datu vākšanu Baltijas jūras makroreģionā;

| — | reģionālās identitātes veidošana. |
| --- | --- |

—

reģionālās identitātes veidošana.

3.   Piezīmes par Baltijas jūras stratēģiju.

Piezīmes par Baltijas jūras stratēģiju.

3.1.   EESK atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas pieeju Baltijas jūras reģiona stratēģijas izstrādei un jo īpaši makroreģionā rīkoto visaptverošo apspriešanos ar ieinteresētajām pusēm. Stratēģija ir novatoriska, jo tās īstenošanai izveidota starptautiska pārvaldības struktūra un tādēļ tā ir tālejošāka nekā ES līdz šim īstenotā reģionālā politika. Šī jaunā pārvaldības struktūra ir veidojums, ko varētu ierindot starp nacionālu valsti un pārvalstisku kopienu.

3.2.   Stratēģijas četri pīlāri un turpmākais rīcības plāns liecina ne tikai par nopietniem centieniem radīt labāk koordinētu attīstības programmu tādam daudzveidīgam reģionam kā Baltijas jūras reģions, bet arī veicināt teritoriālo kohēziju.

3.3.   Komisija norāda, ka Baltijas jūras reģiona stratēģija ir “darbs, kas turpinās”. Atsevišķu Baltijas jūras reģiona aspektu noteikšana būtu neprecīza, jo ģeogrāfiskā dimensija mainās atkarībā no risināmā jautājuma. Piemēram, ģeogrāfiskais apgabals, kur tiek risināti vides jautājumi, atšķiras no ģeogrāfiskā apgabala, kur jārisina ekonomiskie vai transporta jautājumi. Izstrādājot Baltijas jūras reģiona stratēģiju, lietoja šādu metodi: vispirms apzināja problēmas un risināmos jautājumus, kas pēc tam ļāva precizēt makroreģiona ģeogrāfisko dimensiju. EESK uzskata, ka vairāk uzmanības jāvelta stratēģijas efektīvai pārvaldībai, jo Baltijas jūras reģionā risināmas ļoti sarežģītas problēmas.

3.4.   EESK atzīst, ka apspriešanās procesā stratēģijai nodrošināts liels politisks atbalsts. Baltijas jūras arodbiedrību tīklam (BASTUN), kas apvieno arodbiedrību biedrus visās Baltijas reģiona dalībvalstīs un arī Krievijā, bija liela nozīme konsultāciju procesā, kas būtiski ietekmējis Baltijas jūras reģiona stratēģiju. Sākotnējā dinamika ir jāsaglabā stratēģijas īstenošanas posmā. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē apņemšanos reizi divos gados izvērtēt stratēģiju Eiropadomes līmenī, kad ES prezidējošās valstis būs Polija (2011. gadā), Latvija (2013. gadā) un Lietuva (2015.gadā).

BASTUN

3.5.   Ikgadējie ziņojumi par panākumiem stratēģijas īstenošanā un divreiz gadā veicamais pārskats arī ir svarīgi mehānismi, lai panāktu, ka ieinteresēto pušu apņēmība nemazinās. Konsultācijās ar Komisiju kļuva skaidrs, ka Baltijas jūras reģiona stratēģijas īstenošana oficiāli sākas 19. jūnijā, taču būtībā darbs pie tās izstrādes turpinās. EESK atbalsta šādu pieeju un ar gandarījumu atzīmē, ka 2009. gada septembrī un oktobrī Zviedrijas prezidentūras laikā notiks visaugstākā līmeņa konference un ministru sanāksme par minēto stratēģiju. Ņemot vērā, cik liela uzmanība stratēģijas sagatavošanā tika veltīta konsultācijām ar ieinteresētajām pusēm, būtiska nozīme būs EESK aktīvai līdzdalībai stratēģijas izstrādē, īstenošanā un popularizēšanā.

3.6.   Apspriežoties izdevās panākt vienprātību par stratēģijas īstenošanu, taču nav vienprātības jautājumā par to, vai pašreizējā iestāžu struktūra ir piemērota tās īstenošanai. Šo un citus ar minēto tematu saistītos jautājumus noteikti turpmāk apspriedīs ieinteresēto pušu un Komisijas sarunās (7).

7

| 3.6.1. | Tikmēr stratēģijā tomēr būtu jāizmanto Eiropas esošo iniciatīvu sniegtās iespējas, piemērām, kopīgā pētniecības programma, kuru EESK stingri atbalsta. Minētā iniciatīva papildinās Baltijas jūras stratēģijā iekļauto Komisijas ieteikumu, proti, pilnībā izmantot Baltijas jūras reģiona potenciālu pētniecības un jauninājumu jomā, lai minēto reģionu padarītu par pārtikušu vietu. |
| --- | --- |

3.6.1.

Tikmēr stratēģijā tomēr būtu jāizmanto Eiropas esošo iniciatīvu sniegtās iespējas, piemērām, kopīgā pētniecības programma, kuru EESK stingri atbalsta. Minētā iniciatīva papildinās Baltijas jūras stratēģijā iekļauto Komisijas ieteikumu, proti, pilnībā izmantot Baltijas jūras reģiona potenciālu pētniecības un jauninājumu jomā, lai minēto reģionu padarītu par pārtikušu vietu.

3.7.   Saistībā ar stratēģijas finansēšanu EESK vēlas uzsvērt, ka tā atbalsta efektīvāku dažādo ES finansēšanas avotu izmantošanu. Procedūru varētu padarīt pārredzamāku, katrai stratēģijas prioritārajai jomai izveidojot īpašu budžetu un nodrošinot tā atklātību. Ja nebūs iespējams novirzīt atbilstošus finanšu līdzekļus Baltijas jūras reģiona stratēģijas iniciatīvām, rodas risks, ka visa stratēģija kļūs neskaidra, pārāk plaša un ieinteresētās puses dalībvalstīs zaudēs interesi par tās īstenošanu. Tāpēc EESK vēlreiz uzsver — lai Baltijas jūras stratēģiju efektīvi īstenotu, jāizveido īpaši tai paredzēts budžets, lai izvairītos no riska, ka stratēģija pārvēršas vienīgi par politisku paziņojumu, nesasniedzot tajā izvirzītos mērķus (8).

8

3.8.   Skaidri redzams, ka rīcības plāna īstenošana būs problemātiska. Tajā ierosināts īstenot daudzus augsta līmeņa pasākumus, tādējādi cenšoties nodrošināt ieinteresēto pušu pastāvīgu iesaistīšanos. Šāda pieeja liecina par vēlmi izpatikt visiem. Viens no stratēģijas trūkumiem ir arī tās sarežģītība.

3.9.   Komisija mēģina vienkāršot stratēģijas īstenošanu, nosakot katras dalībvalsts atbildību par vienu vai vairākiem prioritāriem pasākumiem. Teorētiski tā ir pareiza pieeja, kas praksē var būt ļoti grūti īstenojama. Katrai dalībvalstij būs jākoordinē pasākumi makroreģionā un vairākos ģenerāldirektorātos. Visa stratēģija skar 21 ģenerāldirektorāta kompetences jomas. Līdzšinējā pieredze starpvaldību sadarbības jomā ir dažāda. Lai īstenotu Leipcigas hartu par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām, izraudzīta līdzīga pieeja, taču tā ir radījusi zināmu vilšanos, un lieli panākumi līdz šim nav gūti (9). Baltijas jūtas reģiona stratēģija ir pat vēl sarežģītāka nekā Leipcigas harta, un stratēģijas pārvaldība var izrādīties pārāk smagnēja.

9

4.   EESK ieguldījums Baltijas jūras reģiona stratēģijas īstenošanā.

EESK ieguldījums Baltijas jūras reģiona stratēģijas īstenošanā.

| 4.1. | EESK jau ierosinājusi izveidot Baltijas jūras reģiona pilsoniskās sabiedrības forumu un norādījusi, ka tā varētu sagatavot šāda foruma izveidi (10). Minētajam forumam jānotiek vienlaikus ar stratēģijas īstenošanu, un tam jāsekmē stratēģijas pārskatīšana, kas tiks veikta divas reizes gadā. Pirms stratēģijas izstrādes rīkoto konsultāciju konferenču panākumi vēlreiz pierāda, ka pastāvīgi jārīko publiskas debates un jāpalielina izpratne par stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

4.1.

EESK jau ierosinājusi izveidot Baltijas jūras reģiona pilsoniskās sabiedrības forumu un norādījusi, ka tā varētu sagatavot šāda foruma izveidi (10). Minētajam forumam jānotiek vienlaikus ar stratēģijas īstenošanu, un tam jāsekmē stratēģijas pārskatīšana, kas tiks veikta divas reizes gadā. Pirms stratēģijas izstrādes rīkoto konsultāciju konferenču panākumi vēlreiz pierāda, ka pastāvīgi jārīko publiskas debates un jāpalielina izpratne par stratēģijas īstenošanu.

10

| 4.2. | EESK un Baltijas jūras reģiona dalībvalstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm ir būtiska nozīme, lai radītu partnerības un sadarbības atmosfēru stratēģijas īstenošanas laikā. Lai veicinātu iestāžu veidošanu un pilsoniskās sabiedrības struktūru līdzdalību jo īpaši jaunajās dalībvalstīs un kaimiņvalstīs, piemēram, Krievijā, būtu lietderīgi attīstīt pārrobežu attiecības un sadarbību starp radniecīgām organizācijām, piemēram, arodbiedrībām, patērētāju organizācijām un sabiedriskā un brīvprātīgā sektora organizācijām. Tieši EESK locekļiem no astoņām Baltijas jūras reģiona dalībvalstīm jākļūst par emisāriem, sarunu partneriem un ziņotājiem, lai Komitejas rīcībā arī turpmāk būtu informācija par stratēģijas īstenošanas gaitu, veiksmīgiem risinājumiem un problēmām un tā varētu atbalstīt stratēģijas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

4.2.

EESK un Baltijas jūras reģiona dalībvalstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm ir būtiska nozīme, lai radītu partnerības un sadarbības atmosfēru stratēģijas īstenošanas laikā. Lai veicinātu iestāžu veidošanu un pilsoniskās sabiedrības struktūru līdzdalību jo īpaši jaunajās dalībvalstīs un kaimiņvalstīs, piemēram, Krievijā, būtu lietderīgi attīstīt pārrobežu attiecības un sadarbību starp radniecīgām organizācijām, piemēram, arodbiedrībām, patērētāju organizācijām un sabiedriskā un brīvprātīgā sektora organizācijām. Tieši EESK locekļiem no astoņām Baltijas jūras reģiona dalībvalstīm jākļūst par emisāriem, sarunu partneriem un ziņotājiem, lai Komitejas rīcībā arī turpmāk būtu informācija par stratēģijas īstenošanas gaitu, veiksmīgiem risinājumiem un problēmām un tā varētu atbalstīt stratēģijas mērķu sasniegšanu.

| 4.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Baltijas jūras reģiona stratēģija liecina par īpašiem centieniem attīstīt integrētu pieeju makroreģionālai sadarbībai. Atbalstu šādai pieejai līdz šim paudusi gan Komiteja, gan arī Eiropas Parlaments. |
| --- | --- |

4.3.

EESK atzinīgi vērtē to, ka Baltijas jūras reģiona stratēģija liecina par īpašiem centieniem attīstīt integrētu pieeju makroreģionālai sadarbībai. Atbalstu šādai pieejai līdz šim paudusi gan Komiteja, gan arī Eiropas Parlaments.

| 4.4. | EESK atbalsta visaptverošo pieeju stratēģijas īstenošanai, jo paredzēts, ka dalībvalstis būs atbildīgas par stratēģijas un ar to saistīto nozīmīgo projektu īstenošanas koordināciju 15 prioritārajās jomās. |
| --- | --- |

4.4.

EESK atbalsta visaptverošo pieeju stratēģijas īstenošanai, jo paredzēts, ka dalībvalstis būs atbildīgas par stratēģijas un ar to saistīto nozīmīgo projektu īstenošanas koordināciju 15 prioritārajās jomās.

| 4.5. | Varētu teikt, ka Baltijas jūras reģiona stratēģija ir nopietns pārbaudījums Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai. Neraugoties uz šajā atzinumā iepriekš minētajām pārvaldības problēmām, Komiteja apzinās, ka tai aktīvi jāiesaistās stratēģijas īstenošanas procesā. Tas ir izaicinājums tieši EESK locekļiem no 8 Baltijas jūras reģiona dalībvalstīm, kuras ir iesaistītas minētajā stratēģijā. Viņiem ir jāuzņemas iniciatīva un stratēģijas īstenošanas gaitā jāpārstāv organizētā pilsoniskā sabiedrība, piedaloties pilsoniskās sabiedrības forumā. Tā kā stratēģija tiks īstenota vairāku turpmāko gadu laikā, noteikti lietderīgi būtu Komitejā izveidot ad hoc Baltijas jūras reģiona novērošanas centru vai izpētes grupu, lai visa EESK var efektīvi piedalīties projektā, kas neapšaubāmi kļūs par makroreģionālās sadarbības paraugu visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.5.

Varētu teikt, ka Baltijas jūras reģiona stratēģija ir nopietns pārbaudījums Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai. Neraugoties uz šajā atzinumā iepriekš minētajām pārvaldības problēmām, Komiteja apzinās, ka tai aktīvi jāiesaistās stratēģijas īstenošanas procesā. Tas ir izaicinājums tieši EESK locekļiem no 8 Baltijas jūras reģiona dalībvalstīm, kuras ir iesaistītas minētajā stratēģijā. Viņiem ir jāuzņemas iniciatīva un stratēģijas īstenošanas gaitā jāpārstāv organizētā pilsoniskā sabiedrība, piedaloties pilsoniskās sabiedrības forumā. Tā kā stratēģija tiks īstenota vairāku turpmāko gadu laikā, noteikti lietderīgi būtu Komitejā izveidot ad hoc Baltijas jūras reģiona novērošanas centru vai izpētes grupu, lai visa EESK var efektīvi piedalīties projektā, kas neapšaubāmi kļūs par makroreģionālās sadarbības paraugu visā Eiropas Savienībā.

ad hoc

Briselē, 2009. gada 30. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  http://www.visegradgroup.eu

1

(2)  http://ec.europa.eu/external_relations/euromed/index_en.htm

2

(3)  Atzinums CESE 888/2009 pieņemts 2009. gada 13. maijā (vēl nav publicēts OV).

3

CESE 888/2009

(4)  Ziemeļu dimensija ir instruments, ar kura palīdzību ES, Krievija, Norvēģija un Islande var īstenot politiku noteiktās sadarbības jomās Ziemeļeiropā.

4

(5)  Šādu viedokli paudusi komisāre Hübner kdze dokumentā “Towards a Strategy for the Danube Region” (http://ec.europa.eu/commission_barroso/hubner/speeches/pdf/2009/07052009_ulm.pdf).

5

Hübner

Towards a Strategy for the Danube Region

(6)  Baltijas jūras reģiona stratēģija un rīcības plāns ir atrodami :tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/documents_en.htm

6

(7)  Lietderīgai vispārējai diskusijai par minētajiem institucionālajiem un pārvaldības jautājumiem skatīt: C. Schymik un P Krumrey, “EU Strategy for the Baltic Sea Region: Core Europe in the Northern Periphery?”, darba dokuments FG1 2009, SWP Berlin.

7

C. Schymik

P Krumrey, “EU Strategy for the Baltic Sea Region: Core Europe in the Northern Periphery?”,

, SWP Berlin.

(8)  Skatīt EESK atzinumu par tematu “Baltijas jūras reģions: organizētas pilsoniskās sabiedrības loma reģionālās sadarbības uzlabošanā un reģionālās stratēģijas noteikšanā”, 2.6. un 2.7. punkts. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībai piešķirti ievērojami līdzekļi, kas paredzēti vienīgi minētajai partnerībai. Atzinums pieņemts 2009. gada 13. maijā (vēl nav publicēts OV).

8

(9)  Harta tika parakstīta 2007. gada 24. maijā Vācijas prezidentūras laikā neformālajā ES ministru sanāksmē par pilsētattīstību un teritoriālo kohēziju. Šajā starpvaldību hartā ir divi galvenie ieteikumi, proti, plašāk izmantot integrēto pilsētu attīstības politiku un veltīt lielāku uzmanību mazāk labvēlīgajiem pilsētu rajoniem.

9

(10)  Skatīt EESK atzinumu par tematu “Baltijas jūras reģions: organizētas pilsoniskās sabiedrības loma reģionālās sadarbības uzlabošanā un reģionālās stratēģijas noteikšanā”, 3.4. punkts. Atzinums pieņemts 2009. gada 13. maijā (vēl nav publicēts OV).

10

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/10

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā padarīt ilgtspējīgu, ilglaicīgu un attiecināmu uz dažādām jomām ES stratēģiju par alkohola radīto kaitējumu” (izpētes atzinums)

2009/C 318/03

Ziņotāja: Van TURNHOUT kdze

Eiropas lietu ministre Eiropas Savienības nākamās prezidējošās valsts Zviedrijas valdībā 2008. gada 18. decembra vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Kā padarīt ilgtspējīgu, ilglaicīgu un uz dažādām nozarēm attiecināmu ES stratēģiju par alkohola radīto kaitējumu.”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 1. septembrī. Ziņotāja — Van TURNHOUT kdze.

Van TURNHOUT

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (30. septembra sēdē), ar 128 balsīm par, 5 pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1. | Šajā izpētes atzinumā, ko Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai (EESK) lūdza izstrādāt prezidējošā valsts Zviedrija, galvenā uzmanība pievērsta tam, kā padarīt ilgtspējīgu, ilglaicīgu un uz dažādām nozarēm attiecināmu ES stratēģiju par alkohola radīto kaitējumu (1). ES prezidējošās valsts Zviedrijas mērķis ir atbalstīt ES horizontālās stratēģijas alkohola jomā ieviešanu un ilgtermiņa preventīvo pasākumu izstrādāšanu gan ES, gan valstu līmenī. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā izpētes atzinumā, ko Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai (EESK) lūdza izstrādāt prezidējošā valsts Zviedrija, galvenā uzmanība pievērsta tam, kā padarīt ilgtspējīgu, ilglaicīgu un uz dažādām nozarēm attiecināmu ES stratēģiju par alkohola radīto kaitējumu (1). ES prezidējošās valsts Zviedrijas mērķis ir atbalstīt ES horizontālās stratēģijas alkohola jomā ieviešanu un ilgtermiņa preventīvo pasākumu izstrādāšanu gan ES, gan valstu līmenī.

1

| 1.2. | Šis atzinums izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējo EESK atzinumu par alkohola radīto kaitējumu, kurā tika aplūkoti pieci ļoti svarīgi jautājumi: bērnu aizsardzība, alkohola reibumā izraisīto satiksmes nelaimes gadījumu skaita mazināšana, alkohola radītā kaitējuma novēršana pieaugušo vidū un tā negatīvās ietekmes mazināšana darba vietā, informēšana, izglītošana, izpratnes padziļināšana un vienota zinātnisko datu bāze (2). |
| --- | --- |

1.2.

Šis atzinums izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējo EESK atzinumu par alkohola radīto kaitējumu, kurā tika aplūkoti pieci ļoti svarīgi jautājumi: bērnu aizsardzība, alkohola reibumā izraisīto satiksmes nelaimes gadījumu skaita mazināšana, alkohola radītā kaitējuma novēršana pieaugušo vidū un tā negatīvās ietekmes mazināšana darba vietā, informēšana, izglītošana, izpratnes padziļināšana un vienota zinātnisko datu bāze (2).

2

| 1.3. | Atzinumā ir uzsvērtas šādas četras prezidentūras prioritātes:






  — | reklāmas un tirdzniecības ietekme uz jauniešiem, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Atzinumā ir uzsvērtas šādas četras prezidentūras prioritātes:

—

reklāmas un tirdzniecības ietekme uz jauniešiem,

| — | cenas ietekme uz kaitējuma apjomu, |
| --- | --- |

—

cenas ietekme uz kaitējuma apjomu,

| — | īpaša uzmanība bērniem: jo sevišķi alkohola izraisīta plaša spektra fetopātija un bērni ģimenēs, kā arī |
| --- | --- |

—

īpaša uzmanība bērniem: jo sevišķi alkohola izraisīta plaša spektra fetopātija un bērni ģimenēs, kā arī

| — | alkohola kaitīga patēriņa ietekme uz veselības saglabāšanu vecumdienās un iespēju godam sagaidīt vecumu. |
| --- | --- |

—

alkohola kaitīga patēriņa ietekme uz veselības saglabāšanu vecumdienās un iespēju godam sagaidīt vecumu.

Lai pieeja būtu visaptveroša, vienlaikus jāanalizē visi abos atzinumos minētie temati un citi būtiski jautājumi.

| 1.4. | Dzeršanas paradumi valstīs ir ļoti atšķirīgi, taču vairums patērētāju gandrīz vienmēr lieto alkoholu saprātīgi (skatīt 3.2. punktu) (3). EESK tomēr pauž bažas, jo saskaņā ar aplēsēm 15 % ES pieaugušo iedzīvotāju regulāri patērē alkoholu kaitīgā daudzumā un bērni ir visvairāk pakļauti alkohola radītajam kaitējumam. Jāplāno tādi politiskie pasākumi, kas vērsti tieši uz tiem cilvēkiem, kas alkoholu patērē kaitīgā daudzumā. |
| --- | --- |

1.4.

Dzeršanas paradumi valstīs ir ļoti atšķirīgi, taču vairums patērētāju gandrīz vienmēr lieto alkoholu saprātīgi (skatīt 3.2. punktu) (3). EESK tomēr pauž bažas, jo saskaņā ar aplēsēm 15 % ES pieaugušo iedzīvotāju regulāri patērē alkoholu kaitīgā daudzumā un bērni ir visvairāk pakļauti alkohola radītajam kaitējumam. Jāplāno tādi politiskie pasākumi, kas vērsti tieši uz tiem cilvēkiem, kas alkoholu patērē kaitīgā daudzumā.

3

| 1.5. | Alkohola tirdzniecība ir viens no faktoriem, kas palielina iespēju, ka bērni un pusaudži sāks lietot alkoholu un patērēs to vēl lielākā daudzumā, ja jau ir sākuši alkoholu lietot. Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK rosina mazināt alkoholisko dzērienu tirdzniecības kaitīgo ietekmi uz bērniem. |
| --- | --- |

1.5.

Alkohola tirdzniecība ir viens no faktoriem, kas palielina iespēju, ka bērni un pusaudži sāks lietot alkoholu un patērēs to vēl lielākā daudzumā, ja jau ir sākuši alkoholu lietot. Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK rosina mazināt alkoholisko dzērienu tirdzniecības kaitīgo ietekmi uz bērniem.

| 1.6. | Alkohola cenu politika, kas ir atbilstoši izstrādāta, var būt efektīvs līdzeklis alkohola radītā kaitējuma mazināšanai, jo īpaši personu ar zemiem ienākumiem un jauniešu vidū. EESK uzskata, ka jāpieņem noteikumi, kas regulē alkohola pieejamību, izplatīšanu un reklāmu; pašregulējums minētajā jomā nav pietiekams. |
| --- | --- |

1.6.

Alkohola cenu politika, kas ir atbilstoši izstrādāta, var būt efektīvs līdzeklis alkohola radītā kaitējuma mazināšanai, jo īpaši personu ar zemiem ienākumiem un jauniešu vidū. EESK uzskata, ka jāpieņem noteikumi, kas regulē alkohola pieejamību, izplatīšanu un reklāmu; pašregulējums minētajā jomā nav pietiekams.

| 1.7. | Lai veidotu izpratni par alkohola izraisītu plaša spektra fetopātiju (AFS), EESK atbalsta izpratnes veidošanas kampaņas valstu un ES līmenī. |
| --- | --- |

1.7.

Lai veidotu izpratni par alkohola izraisītu plaša spektra fetopātiju (AFS), EESK atbalsta izpratnes veidošanas kampaņas valstu un ES līmenī.

| 1.8. | EESK uzskata, ka ES līmenī ir vajadzīga plašāka informācija par alkohola kaitīga patēriņa ietekmi, lai vecumā nezustu veselība un cilvēki godam sagaidītu vecumu. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka ES līmenī ir vajadzīga plašāka informācija par alkohola kaitīga patēriņa ietekmi, lai vecumā nezustu veselība un cilvēki godam sagaidītu vecumu.

| 1.9. | EESK uzskata, ka alkohola politikai ir jābūt visaptverošai, paredzot dažādus pasākumus, kas noteikti var mazināt negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzskata, ka alkohola politikai ir jābūt visaptverošai, paredzot dažādus pasākumus, kas noteikti var mazināt negatīvo ietekmi.

2.   Vispārīga informācija.

Vispārīga informācija.

| 2.1. | Saskaņā ar Līguma 152. panta 1. punktu (4), kurā noteikts, ka Kopienas pasākumiem jāpapildina valstu politikas, Eiropas Savienība ir pilnvarota risināt un tai jārisina sabiedrības veselības problēmas, kas saistītas ar kaitīgu un bīstamu alkohola patēriņu. |
| --- | --- |

2.1.

Saskaņā ar Līguma 152. panta 1. punktu (4), kurā noteikts, ka Kopienas pasākumiem jāpapildina valstu politikas, Eiropas Savienība ir pilnvarota risināt un tai jārisina sabiedrības veselības problēmas, kas saistītas ar kaitīgu un bīstamu alkohola patēriņu.

4

| 2.2. | Padomes 2001. gada ieteikumā saistībā ar alkohola lietošanu jauniešu vidū (5) Komisija rosināta analizēt un novērtēt attīstības tendences un īstenotos pasākumus, kā arī ziņot par turpmākas rīcības nepieciešamību. |
| --- | --- |

2.2.

Padomes 2001. gada ieteikumā saistībā ar alkohola lietošanu jauniešu vidū (5) Komisija rosināta analizēt un novērtēt attīstības tendences un īstenotos pasākumus, kā arī ziņot par turpmākas rīcības nepieciešamību.

5

| 2.3. | Lai papildinātu valstīs īstenotos pasākumus, Padome 2001. gada jūnija un 2004. gada jūnija secinājumos rosināja Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par visaptverošu Kopienas stratēģiju alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (6). |
| --- | --- |

2.3.

Lai papildinātu valstīs īstenotos pasākumus, Padome 2001. gada jūnija un 2004. gada jūnija secinājumos rosināja Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par visaptverošu Kopienas stratēģiju alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (6).

6

| 2.4. | Komisija 2006. gada pieņēma paziņojumu par tematu “ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai” (7). Minētajā dokumentā apzināti un salīdzināti Komisijas un dalībvalstu īstenotie pasākumi un paskaidrots, kā Komisija var turpmāk atbalstīt un papildināt valstu veselības aizsardzības politiku. EESK uzskata, ka paziņojums ne tuvu nav visaptveroša stratēģija (8), jo tajā nav sniegta vispārēja un pārredzama visu nozīmīgo politikas jomu analīze un nav minētas problēmas, ar kurām ES tirgus noteikumu dēļ dalībvalstis ir saskārušās, īstenojot efektīvu sabiedrības veselības politiku, lai ierobežotu alkohola patēriņu (9). Minētajā stratēģijā arī nav atzīts, ka alkoholam piemīt psihotropās īpašības un toksiskums tā pārmērīgas lietošanas gadījumā, kā arī tas, ka dažiem cilvēkiem alkohols izraisa atkarību. |
| --- | --- |

2.4.

Komisija 2006. gada pieņēma paziņojumu par tematu “ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai” (7). Minētajā dokumentā apzināti un salīdzināti Komisijas un dalībvalstu īstenotie pasākumi un paskaidrots, kā Komisija var turpmāk atbalstīt un papildināt valstu veselības aizsardzības politiku. EESK uzskata, ka paziņojums ne tuvu nav visaptveroša stratēģija (8), jo tajā nav sniegta vispārēja un pārredzama visu nozīmīgo politikas jomu analīze un nav minētas problēmas, ar kurām ES tirgus noteikumu dēļ dalībvalstis ir saskārušās, īstenojot efektīvu sabiedrības veselības politiku, lai ierobežotu alkohola patēriņu (9). Minētajā stratēģijā arī nav atzīts, ka alkoholam piemīt psihotropās īpašības un toksiskums tā pārmērīgas lietošanas gadījumā, kā arī tas, ka dažiem cilvēkiem alkohols izraisa atkarību.

7

8

9

| 2.5. | Eiropas Kopienu Tiesa atkārtoti ir apstiprinājusi, ka alkohola radītā kaitējuma mazināšana ir svarīgs un pamatots sabiedrības veselības aizsardzības mērķis, veicot tādus pasākumus, kas atzīti par piemērotiem un atbilst subsidiaritātes principam (10). |
| --- | --- |

2.5.

Eiropas Kopienu Tiesa atkārtoti ir apstiprinājusi, ka alkohola radītā kaitējuma mazināšana ir svarīgs un pamatots sabiedrības veselības aizsardzības mērķis, veicot tādus pasākumus, kas atzīti par piemērotiem un atbilst subsidiaritātes principam (10).

10

| 2.6. | EESK atzinīgi vērtē visu Eiropas foruma “Alkohols un veselība” dalībnieku paveikto kopš tā izveidošanas 2007. gadā. EESK atzinīgi vērtē līdzīgas attīstības tendences vietējā līmenī. |
| --- | --- |

2.6.

EESK atzinīgi vērtē visu Eiropas foruma “Alkohols un veselība” dalībnieku paveikto kopš tā izveidošanas 2007. gadā. EESK atzinīgi vērtē līdzīgas attīstības tendences vietējā līmenī.

3.   Pārskats par kaitīgo ietekmi.

Pārskats par kaitīgo ietekmi.

| 3.1. | Eiropas Savienība ir pasaules reģions, kur alkoholu patērē visvairāk — 11 litru tīra spirta gadā uz vienu iedzīvotāju (11). No 20. gadsimta septiņdesmito gadu vidus līdz deviņdesmito gadu vidum kopējais patēriņš samazinājās, pēc tam tas ir bijis relatīvi stabils; gan alkohola patēriņš, gan tā radītais kaitējums un tā veidi dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi (12), tomēr kaitīgas alkohola lietošanas līmenis vēl aizvien ir augsts (13). |
| --- | --- |

3.1.

Eiropas Savienība ir pasaules reģions, kur alkoholu patērē visvairāk — 11 litru tīra spirta gadā uz vienu iedzīvotāju (11). No 20. gadsimta septiņdesmito gadu vidus līdz deviņdesmito gadu vidum kopējais patēriņš samazinājās, pēc tam tas ir bijis relatīvi stabils; gan alkohola patēriņš, gan tā radītais kaitējums un tā veidi dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi (12), tomēr kaitīgas alkohola lietošanas līmenis vēl aizvien ir augsts (13).

11

12

13

| 3.2. | Lielākā daļa patērētāju gandrīz vienmēr alkoholu lieto saprātīgi. EESK tomēr pauž bažas par to, ka 55 miljoni ES pieaugušo iedzīvotāju (15 % pieaugušo iedzīvotāju) regulāri lieto alkoholu kaitīgā daudzumā (14). Tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā ik gadu alkohola kaitīgs patēriņš ir cēlonis aptuveni 195 000 nāves gadījumu (negadījumi, aknu slimības, vēzis u.c.). Alkohola kaitīgs patēriņš ir trešais izplatītākais pāragras nāves un saslimstības cēlonis ES (15). |
| --- | --- |

3.2.

Lielākā daļa patērētāju gandrīz vienmēr alkoholu lieto saprātīgi. EESK tomēr pauž bažas par to, ka 55 miljoni ES pieaugušo iedzīvotāju (15 % pieaugušo iedzīvotāju) regulāri lieto alkoholu kaitīgā daudzumā (14). Tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā ik gadu alkohola kaitīgs patēriņš ir cēlonis aptuveni 195 000 nāves gadījumu (negadījumi, aknu slimības, vēzis u.c.). Alkohola kaitīgs patēriņš ir trešais izplatītākais pāragras nāves un saslimstības cēlonis ES (15).

14

15

| 3.3. | EESK uzskata, ka alkohola kaitīgs patēriņš iedzīvotāju vidū nav problēma, kas rodas izolētā vidē, bet tai var būt dažādi cēloņi, ieskaitot nabadzību, sociālo atstumtību, situāciju ģimenē un darba radīto stresu. |
| --- | --- |

3.3.

EESK uzskata, ka alkohola kaitīgs patēriņš iedzīvotāju vidū nav problēma, kas rodas izolētā vidē, bet tai var būt dažādi cēloņi, ieskaitot nabadzību, sociālo atstumtību, situāciju ģimenē un darba radīto stresu.

| 3.4. | Eiropā vērojamas ne tikai kultūras atšķirības, kas saistītas ar alkohola patēriņu, bet arī atšķirības, kas saistītas ar kaitīgu un bīstamu alkohola patēriņu, tai skaitā bērnu un pusaudžu vidū (16). EESK rosina Komisiju un dalībvalstis, veidojot politiku, ņemt vērā šīs valstu un reģionu īpatnības. |
| --- | --- |

3.4.

Eiropā vērojamas ne tikai kultūras atšķirības, kas saistītas ar alkohola patēriņu, bet arī atšķirības, kas saistītas ar kaitīgu un bīstamu alkohola patēriņu, tai skaitā bērnu un pusaudžu vidū (16). EESK rosina Komisiju un dalībvalstis, veidojot politiku, ņemt vērā šīs valstu un reģionu īpatnības.

16

| 3.5. | Bērni ir īpaši neaizsargāti pret alkohola radīto kaitējumu. Aplēses liecina, ka ES alkohola kaitīgo ietekmi ģimenēs izjūt 5 līdz 9 miljoni bērnu. Alkohols ir galvenais cēlonis 16 % gadījumu, kad ir bijusi vardarbība un nevērība pret bērnu, un katru gadu aptuveni 60 000 priekšlaicīgu dzemdību gadījumu ir saistīti ar alkohola lietošanu (17). |
| --- | --- |

3.5.

Bērni ir īpaši neaizsargāti pret alkohola radīto kaitējumu. Aplēses liecina, ka ES alkohola kaitīgo ietekmi ģimenēs izjūt 5 līdz 9 miljoni bērnu. Alkohols ir galvenais cēlonis 16 % gadījumu, kad ir bijusi vardarbība un nevērība pret bērnu, un katru gadu aptuveni 60 000 priekšlaicīgu dzemdību gadījumu ir saistīti ar alkohola lietošanu (17).

17

| 3.6. | Alkohols var radīt kaitējumu ne tikai cilvēkam, kas to lieto kaitīgā daudzumā, bet arī trešām personām. Alkohola izraisīts kaitējums jānovērš arī darba vietās, ieviešot veselības aizsardzības un drošības noteikumus, kas galvenokārt ir darba devēju kompetencē. Īstenojot pasākumus, kas vērsti pret alkohola lietošanu darba vietā, varētu samazināt ar alkohola lietošanu saistītu negadījumu un darba kavējumu skaitu un palielināt strādājošo darba spējas. EESK aicina darba devējus, arodbiedrības, vietējās pašvaldības un citas attiecīgās iestādes cieši sadarboties un īstenot kopīgus pasākumus, lai darba vietās mazinātu alkohola izraisītu kaitējumu. |
| --- | --- |

3.6.

Alkohols var radīt kaitējumu ne tikai cilvēkam, kas to lieto kaitīgā daudzumā, bet arī trešām personām. Alkohola izraisīts kaitējums jānovērš arī darba vietās, ieviešot veselības aizsardzības un drošības noteikumus, kas galvenokārt ir darba devēju kompetencē. Īstenojot pasākumus, kas vērsti pret alkohola lietošanu darba vietā, varētu samazināt ar alkohola lietošanu saistītu negadījumu un darba kavējumu skaitu un palielināt strādājošo darba spējas. EESK aicina darba devējus, arodbiedrības, vietējās pašvaldības un citas attiecīgās iestādes cieši sadarboties un īstenot kopīgus pasākumus, lai darba vietās mazinātu alkohola izraisītu kaitējumu.

| 3.7. | Eiropas Savienībā alkohols ir nozīmīga prece, kas palielina nodarbinātību un ieņēmumus no nodokļiem, kā arī uzlabo tirdzniecības bilanci. Taču kaitīgs alkohola patēriņš skar arī tautsaimniecību, jo pieaug veselības aprūpes un sociālās izmaksas un samazinās ražīgums. Ar alkohola lietošanu saistītais kaitējums ES tautsaimniecībai 2003. gadā tiek lēsts 125 miljardu euro apmērā, kas līdzinās 1,3 % no IKP (18). |
| --- | --- |

3.7.

Eiropas Savienībā alkohols ir nozīmīga prece, kas palielina nodarbinātību un ieņēmumus no nodokļiem, kā arī uzlabo tirdzniecības bilanci. Taču kaitīgs alkohola patēriņš skar arī tautsaimniecību, jo pieaug veselības aprūpes un sociālās izmaksas un samazinās ražīgums. Ar alkohola lietošanu saistītais kaitējums ES tautsaimniecībai 2003. gadā tiek lēsts 125 miljardu euro apmērā, kas līdzinās 1,3 % no IKP (18).

euro

18

4.   Reklāmas un pārdošanas ietekme uz jauniešiem.

Reklāmas un pārdošanas ietekme uz jauniešiem.

| 4.1. | EESK rosina Komisiju ņemt vērā PVO Eiropas hartu par alkoholu (19), ko visas ES dalībvalstis pieņēma 1995. gadā, un jo īpaši ētisko principu, ka visiem bērniem un jauniešiem ir tiesības augt tādā vidē, kas ir pasargāta no alkohola lietošanas negatīvajām sekām un, ciktāl iespējams, alkoholisko dzērienu reklāmas. |
| --- | --- |

4.1.

EESK rosina Komisiju ņemt vērā PVO Eiropas hartu par alkoholu (19), ko visas ES dalībvalstis pieņēma 1995. gadā, un jo īpaši ētisko principu, ka visiem bērniem un jauniešiem ir tiesības augt tādā vidē, kas ir pasargāta no alkohola lietošanas negatīvajām sekām un, ciktāl iespējams, alkoholisko dzērienu reklāmas.

19

| 4.2. | ES Padomes ieteikumā dalībvalstis rosinātas izveidot efektīvus mehānismus reklāmas, tirdzniecības un izplatīšanas jomā un nodrošināt, ka alkoholiskie dzērieni netiek noformēti vai reklamēti tā, lai piesaistītu bērnu un pusaudžu uzmanību. |
| --- | --- |

4.2.

ES Padomes ieteikumā dalībvalstis rosinātas izveidot efektīvus mehānismus reklāmas, tirdzniecības un izplatīšanas jomā un nodrošināt, ka alkoholiskie dzērieni netiek noformēti vai reklamēti tā, lai piesaistītu bērnu un pusaudžu uzmanību.

| 4.3. | Arvien lielāka problēma ES un dalībvalstu līmenī ir jauniešu (15–24 gadi) pārmērīgais alkohola patēriņš uzdzīves nolūkos; 2006. gadā veiktās aptaujas dati liecina, ka minētajā vecuma grupā 24 % jauniešu vismaz vienu reizi nedēļā lietojuši alkoholu uzdzīves nolūkos (20). Pusaudžu vidū (21) visvairāk patērētais alkoholiskais dzēriens ir alus (40 %) un stiprie alkoholiskie dzērieni (30 %), kuriem seko vīns (13 %), gāzētie alkoholiskie dzērieni (11 %) un sidrs (6 %) (22). Alkohola tirdzniecības veicināšana, piemēram, tādi pasākumi kā “laimīgā stunda” un “divi dzērieni par viena cenu” arī palielina alkohola patēriņu un pārmērīgu alkohola lietošanu jauniešu vidū (23). Turpmāk iestādēm stingrāk jāraugās, lai netiktu pārkāpti noteikumi attiecībā uz vecumu, no kura drīkst lietot alkoholu. |
| --- | --- |

4.3.

Arvien lielāka problēma ES un dalībvalstu līmenī ir jauniešu (15–24 gadi) pārmērīgais alkohola patēriņš uzdzīves nolūkos; 2006. gadā veiktās aptaujas dati liecina, ka minētajā vecuma grupā 24 % jauniešu vismaz vienu reizi nedēļā lietojuši alkoholu uzdzīves nolūkos (20). Pusaudžu vidū (21) visvairāk patērētais alkoholiskais dzēriens ir alus (40 %) un stiprie alkoholiskie dzērieni (30 %), kuriem seko vīns (13 %), gāzētie alkoholiskie dzērieni (11 %) un sidrs (6 %) (22). Alkohola tirdzniecības veicināšana, piemēram, tādi pasākumi kā “laimīgā stunda” un “divi dzērieni par viena cenu” arī palielina alkohola patēriņu un pārmērīgu alkohola lietošanu jauniešu vidū (23). Turpmāk iestādēm stingrāk jāraugās, lai netiktu pārkāpti noteikumi attiecībā uz vecumu, no kura drīkst lietot alkoholu.

20

21

22

23

| 4.4. | Alkoholisko dzērienu reklāma un tirdzniecība būtiski ietekmē jauniešu attieksmes pret alkoholu un tā uztveres veidošanos, rosinot viņos ar alkohola lietošanu saistītas pozitīvas izjūtas (24). Pārskatā par Eiropas foruma “Alkohols un veselība” zinātniskās grupas garenvirziena pētījumiem secināts: “pamatoti pierādījumi liecina par to, ka alkoholisko dzērienu reklāmas ietekmē jaunieši sāk lietot alkoholu un patērē to vēl vairāk gadījumos, ja jau ir uzsākuši tā lietošanu. Iegūtie dati patiešam ir pārsteidzoši, ņemot vērā to, ka ir pētīta tikai neliela daļa no kopējās tirdzniecības stratēģijas” (25). |
| --- | --- |

4.4.

Alkoholisko dzērienu reklāma un tirdzniecība būtiski ietekmē jauniešu attieksmes pret alkoholu un tā uztveres veidošanos, rosinot viņos ar alkohola lietošanu saistītas pozitīvas izjūtas (24). Pārskatā par Eiropas foruma “Alkohols un veselība” zinātniskās grupas garenvirziena pētījumiem secināts: “pamatoti pierādījumi liecina par to, ka alkoholisko dzērienu reklāmas ietekmē jaunieši sāk lietot alkoholu un patērē to vēl vairāk gadījumos, ja jau ir uzsākuši tā lietošanu. Iegūtie dati patiešam ir pārsteidzoši, ņemot vērā to, ka ir pētīta tikai neliela daļa no kopējās tirdzniecības stratēģijas” (25).

24

25

| 4.5. | EESK pauž bažas, ka alkoholisko dzērienu tirdzniecība piesaista nepilngadīgos alkohola lietotājus (26), un pievērš uzmanību nemainīgiem datiem, kas liecina, ka televīzija un sponsorēšana, kas saistīta ar alkohola reklāmu, veicina alkohola lietošanas izplatību jauniešu vidū (27). |
| --- | --- |

4.5.

EESK pauž bažas, ka alkoholisko dzērienu tirdzniecība piesaista nepilngadīgos alkohola lietotājus (26), un pievērš uzmanību nemainīgiem datiem, kas liecina, ka televīzija un sponsorēšana, kas saistīta ar alkohola reklāmu, veicina alkohola lietošanas izplatību jauniešu vidū (27).

26

27

| 4.6. | PTO ekspertu komitejas locekļi uzskata, ka “brīvprātīgas sistēmas nenovērš tādu tirdzniecības praksi, kas ietekmē jauniešus, un pašregulējums darbojas tikai tad, ja pastāv reāli draudi, ka valdība varētu veikt regulēšanas pasākumus” (28). |
| --- | --- |

4.6.

PTO ekspertu komitejas locekļi uzskata, ka “brīvprātīgas sistēmas nenovērš tādu tirdzniecības praksi, kas ietekmē jauniešus, un pašregulējums darbojas tikai tad, ja pastāv reāli draudi, ka valdība varētu veikt regulēšanas pasākumus” (28).

28

| 4.7. | Alkoholisko dzērienu ķēdē iesaistītie ir paziņojuši, ka vēlas aktīvāk īstenot regulējošus un pašregulējošus pasākumus (29). Viņu uzdevums ir sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka produkti tiek ražoti, sadalīti un tirgoti atbildīgā veidā, palīdzot mazināt alkohola radīto kaitīgo ietekmi. |
| --- | --- |

4.7.

Alkoholisko dzērienu ķēdē iesaistītie ir paziņojuši, ka vēlas aktīvāk īstenot regulējošus un pašregulējošus pasākumus (29). Viņu uzdevums ir sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka produkti tiek ražoti, sadalīti un tirgoti atbildīgā veidā, palīdzot mazināt alkohola radīto kaitīgo ietekmi.

29

| 4.8. | Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva palīdz noteikt minimālās prasības alkoholisko dzērienu reklāmai. Tajā noteikts, ka “... audiovizuālus komerciālos paziņojumus par alkoholiskajiem dzērieniem nevērš konkrēti uz nepilngadīgo auditoriju, nesaista alkohola patēriņu ar fizisko spēju uzlabošanos, sociāla vai seksuāla rakstura panākumiem un neapgalvo, ka alkohols stimulē, nomierina vai ir personīgo konfliktu risināšanas līdzeklis” (30). EESK uzskata, ka tikai ar minēto direktīvu vien nepietiek, lai pilnībā pasargātu bērnus no alkohola tirdzniecības. |
| --- | --- |

4.8.

Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva palīdz noteikt minimālās prasības alkoholisko dzērienu reklāmai. Tajā noteikts, ka “... audiovizuālus komerciālos paziņojumus par alkoholiskajiem dzērieniem nevērš konkrēti uz nepilngadīgo auditoriju, nesaista alkohola patēriņu ar fizisko spēju uzlabošanos, sociāla vai seksuāla rakstura panākumiem un neapgalvo, ka alkohols stimulē, nomierina vai ir personīgo konfliktu risināšanas līdzeklis” (30). EESK uzskata, ka tikai ar minēto direktīvu vien nepietiek, lai pilnībā pasargātu bērnus no alkohola tirdzniecības.

30

| 4.9. | EESK aicina Komisiju izvirzīt īpašu mērķi, proti, ierobežot bērnu pakļaušanu alkoholiskajiem dzērieniem, komerciāliem sludinājumiem un reklāmai, kā arī ieviest stingrākus noteikumus minētajā jomā. |
| --- | --- |

4.9.

EESK aicina Komisiju izvirzīt īpašu mērķi, proti, ierobežot bērnu pakļaušanu alkoholiskajiem dzērieniem, komerciāliem sludinājumiem un reklāmai, kā arī ieviest stingrākus noteikumus minētajā jomā.

5.   Cenas ietekme uz alkohola radīto kaitējumu.

Cenas ietekme uz alkohola radīto kaitējumu.

| 5.1. | Visā Eiropā arvien lielāku uzmanību velta pasākumiem alkohola radītā kaitējuma apkarošanai. Alkohols Eiropā ir svarīga prece, jo tā veicina nodarbinātību, nodrošina ieņēmumus nodokļu veidā un tās tirdzniecība sekmē ES ekonomisko izaugsmi. Tomēr pārmērīga alkohola lietošana (aptuveni 15 % patērētā alkohola) rada kaitējumu iedzīvotājiem un sabiedrībai. Pārmērīgas alkohola lietošanas radītais kaitējums ES tautsaimniecībai 2003. gadā bija 125 miljardi euro, kas līdzinās 1,3 % no IKP (31). |
| --- | --- |

5.1.

Visā Eiropā arvien lielāku uzmanību velta pasākumiem alkohola radītā kaitējuma apkarošanai. Alkohols Eiropā ir svarīga prece, jo tā veicina nodarbinātību, nodrošina ieņēmumus nodokļu veidā un tās tirdzniecība sekmē ES ekonomisko izaugsmi. Tomēr pārmērīga alkohola lietošana (aptuveni 15 % patērētā alkohola) rada kaitējumu iedzīvotājiem un sabiedrībai. Pārmērīgas alkohola lietošanas radītais kaitējums ES tautsaimniecībai 2003. gadā bija 125 miljardi euro, kas līdzinās 1,3 % no IKP (31).

euro

31

| 5.2. | RAND pētījums liecina, ka visā ES patērē arvien vairāk alkoholisko dzērienu, kuri pirkti lielveikalos vai tirdzniecības vietās bez attiecīgās licences un ir lētāki nekā restorānos un citās izklaides vietās tirgotais alkohols (32). Jānorāda tomēr, ka minētajā pētījumā analizētas tikai alkohola cenas tirdzniecības vietās bez attiecīgās licences un šīs cenas nav salīdzinātas ar alkohola cenām licencētajās tirdzniecības vietās. |
| --- | --- |

5.2.

RAND pētījums liecina, ka visā ES patērē arvien vairāk alkoholisko dzērienu, kuri pirkti lielveikalos vai tirdzniecības vietās bez attiecīgās licences un ir lētāki nekā restorānos un citās izklaides vietās tirgotais alkohols (32). Jānorāda tomēr, ka minētajā pētījumā analizētas tikai alkohola cenas tirdzniecības vietās bez attiecīgās licences un šīs cenas nav salīdzinātas ar alkohola cenām licencētajās tirdzniecības vietās.

RAND

32

| 5.3. | Pētījumi liecina, ka laika posmā no 1996. gada līdz 2004. gadam alkohols Eiropā ir kļuvis pieejamāks, dažās valstīs pat vairāk nekā par 50 % (33). Pētījumu rezultāti apstiprina tiešo saikni starp alkohola pieejamību un tā patēriņu ES (34). |
| --- | --- |

5.3.

Pētījumi liecina, ka laika posmā no 1996. gada līdz 2004. gadam alkohols Eiropā ir kļuvis pieejamāks, dažās valstīs pat vairāk nekā par 50 % (33). Pētījumu rezultāti apstiprina tiešo saikni starp alkohola pieejamību un tā patēriņu ES (34).

33

34

| 5.4. | Jaunieši izjūt alkohola cenu celšanos, un tāpēc samazinās alkohola patēriņa biežums jauniešu vidū un vienā reizē izdzertais daudzums (35). Citi pētījumi tomēr liecina, ka jaunieši, reaģējot uz cenu pieaugumu, var pievērsties kaitīgākiem dzeršanas paradumiem, piem., iepriekšējai iedzeršanai (36), proti, lētāka alkohola lietošanai mājās pirms iziešanas sabiedrībā. Minētajam secinājumam ir būtiska saistība ar alkohola politiku ES, jo īpaši, ņemot vērā alkohola kaitīga patēriņa pieaugumu jauniešu vidū. |
| --- | --- |

5.4.

Jaunieši izjūt alkohola cenu celšanos, un tāpēc samazinās alkohola patēriņa biežums jauniešu vidū un vienā reizē izdzertais daudzums (35). Citi pētījumi tomēr liecina, ka jaunieši, reaģējot uz cenu pieaugumu, var pievērsties kaitīgākiem dzeršanas paradumiem, piem., iepriekšējai iedzeršanai (36), proti, lētāka alkohola lietošanai mājās pirms iziešanas sabiedrībā. Minētajam secinājumam ir būtiska saistība ar alkohola politiku ES, jo īpaši, ņemot vērā alkohola kaitīga patēriņa pieaugumu jauniešu vidū.

35

36

| 5.5. | Tiek lēsts, ka visā pasaulē ar alkohola lietošanu saistīti 3,8 % nāves gadījumu un 4,6 % gadījumu, kad neatgriezeniski zaudētas darba spējas. Pastāv nenoliedzama saikne starp alkohola patēriņu un ceļu satiksmes negadījumos ievainoto un bojā gājušo skaitu (37). Alkohols ir vienīgais cēlonis tādām slimībām kā alkohola izraisīta aknu slimība un aizkuņģa dziedzera iekaisums, un tas veicina citas slimības un veselībai nodarīto kaitējumu (piemēram, atsevišķus ļaundabīgā audzēja veidus, sirds slimības, trieku un aknu cirozi) (38). Alkohola kaitīga lietošana ir faktors, kas veicina noziedzību, vardarbību un ģimenes iziršanu, riskantu seksuālo uzvedību un saslimšanu ar seksuāli transmisīvām slimībām (39). |
| --- | --- |

5.5.

Tiek lēsts, ka visā pasaulē ar alkohola lietošanu saistīti 3,8 % nāves gadījumu un 4,6 % gadījumu, kad neatgriezeniski zaudētas darba spējas. Pastāv nenoliedzama saikne starp alkohola patēriņu un ceļu satiksmes negadījumos ievainoto un bojā gājušo skaitu (37). Alkohols ir vienīgais cēlonis tādām slimībām kā alkohola izraisīta aknu slimība un aizkuņģa dziedzera iekaisums, un tas veicina citas slimības un veselībai nodarīto kaitējumu (piemēram, atsevišķus ļaundabīgā audzēja veidus, sirds slimības, trieku un aknu cirozi) (38). Alkohola kaitīga lietošana ir faktors, kas veicina noziedzību, vardarbību un ģimenes iziršanu, riskantu seksuālo uzvedību un saslimšanu ar seksuāli transmisīvām slimībām (39).

37

38

39

| 5.6. | Aplēses liecina, ka visā ES epizodiska pārmērīga alkohola lietošana izraisījusi 2 000 slepkavību, 17 000 satiksmes negadījumu ar letālām sekām (jeb katru trešo satiksmes negadījumu ar letālām sekām), 27 000 negadījumu izraisītu nāves gadījumu un 10 000 pašnāvību (40). |
| --- | --- |

5.6.

Aplēses liecina, ka visā ES epizodiska pārmērīga alkohola lietošana izraisījusi 2 000 slepkavību, 17 000 satiksmes negadījumu ar letālām sekām (jeb katru trešo satiksmes negadījumu ar letālām sekām), 27 000 negadījumu izraisītu nāves gadījumu un 10 000 pašnāvību (40).

40

| 5.7. | Alkohola cenu politika var būt efektīva svira alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (41). EESK tomēr uzskata, ka, izstrādājot ilglaicīgu, ilgtspējīgu un dažādās jomās īstenojamu stratēģiju alkohola radītā kaitējuma mazināšanai, jāapsver, vai cenu politika nevarētu būt viens no risinājumiem. |
| --- | --- |

5.7.

Alkohola cenu politika var būt efektīva svira alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (41). EESK tomēr uzskata, ka, izstrādājot ilglaicīgu, ilgtspējīgu un dažādās jomās īstenojamu stratēģiju alkohola radītā kaitējuma mazināšanai, jāapsver, vai cenu politika nevarētu būt viens no risinājumiem.

41

| 5.8. | Alkohola politikai ir jābūt visaptverošai, paredzot dažādus pasākumus, kas noteikti var mazināt negatīvo ietekmi, piemēram, pasākumi ar mērķi ierobežot automobiļu vadīšanu alkohola reibumā un pasākumi saistībā ar primāro veselības aprūpi. EESK atzīmē, ka viens atsevišķs pasākums nevar novērst alkohola radīto kaitīgo ietekmi. |
| --- | --- |

5.8.

Alkohola politikai ir jābūt visaptverošai, paredzot dažādus pasākumus, kas noteikti var mazināt negatīvo ietekmi, piemēram, pasākumi ar mērķi ierobežot automobiļu vadīšanu alkohola reibumā un pasākumi saistībā ar primāro veselības aprūpi. EESK atzīmē, ka viens atsevišķs pasākums nevar novērst alkohola radīto kaitīgo ietekmi.

| 5.9. | EESK uzskata — jāpanāk, ka tiek ievēroti spēkā esošie noteikumi, kas regulē alkohola pieejamību, izplatīšanu un reklāmu. Pašregulējums minētajā jomā ir viens no risinājumiem, bet ar to vien nepietiek. Varētu ierobežot pārdošanu par cenu, kas ir zemāka par pašizmaksu, un pārdošanas veicināšanu, ja šāda rīcība neierobežo tirdzniecību un atbilst ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

5.9.

EESK uzskata — jāpanāk, ka tiek ievēroti spēkā esošie noteikumi, kas regulē alkohola pieejamību, izplatīšanu un reklāmu. Pašregulējums minētajā jomā ir viens no risinājumiem, bet ar to vien nepietiek. Varētu ierobežot pārdošanu par cenu, kas ir zemāka par pašizmaksu, un pārdošanas veicināšanu, ja šāda rīcība neierobežo tirdzniecību un atbilst ES tiesību aktiem.

6.   Īpaša uzmanība bērniem: jo sevišķi alkohola izraisīta plaša spektra fetopātija un bērni ģimenēs.

Īpaša uzmanība bērniem: jo sevišķi alkohola izraisīta plaša spektra fetopātija un bērni ģimenēs.

| 6.1. | Eiropas liktenis ir atkarīgs no iedzīvotāju veselības un darba ražīguma. EESK pauž nopietnas bažas, jo pētījumu rezultāti liecina, ka ir palielinājusies saslimstība jauniešu vidū saistībā ar alkohola kaitīgu un bīstamu patēriņu (42). |
| --- | --- |

6.1.

Eiropas liktenis ir atkarīgs no iedzīvotāju veselības un darba ražīguma. EESK pauž nopietnas bažas, jo pētījumu rezultāti liecina, ka ir palielinājusies saslimstība jauniešu vidū saistībā ar alkohola kaitīgu un bīstamu patēriņu (42).

42

| 6.2. | Komisija atzīst, ka bērniem ir tiesības uz efektīvu aizsardzību kā pret ekonomisku, tā arī pret jebkura cita veida izmantošanu (43). EESK stingri atbalsta šo nostāju. |
| --- | --- |

6.2.

Komisija atzīst, ka bērniem ir tiesības uz efektīvu aizsardzību kā pret ekonomisku, tā arī pret jebkura cita veida izmantošanu (43). EESK stingri atbalsta šo nostāju.

43

| 6.3. | EESK norāda, ka kaitīgs un bīstams alkohola patēriņš negatīvi ietekmē ne vien alkohola lietotājus, bet arī apkārtējos cilvēkus, īpaši saistībā ar negadījumiem, traumatismu un vardarbību. EESK atzīmē, ka ģimenēs visapdraudētākie ir bērni. |
| --- | --- |

6.3.

EESK norāda, ka kaitīgs un bīstams alkohola patēriņš negatīvi ietekmē ne vien alkohola lietotājus, bet arī apkārtējos cilvēkus, īpaši saistībā ar negadījumiem, traumatismu un vardarbību. EESK atzīmē, ka ģimenēs visapdraudētākie ir bērni.

| 6.4. | Tiek lēsts, ka ģimenēs 5 līdz 9 miljoni bērnu cieš no alkohola kaitīgās ietekmes, alkohola lietošana ir veicinošs faktors 16 % gadījumu, kas saistīti ar vardarbību un nevērību pret bērniem, un alkohola lietošana ir viens no cēloņiem, kāpēc katru gadu aptuveni 60 000 jaundzimušo ir pazemināts svars (44). Negatīvās sekas, kas skar bērnus, ir arī nabadzība un sociālā atstumtība, kas var ietekmēt bērnu pašreizējo un turpmāko veselību, izglītību un labklājību. |
| --- | --- |

6.4.

Tiek lēsts, ka ģimenēs 5 līdz 9 miljoni bērnu cieš no alkohola kaitīgās ietekmes, alkohola lietošana ir veicinošs faktors 16 % gadījumu, kas saistīti ar vardarbību un nevērību pret bērniem, un alkohola lietošana ir viens no cēloņiem, kāpēc katru gadu aptuveni 60 000 jaundzimušo ir pazemināts svars (44). Negatīvās sekas, kas skar bērnus, ir arī nabadzība un sociālā atstumtība, kas var ietekmēt bērnu pašreizējo un turpmāko veselību, izglītību un labklājību.

44

| 6.5. | Daudzās valstī vardarbība ģimenē ir nopietna problēma (45), kas cieši saistīta ar to, ka pārkāpumu izdarītāji pārmērīgi lieto alkoholu (46). Kaut arī vardarbība ģimenē var notikt arī, nelietojot alkoholu, tā pārmērīgs patēriņš cilvēkus rosina uz vardarbību. Alkohola pārmērīga patēriņa ierobežošana nāk par labu ne tikai vardarbības upuriem un vaininiekiem, bet arī šādās ģimenēs dzīvojošiem bērniem. |
| --- | --- |

6.5.

Daudzās valstī vardarbība ģimenē ir nopietna problēma (45), kas cieši saistīta ar to, ka pārkāpumu izdarītāji pārmērīgi lieto alkoholu (46). Kaut arī vardarbība ģimenē var notikt arī, nelietojot alkoholu, tā pārmērīgs patēriņš cilvēkus rosina uz vardarbību. Alkohola pārmērīga patēriņa ierobežošana nāk par labu ne tikai vardarbības upuriem un vaininiekiem, bet arī šādās ģimenēs dzīvojošiem bērniem.

45

46

| 6.6. | Alkohols var ietekmēt bērnus pat pirms dzimšanas. Alkohola izraisīta plaša spektra fetopātija (AFS) ietver virkni pastāvīgu iedzimtu defektu (fiziskas nepilnības, uzvedības un apziņas traucējumi), kas rodas, mātei lietojot alkoholu grūtniecības laikā. |
| --- | --- |

6.6.

Alkohols var ietekmēt bērnus pat pirms dzimšanas. Alkohola izraisīta plaša spektra fetopātija (AFS) ietver virkni pastāvīgu iedzimtu defektu (fiziskas nepilnības, uzvedības un apziņas traucējumi), kas rodas, mātei lietojot alkoholu grūtniecības laikā.

| 6.7. | Informētības līmenis par alkohola izraisītu plaša spektra fetopātiju un tās ietekmi ir zems. Lai mazinātu alkohola negatīvo ietekmi grūtniecības laikā, ir ļoti svarīgi popularizēt profilaktisku programmu piemērus, kas balstīti uz pierādījumiem. EESK atbalsta mērķorientētas ES un valstu valdību kampaņas ar mērķi izplatīt informāciju par alkohola izraisīto plaša spektra fetopātiju. |
| --- | --- |

6.7.

Informētības līmenis par alkohola izraisītu plaša spektra fetopātiju un tās ietekmi ir zems. Lai mazinātu alkohola negatīvo ietekmi grūtniecības laikā, ir ļoti svarīgi popularizēt profilaktisku programmu piemērus, kas balstīti uz pierādījumiem. EESK atbalsta mērķorientētas ES un valstu valdību kampaņas ar mērķi izplatīt informāciju par alkohola izraisīto plaša spektra fetopātiju.

7.   Pārmērīga alkohola patēriņa ietekme uz novecošanu, nezaudējot veselību un cieņas pilnas vecumdienas.

Pārmērīga alkohola patēriņa ietekme uz novecošanu, nezaudējot veselību un cieņas pilnas vecumdienas.

| 7.1. | Vecāka gadagājuma cilvēki ir jutīgāki pret alkohola radīto ietekmi. Īpašas problēmas saistītas ar līdzsvara zaudēšanu un krišanas risku, un veselības problēmu rašanās dēļ vecāka gadagājuma cilvēki var kļūt uzņēmīgāki pret alkoholu. Vienai trešdaļai vecāka gadagājuma cilvēku problēmas saistībā ar alkohola lietošanu pirmo reizi rodas vēlākā dzīves posmā, bieži vien saistībā ar tuvinieku zaudēšanu, sliktu fizisko veselību, pārvietošanās grūtībām un sociālo atstumtību (47). |
| --- | --- |

7.1.

Vecāka gadagājuma cilvēki ir jutīgāki pret alkohola radīto ietekmi. Īpašas problēmas saistītas ar līdzsvara zaudēšanu un krišanas risku, un veselības problēmu rašanās dēļ vecāka gadagājuma cilvēki var kļūt uzņēmīgāki pret alkoholu. Vienai trešdaļai vecāka gadagājuma cilvēku problēmas saistībā ar alkohola lietošanu pirmo reizi rodas vēlākā dzīves posmā, bieži vien saistībā ar tuvinieku zaudēšanu, sliktu fizisko veselību, pārvietošanās grūtībām un sociālo atstumtību (47).

47

| 7.2. | Kaitīgs alkohola patēriņš var ietekmēt vecāka gadagājuma cilvēku garīgo veselību, radot satraukumu, depresiju un apjukumu. |
| --- | --- |

7.2.

Kaitīgs alkohola patēriņš var ietekmēt vecāka gadagājuma cilvēku garīgo veselību, radot satraukumu, depresiju un apjukumu.

| 7.3. | Alkohola lietošanas izraisīti traucējumi vecāka gadagājuma cilvēku vidū ir bieži sastopami, jo īpaši vīriešiem, kuri ir sociāli atstumti un dzīvo vieni (48). Problēmas ar alkohola lietošanu ir saistītas ar plaši izplatītu fiziskā, garīgā, sociālā un apziņas stāvokļa pasliktināšanos. Apmēram 3 % to cilvēku, kuri ir vecāki par 65 gadiem, cieš no minētajiem traucējumiem (49), lai gan daudzi gadījumi var palikt nepamanīti, jo diagnostikas kritēriji un veselības pārbaudes galvenokārt paredzētas jaunāka gadagājuma pieaugušajiem iedzīvotājiem. Tomēr alkohola izraisīto veselības problēmu ārstēšana vecākiem cilvēkiem bieži vien ir vieglāka nekā jaunāka gadagājuma pieaugušajiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

7.3.

Alkohola lietošanas izraisīti traucējumi vecāka gadagājuma cilvēku vidū ir bieži sastopami, jo īpaši vīriešiem, kuri ir sociāli atstumti un dzīvo vieni (48). Problēmas ar alkohola lietošanu ir saistītas ar plaši izplatītu fiziskā, garīgā, sociālā un apziņas stāvokļa pasliktināšanos. Apmēram 3 % to cilvēku, kuri ir vecāki par 65 gadiem, cieš no minētajiem traucējumiem (49), lai gan daudzi gadījumi var palikt nepamanīti, jo diagnostikas kritēriji un veselības pārbaudes galvenokārt paredzētas jaunāka gadagājuma pieaugušajiem iedzīvotājiem. Tomēr alkohola izraisīto veselības problēmu ārstēšana vecākiem cilvēkiem bieži vien ir vieglāka nekā jaunāka gadagājuma pieaugušajiem iedzīvotājiem.

48

49

| 7.4. | Alkohols var pastiprināt vai samazināt arī atsevišķu medikamentu ietekmi. Tāpēc aprūpes speciālisti, brīvprātīgajā aprūpē iesaistītie un vecāki cilvēkiem ir jāinformē par medikamentu un alkohola iespējamo mijiedarbību. |
| --- | --- |

7.4.

Alkohols var pastiprināt vai samazināt arī atsevišķu medikamentu ietekmi. Tāpēc aprūpes speciālisti, brīvprātīgajā aprūpē iesaistītie un vecāki cilvēkiem ir jāinformē par medikamentu un alkohola iespējamo mijiedarbību.

| 7.5. | EESK uzskata, ka ir jāveic plašāki pasākumi, lai risinātu jautājumus saistībā ar sabiedrības novecošanu ES, tai skaitā ES līmenī jāinformē par alkohola kaitīga patēriņa ietekmi uz veselības un cieņas saglabāšanu vecumdienās. |
| --- | --- |

7.5.

EESK uzskata, ka ir jāveic plašāki pasākumi, lai risinātu jautājumus saistībā ar sabiedrības novecošanu ES, tai skaitā ES līmenī jāinformē par alkohola kaitīga patēriņa ietekmi uz veselības un cieņas saglabāšanu vecumdienās.

Briselē, 2009. gada 30. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  “Daudznozaru” jāsaprot kā “attiecināms uz vairākām jomām, ieskaitot pilsonisko sabiedrību, arodbiedrības un uzņēmējus”.

1

(2)  EESK 2007. gada 30. maijā pieņemtais atzinums par tematu “ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai”, ziņotāja — van Turnhout kdze, līdzziņotājs — Janson kgs, OV C 175, 27.07.2007.

2

van Turnhout

Janson

(3)  Konnopka, A un König, H-H, “The Health and Economic Consequences of Moderate Alcohol consumption in Germany 2002”, izdevums “Value in Health”, 2009. gads.

3

Konnopka, A

König, H-H

The Health and Economic Consequences of Moderate Alcohol consumption in Germany 2002

Value in Health

(4)  Eiropas Kopienas dibināšanas līgums.

4

(5)  Padomes 2001. gada 5. jūnija ieteikums (2001/458/EK).

5

(6)  Padomes 2001. gada 5. jūnija secinājumi par Kopienas stratēģiju alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (OV C 175, 20.06.2001., 1. lpp.) un Padomes 2004. gada 2. jūnija secinājumi par alkoholu un jauniešiem (nav publicēti OV).

6

(7)  COM(2006) 625 galīgā redakcija.

7

(8)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  Turpat.

9

(10)  Franzen lieta (C-89/95), Heinonen lieta (C-394/97), Gourmet lieta (C-405/98), Catalonia lieta (saistītās lietas C-1/90 un C-176/90), Loi Evin lieta (C-262/02 un C-429/02).

10

Franzen

Heinonen

Gourmet

Catalonia

Loi Evin

(11)  “Alcohol in Europe, a public health perspective”, Eiropas Komisijas ziņojums, P. Anderson un B. Baumberg, Alkohola pētījumu institūts, 2006. gada jūnijs.

11

“Alcohol in Europe, a public health perspective”, Eiropas Komisijas ziņojums, P. Anderson un B. Baumberg, Alkohola pētījumu institūts, 2006. gada jūnijs.

(12)  EESK 2007. gada 30. maijā pieņemtais atzinums par tematu “ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai”, ziņotāja — Jillian van Turnhout, līdzziņotājs — Thomas Janson, OV C 175, 27.07.2007.

12

Jillian van Turnhout

Thomas Janson

(13)  Sk. 11. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  Vīrieši — vairāk nekā 40 g alkohola, t.i., 4 dzērieni dienā, un sievietes — vairāk nekā 20 g alkohola, t.i., 2 dzērieni dienā.

14

(15)  Alkohola radītais kaitējums Eiropā — pamatdati, 2006. gada oktobris, Brisele, MEMO/06/397, 2006. gada 24. oktobrī.

15

(16)  European School Survey Project on Alcohol and on Drugs (ESPAD), 2007. gads.

16

European School Survey Project on Alcohol and on Drugs

ESPAD

(17)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

17

(18)  Veselības un patērētāju ĢD.

18

(19)  Pasaules veselības aizsardzības organizācijas Eiropas harta par alkoholu (1995. gads).

19

(20)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

20

(21)  ESPAD 2007. gada ziņojums (2009. gads).

21

ESPAD

(22)  Gāzētie alkoholiskie dzērieni (alcopops) ir plašsaziņas līdzekļos lietots apzīmējums tādiem pudelēs pildītiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas atgādina bezalkoholiskus dzērienus un limonādi.

22

alcopops

(23)  Neatkarīgs pārskats par alkohola cenu un reklāmu ietekmi (2008. gads).

23

(24)  Eiropas foruma “Alkohols un veselība” zinātniskās grupas zinātnisks atzinums (2009.gads) un “Alkoholisko dzērienu reklāmas un atspoguļojuma plašsaziņas līdzekļos ietekme uz alkoholisko dzērienu lietošanu pusaudžu vidū: sistemātisks pārskats par garenvirziena pētījumiem” (2009. gads).

24

(25)  Skatīt 24. zemsvītras piezīmi, 1. daļu.

25

(26)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

26

(27)  Turpat.

27

(28)  PVO ekspertu komiteja par problēmām saistībā ar alkohola patēriņu, 2. ziņojums, 2007. gads.

28

(29)  COM(2006) 625 galīgā redakcija.

29

(30)  “Alkoholisko dzērienu pieejamība Eiropas Savienībā: izprotot saikni starp alkohola pieejamību, patēriņu un kaitīgo ietekmi” (2009. gads).

30

(31)  Veselības un patērētāju ĢD, 2006. gads.

31

(32)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi. Tiešā tirdzniecība: alkoholu pārdod bāros, klubos, restorānos un pie citiem mazumtirgotājiem patēriņam uz vietas; netiešā tirdzniecība notiek lielveikalos vai tirdzniecības vietās bez attiecīgās licences, pārdodot alkoholu patēriņam citviet.

32

(33)  Pieejamību nosaka, salīdzinot cenas un ienākumu tiešo ietekmi.

33

(34)  Skatīt 30. zemsvītras piezīmi.

34

(35)  “Modelling the Potential Impact of Pricing and Promotion Policies for Alcohol in England: Results from the Sheffield Alcohol Policy Model Version 2008 (1-1)”.

35

“Modelling the Potential Impact of Pricing and Promotion Policies for Alcohol in England: Results from the Sheffield Alcohol Policy Model Version 2008 (1-1)”.

(36)  “Alcohol Price and Consumer Behaviour”, IPSOS (Beļģija) 2009. gadā veiktais tirgus pētījums.

36

Alcohol Price and Consumer Behaviour”, IPSOS

(37)  Skatīt 30. zemsvītras piezīmi.

37

(38)  “Global burden of disease and injury and economic cost attributable to alcohol use and alcohol use disorders”, The Lancet (2009. gads).

38

“Global burden of disease and injury and economic cost attributable to alcohol use and alcohol use disorders”, The Lancet (2009. gads).

(39)  “Effectiveness and cost-effectiveness of policies and programmes to reduce the harm caused by alcohol”, The Lancet, (2009. gads).

39

“Effectiveness and cost-effectiveness of policies and programmes to reduce the harm caused by alcohol”, The Lancet, (2009. gads).

(40)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

40

(41)  WHO Global Status Report: Alcohol Policy, (2004. gads). Skatīt arī “Paying the tab. The costs and benefits of alcohol control” 2007. gads) un 35. un 37. zemsvītras piezīmi.

41

WHO Global Status Report: Alcohol Policy

Paying the tab. The costs and benefits of alcohol control”

(42)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

42

(43)  COM(2006) 367 galīgā redakcija.

43

(44)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

44

(45)  Skatīt EESK 2006. gada 16. marta pašiniciatīvas atzinumu par tematu: “Vardarbība ģimenē pret sievietēm”, ziņotāja — Heinisch kdze, OV C 110, 09.05.2006., un EESK 2006. gada 14.decembra pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Bērni kā netieši upuri saistībā ar vardarbību ģimenē”, ziņotāja — Heinisch kdze, OV C 325, 30.12.2006.

45

Heinisch

Heinisch

(46)  Skatīt 11. zemsvītras piezīmi.

46

(47)  Skatīt Royal College of Psychiatrists, Apvienotā Karaliste,

47

Royal College of Psychiatrists

(http://www.rcpsych.ac.uk/mentalhealthinfoforall/problems/alcoholanddrugs/alcoholandolderpeople.aspx).

(48)  “Alcohol use disorders in elderly people: redefining an age old problem in old age”, British Medical Journal, (2003.gads).

48

“Alcohol use disorders in elderly people: redefining an age old problem in old age”, British Medical Journal, (2003.gads).

(49)  Projekts “Prevalence of mental disorders in Europe: results from the European Study of the Epidemiology of Mental Disorders”, (2004. gads).

49

Prevalence of mental disorders in Europe: results from the European Study of the Epidemiology of Mental Disorders

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/15

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Dzimumu līdztiesības, ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības līmeņa savstarpējā saikne” (izpētes atzinums)

2009/C 318/04

Ziņotāja:
  OUIN kdze

Eiropas Savienības prezidentvalsts Zviedrijas Eiropas lietu ministre Cecilia Malmström kdze 2008. gada 18. decembra vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Dzimumu līdztiesības, ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības līmeņa savstarpējā saikne”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2009. gada 1. septembrī. Ziņotāja — OUIN kdze.

OUIN

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 138 balsīm par, 6 balsīm pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Zviedrijas prezidentūras ierosinātais jautājums par dzimumu līdztiesības, ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības savstarpējo saikni ļauj skatīt dzimumu līdztiesības problēmu plašākā aspektā. Par dzimumu līdztiesības tematiku izstrādāts ievērojams skaits ziņojumu, pētījumu, kā arī direktīvu, likumu, ieteikumu un nolīgumu. Taču līdztiesība vēl nav panākta, un nevienlīdzība pastāv vēl joprojām. Tās cēloņi meklējami iepriekšējos gadsimtos, un tās izskaušana uzsākta tikai pirms 50 gadiem. Lai arī dzimumu līdztiesība ir nostiprināta tiesību aktos, ir jāpanāk izmaiņas mentalitātē, indivīda un sabiedrības attieksmē. Šajā atzinumā ierosināts skatīt šo problēmu citā aspektā, īpaši trīs šādās jomās: laika organizēšana, kvalifikācijas atzīšana privātpersonām sniegto pakalpojumu jomā un līdzsvarota dzimumu pārstāvība gan profesionālajās nozarēs, gan arī vadošajos amatos. |
| --- | --- |

1.1

Zviedrijas prezidentūras ierosinātais jautājums par dzimumu līdztiesības, ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības savstarpējo saikni ļauj skatīt dzimumu līdztiesības problēmu plašākā aspektā. Par dzimumu līdztiesības tematiku izstrādāts ievērojams skaits ziņojumu, pētījumu, kā arī direktīvu, likumu, ieteikumu un nolīgumu. Taču līdztiesība vēl nav panākta, un nevienlīdzība pastāv vēl joprojām. Tās cēloņi meklējami iepriekšējos gadsimtos, un tās izskaušana uzsākta tikai pirms 50 gadiem. Lai arī dzimumu līdztiesība ir nostiprināta tiesību aktos, ir jāpanāk izmaiņas mentalitātē, indivīda un sabiedrības attieksmē. Šajā atzinumā ierosināts skatīt šo problēmu citā aspektā, īpaši trīs šādās jomās: laika organizēšana, kvalifikācijas atzīšana privātpersonām sniegto pakalpojumu jomā un līdzsvarota dzimumu pārstāvība gan profesionālajās nozarēs, gan arī vadošajos amatos.

| 1.2 | EESK ir izstrādājusi ieteikumus dalībvalstīm, Komisijai, sociālajiem partneriem un visiem sabiedrības dalībniekiem.
  Dalībvalstīm: |
| --- | --- |

1.2

EESK ir izstrādājusi ieteikumus dalībvalstīm, Komisijai, sociālajiem partneriem un visiem sabiedrības dalībniekiem.

Dalībvalstīm:

| 1.3 | Izaugsmi nosaka pēc IKP pieauguma. Taču šis rādītājs nav pietiekams, lai atspoguļotu sieviešu ieguldījumu ekonomikā. Lai izvērtētu saikni starp dzimumu līdztiesību un izaugsmi, būtu jāpārskata izaugsmes aprēķina instruments. |
| --- | --- |

1.3

Izaugsmi nosaka pēc IKP pieauguma. Taču šis rādītājs nav pietiekams, lai atspoguļotu sieviešu ieguldījumu ekonomikā. Lai izvērtētu saikni starp dzimumu līdztiesību un izaugsmi, būtu jāpārskata izaugsmes aprēķina instruments.

| 1.4 | Dzimumu līdztiesības veicināšana jāuzskata par līdzekli, lai






  — | sekmētu izaugsmi un nodarbinātību, nevis jāuzskata, ka tā rada izdevumus un ir par apgrūtinājumu; |
| --- | --- | --- |

1.4

Dzimumu līdztiesības veicināšana jāuzskata par līdzekli, lai

—

sekmētu izaugsmi un nodarbinātību, nevis jāuzskata, ka tā rada izdevumus un ir par apgrūtinājumu;

| — | stiprinātu sieviešu finansiālo neatkarību, tādējādi veicinot preču un pakalpojumu patēriņu sieviešu vidū; |
| --- | --- |

—

stiprinātu sieviešu finansiālo neatkarību, tādējādi veicinot preču un pakalpojumu patēriņu sieviešu vidū;

| — | ieguldītu cilvēkresursos, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi arodapmācībai, mūžizglītībai un efektīvāk izmantojot pieredzi un daudzveidību; |
| --- | --- |

—

ieguldītu cilvēkresursos, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi arodapmācībai, mūžizglītībai un efektīvāk izmantojot pieredzi un daudzveidību;

| — | radītu apstākļus darba, ģimenes un privātās dzīves labākai saskaņošanai, piedāvājot elastīga darbalaika iespējas, kas izvēlētas uzņēmumu un darbinieku interesēs, paplašinot veselības aprūpes dienestus, uzskatot mazu bērnu aprūpi par ieguldījumu, nevis slogu, un rosinot vīriešus iesaistīties ģimenes pienākumu veikšanā; |
| --- | --- |

—

radītu apstākļus darba, ģimenes un privātās dzīves labākai saskaņošanai, piedāvājot elastīga darbalaika iespējas, kas izvēlētas uzņēmumu un darbinieku interesēs, paplašinot veselības aprūpes dienestus, uzskatot mazu bērnu aprūpi par ieguldījumu, nevis slogu, un rosinot vīriešus iesaistīties ģimenes pienākumu veikšanā;

| — | veicinātu uzņēmējdarbību sieviešu vidū, atbalstot uzņēmumu dibināšanu un pārņemšanu, kā arī uzlabojot piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

—

veicinātu uzņēmējdarbību sieviešu vidū, atbalstot uzņēmumu dibināšanu un pārņemšanu, kā arī uzlabojot piekļuvi finansējumam;

| — | nodrošinātu, ka dzimumu aspekts tiek ņemts vērā īstermiņa, vidējā un ilgtermiņa pasākumos, kas paredzēti ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanai kā Eiropas Savienībā kopumā, tā arī katras dalībvalsts līmenī; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu, ka dzimumu aspekts tiek ņemts vērā īstermiņa, vidējā un ilgtermiņa pasākumos, kas paredzēti ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanai kā Eiropas Savienībā kopumā, tā arī katras dalībvalsts līmenī;

| — | mazinātu nodarbināto personu nabadzību (nepietiekami atalgoti darbinieki, pagaidu darbinieki, vientuļie vecāki bieži vien ir sievietes), veicinot piekļuvi darba tirgum, drošām darbavietām un pienācīgam atalgojumam. |
| --- | --- |

—

mazinātu nodarbināto personu nabadzību (nepietiekami atalgoti darbinieki, pagaidu darbinieki, vientuļie vecāki bieži vien ir sievietes), veicinot piekļuvi darba tirgum, drošām darbavietām un pienācīgam atalgojumam.

Komisijai:

| 1.5 | Prasa pārbaudīt un izvērtēt pasākumus, ko dalībvalstis īstenojušas saistībā ar Ceļvedi par sieviešu un vīriešu līdztiesību, un uzskata, ka Komisijai jākļūst par labas prakses un pieredzes apmaiņas platformu.
  Sociālajiem partneriem: |
| --- | --- |

1.5

Prasa pārbaudīt un izvērtēt pasākumus, ko dalībvalstis īstenojušas saistībā ar Ceļvedi par sieviešu un vīriešu līdztiesību, un uzskata, ka Komisijai jākļūst par labas prakses un pieredzes apmaiņas platformu.

Sociālajiem partneriem:

| 1.6 | Prasa piemērot vienotu pasākumu sistēmu dzimumu līdztiesības jomā, īpašu vērību pievēršot dzimumu lomai, plašākai sieviešu iesaistīšanai lēmumu pieņemšanas procesā, atbalstam darba un privātās dzīves saskaņošanā un atalgojuma atšķirību mazināšanai; |
| --- | --- |

1.6

Prasa piemērot vienotu pasākumu sistēmu dzimumu līdztiesības jomā, īpašu vērību pievēršot dzimumu lomai, plašākai sieviešu iesaistīšanai lēmumu pieņemšanas procesā, atbalstam darba un privātās dzīves saskaņošanā un atalgojuma atšķirību mazināšanai;

| 1.7 | pilnveidot zināšanas un līdzekļus profesionālās segregācijas apkarošanai un abu dzimumu līdzsvarotas pārstāvības veicināšanai profesionālajā jomā; |
| --- | --- |

1.7

pilnveidot zināšanas un līdzekļus profesionālās segregācijas apkarošanai un abu dzimumu līdzsvarotas pārstāvības veicināšanai profesionālajā jomā;

| 1.8 | izstrādāt profesionālus kritērijus pakalpojumu sniegšanai privātpersonām, plašāk atzīstot prasmes, kas nepieciešamas šajā jomā.
  Visiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un atbildīgajiem darbiniekiem politikas jomā:






  — | prasa izskatīt iespēju pieņemt elastīgākus pensijas noteikumus, iekļaujot tajos iespēju pirms aiziešanas pensijā veltīt laiku rūpēm par ģimeni; |
| --- | --- | --- |

1.8

izstrādāt profesionālus kritērijus pakalpojumu sniegšanai privātpersonām, plašāk atzīstot prasmes, kas nepieciešamas šajā jomā.

Visiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un atbildīgajiem darbiniekiem politikas jomā:

—

prasa izskatīt iespēju pieņemt elastīgākus pensijas noteikumus, iekļaujot tajos iespēju pirms aiziešanas pensijā veltīt laiku rūpēm par ģimeni;

| — | paplašināt mājsaimniecības pakalpojumu klāstu, attīstot sabiedriskos pakalpojumus un dibinot uzņēmumus; |
| --- | --- |

—

paplašināt mājsaimniecības pakalpojumu klāstu, attīstot sabiedriskos pakalpojumus un dibinot uzņēmumus;

| — | palielināt sieviešu pārstāvību vadošos amatos valsts pārvaldes iestādēs, kā arī valsts un privāto uzņēmumu valdēs un vadības komitejās; |
| --- | --- |

—

palielināt sieviešu pārstāvību vadošos amatos valsts pārvaldes iestādēs, kā arī valsts un privāto uzņēmumu valdēs un vadības komitejās;

| — | izstrādāt plašu redzējumu par minēto jautājumu, kas būtu gan tūlītēju pasākumu, gan ilgtermiņa darba virzienu pamatā. |
| --- | --- |

—

izstrādāt plašu redzējumu par minēto jautājumu, kas būtu gan tūlītēju pasākumu, gan ilgtermiņa darba virzienu pamatā.

2.   Ievads.

Ievads.

| 2.1 | Pasākumi sieviešu līdzdalības palielināšanai darba tirgū pilnībā iekļaujas Lisabonas stratēģijā, kuras mērķis ir izveidot Eiropā konkurētspējīgāku, uz zināšanām balstītu sabiedrību. |
| --- | --- |

2.1

Pasākumi sieviešu līdzdalības palielināšanai darba tirgū pilnībā iekļaujas Lisabonas stratēģijā, kuras mērķis ir izveidot Eiropā konkurētspējīgāku, uz zināšanām balstītu sabiedrību.

| 2.2 | Komisijas 2008. gada ziņojumā par sieviešu un vīriešu līdztiesību (1) norādīts: “Pēdējos gados sieviešu darbaspēks ir galvenais faktors nepārtrauktam nodarbinātības pieaugumam ES. Laikā no 2000. līdz 2006. gadam Eiropas Savienības 27 dalībvalstīs nodarbināto skaits ir pieaudzis par gandrīz 12 miljoniem darbinieku, no kuriem 7,5 miljoni ir sievietes (...). Tādējādi nodarbinātības līmenis sievietēm, kuru apgādībā ir mazi bērni, ir tikai 62,4 %, savukārt vīriešiem 91,4 % jeb atšķiras par 29 punktiem. Vairāk nekā trīs ceturtdaļas nepilna darba laika darba ņēmēju ir sievietes (76,5 %), proti, viena sieviete no trijām un mazāk nekā viens vīrietis no desmit.” |
| --- | --- |

2.2

Komisijas 2008. gada ziņojumā par sieviešu un vīriešu līdztiesību (1) norādīts: “Pēdējos gados sieviešu darbaspēks ir galvenais faktors nepārtrauktam nodarbinātības pieaugumam ES. Laikā no 2000. līdz 2006. gadam Eiropas Savienības 27 dalībvalstīs nodarbināto skaits ir pieaudzis par gandrīz 12 miljoniem darbinieku, no kuriem 7,5 miljoni ir sievietes (...). Tādējādi nodarbinātības līmenis sievietēm, kuru apgādībā ir mazi bērni, ir tikai 62,4 %, savukārt vīriešiem 91,4 % jeb atšķiras par 29 punktiem. Vairāk nekā trīs ceturtdaļas nepilna darba laika darba ņēmēju ir sievietes (76,5 %), proti, viena sieviete no trijām un mazāk nekā viens vīrietis no desmit.”

1

| 2.3 | Savukārt 2009. gada ziņojums (2) liecina, ka sieviešu nodarbinātības līmenis ir 58,3 %, bet vīriešu 72,5 %, nepilnu slodzi strādā 31,2 % sieviešu un tikai 7,7 % vīriešu un ka mazāk apmaksātos darbos vai amatos lielākoties strādā sievietes; ziņojumā uzsvērta arī sieviešu un vīriešu nevienlīdzīgā pārstāvība uzņēmumu un iestāžu vadošajos amatos. |
| --- | --- |

2.3

Savukārt 2009. gada ziņojums (2) liecina, ka sieviešu nodarbinātības līmenis ir 58,3 %, bet vīriešu 72,5 %, nepilnu slodzi strādā 31,2 % sieviešu un tikai 7,7 % vīriešu un ka mazāk apmaksātos darbos vai amatos lielākoties strādā sievietes; ziņojumā uzsvērta arī sieviešu un vīriešu nevienlīdzīgā pārstāvība uzņēmumu un iestāžu vadošajos amatos.

2

| 2.4 | Lai arī dzimumu līdztiesība nav vēl pilnībā panākta, Eiropā nodarbināto sieviešu stāvoklis ir viens no labākajiem pasaulē; tas panākts, pateicoties tam, ka Eiropas Savienība šim jautājumam pievērsusies kopš pašiem pirmsākumiem un izstrādājusi statistikas rādītājus, pētījumus, analīzes un tiesību aktus. |
| --- | --- |

2.4

Lai arī dzimumu līdztiesība nav vēl pilnībā panākta, Eiropā nodarbināto sieviešu stāvoklis ir viens no labākajiem pasaulē; tas panākts, pateicoties tam, ka Eiropas Savienība šim jautājumam pievērsusies kopš pašiem pirmsākumiem un izstrādājusi statistikas rādītājus, pētījumus, analīzes un tiesību aktus.

| 2.5 | Neskatoties uz progresu un pozitīvajiem rezultātiem, sieviešu potenciāls ekonomikā netiek izmantots pilnībā. Turklāt pašreizējās starptautiskās ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz sievietēm un vīriešiem, iespējams, būs atšķirīga, jo atšķiras arī viņu stāvoklis ekonomikā, sociālajā jomā un ģimenē. |
| --- | --- |

2.5

Neskatoties uz progresu un pozitīvajiem rezultātiem, sieviešu potenciāls ekonomikā netiek izmantots pilnībā. Turklāt pašreizējās starptautiskās ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz sievietēm un vīriešiem, iespējams, būs atšķirīga, jo atšķiras arī viņu stāvoklis ekonomikā, sociālajā jomā un ģimenē.

| 2.6 | Tā kā ir pieejams plašs dokumentu klāsts — Eiropas iestādes un sociālie partneri ir izstrādājuši ieteikumus un pieņēmuši lēmumus un Komiteja deviņos gados ir pieņēmusi 14 atzinumus par dzimumu līdztiesības tematiku (3), šajā atzinumā ir apskatīti tikai atsevišķi minētā temata aspekti. Atzinumā apskatīta dzimumu līdztiesības saikne ar izaugsmi un nodarbinātību, ņemot vērā Lisabonas stratēģijā izvirzītos mērķus, lai palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū (4). |
| --- | --- |

2.6

Tā kā ir pieejams plašs dokumentu klāsts — Eiropas iestādes un sociālie partneri ir izstrādājuši ieteikumus un pieņēmuši lēmumus un Komiteja deviņos gados ir pieņēmusi 14 atzinumus par dzimumu līdztiesības tematiku (3), šajā atzinumā ir apskatīti tikai atsevišķi minētā temata aspekti. Atzinumā apskatīta dzimumu līdztiesības saikne ar izaugsmi un nodarbinātību, ņemot vērā Lisabonas stratēģijā izvirzītos mērķus, lai palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū (4).

3

4

3.   Vispārīgas piezīmes.

Vispārīgas piezīmes.

3.1   Vēsturisks apskats.

Vēsturisks apskats.

| 3.1.1 | Kopš sešdesmitajiem gadiem sieviešu nodarbinātības līmenis nepārtraukti pieaug. Sākot no septiņdesmitajiem gadiem arvien plašāka sieviešu piekļuve darba tirgum bija būtisks solis ceļā uz dzimumu līdztiesību. Līdzko sievietēm radās iespēja izvēlēties brīdi, kad kļūt par māti, un studēt augstskolā, viņas tāpat kā vīrieši vēlējās izmantot savas prasmes ne tikai ģimenes lokā, bet arī sabiedrībā, un būt finansiāli patstāvīgas. Algots darbs nozīmē personīgus ienākumus, lielākas sociālā nodrošinājuma un pensijas garantijas, nodrošinājumu pret nabadzību šķiršanās vai dzīvesbiedra nāves gadījumā. |
| --- | --- |

3.1.1

Kopš sešdesmitajiem gadiem sieviešu nodarbinātības līmenis nepārtraukti pieaug. Sākot no septiņdesmitajiem gadiem arvien plašāka sieviešu piekļuve darba tirgum bija būtisks solis ceļā uz dzimumu līdztiesību. Līdzko sievietēm radās iespēja izvēlēties brīdi, kad kļūt par māti, un studēt augstskolā, viņas tāpat kā vīrieši vēlējās izmantot savas prasmes ne tikai ģimenes lokā, bet arī sabiedrībā, un būt finansiāli patstāvīgas. Algots darbs nozīmē personīgus ienākumus, lielākas sociālā nodrošinājuma un pensijas garantijas, nodrošinājumu pret nabadzību šķiršanās vai dzīvesbiedra nāves gadījumā.

| 3.1.2 | Līdz ar sieviešu ienākšanu darba tirgū radās jaunas vajadzības, kas bija jāapmierina. Sieviešu darbs mājās netika ņemts vērā iekšzemes kopprodukta aprēķinā. Kad sievietes sāka strādāt ārpus mājām, tika radītas darba vietas, kurās sievietes izpildīja pienākumus, ko agrāk viņas veica mājās. Minēsim, piemēram, bērnu aukles, palīgus mājsaimniecībā u.c. |
| --- | --- |

3.1.2

Līdz ar sieviešu ienākšanu darba tirgū radās jaunas vajadzības, kas bija jāapmierina. Sieviešu darbs mājās netika ņemts vērā iekšzemes kopprodukta aprēķinā. Kad sievietes sāka strādāt ārpus mājām, tika radītas darba vietas, kurās sievietes izpildīja pienākumus, ko agrāk viņas veica mājās. Minēsim, piemēram, bērnu aukles, palīgus mājsaimniecībā u.c.

| 3.1.3 | Sieviešu līdzdalība darba tirgū radīja jaunas vajadzības, kas sekmēja ekonomikas izaugsmi. Sievietēm strādājot algotu darbu, ģimenes iegādājās mājsaimniecības elektrotehniku, divas automašīnas, pirka gatavus ēdienus, bērni un vecāki pusdienoja ārpus mājām, ģimenēm bija vajadzīgas slimnieku kopšanas, invalīdu un vecu cilvēku aprūpes struktūras un pakalpojumi, ko agrāk nodrošināja mājsaimnieces, kā arī bērnu aprūpes struktūras un pakalpojumi ārpus mācību laika. No abu dzīvesbiedru ienākumiem viņi varēja iegādāties mājokli, apmeklēt kultūras pasākumus un ceļot. Tas veicināja darba vietu izveidi rūpniecībā (mājsaimniecības elektrotehnika, autobūve, pārtika), sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos, kā arī veselības aprūpes, sociālajā, pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes un izglītības sektorā, celtniecības, tūrisma, atpūtas, kultūras un pasažieru pārvadājumu nozarē. |
| --- | --- |

3.1.3

Sieviešu līdzdalība darba tirgū radīja jaunas vajadzības, kas sekmēja ekonomikas izaugsmi. Sievietēm strādājot algotu darbu, ģimenes iegādājās mājsaimniecības elektrotehniku, divas automašīnas, pirka gatavus ēdienus, bērni un vecāki pusdienoja ārpus mājām, ģimenēm bija vajadzīgas slimnieku kopšanas, invalīdu un vecu cilvēku aprūpes struktūras un pakalpojumi, ko agrāk nodrošināja mājsaimnieces, kā arī bērnu aprūpes struktūras un pakalpojumi ārpus mācību laika. No abu dzīvesbiedru ienākumiem viņi varēja iegādāties mājokli, apmeklēt kultūras pasākumus un ceļot. Tas veicināja darba vietu izveidi rūpniecībā (mājsaimniecības elektrotehnika, autobūve, pārtika), sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos, kā arī veselības aprūpes, sociālajā, pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes un izglītības sektorā, celtniecības, tūrisma, atpūtas, kultūras un pasažieru pārvadājumu nozarē.

| 3.1.4 | Šī tendence, kurā mājsaimniecības darbi kļūst par algotu darbu, jau četrdesmit gadus ir izaugsmes virzītājspēks. Tomēr jānoskaidro, vai tas nozīmē faktisko izaugsmi vai tikai veidu, kādā tiek aprēķināta izaugsme. Tautsaimniecībā netiek ņemts vērā darbs, kas saistīts ar mājas un ģimenes pienākumu veikšanu, tādēļ ir jāpārskata izaugsmes aprēķināšanas metode. |
| --- | --- |

3.1.4

Šī tendence, kurā mājsaimniecības darbi kļūst par algotu darbu, jau četrdesmit gadus ir izaugsmes virzītājspēks. Tomēr jānoskaidro, vai tas nozīmē faktisko izaugsmi vai tikai veidu, kādā tiek aprēķināta izaugsme. Tautsaimniecībā netiek ņemts vērā darbs, kas saistīts ar mājas un ģimenes pienākumu veikšanu, tādēļ ir jāpārskata izaugsmes aprēķināšanas metode.

3.2   Dzimumu līdztiesība un ekonomikas izaugsme – fakti un secinājumi.

Dzimumu līdztiesība un ekonomikas izaugsme – fakti un secinājumi.

| 3.2.1 | ES veiktajā analīzē (5) norādīts, ka dzimumu līdztiesības nozīmi ekonomikā nedrīkst novērtēt vienīgi pēc uzņēmumu lielākas rentabilitātes kritērija. Tas ir lietderīgs ieguldījums, kas sekmē vispārēju ekonomikas attīstību, izaugsmi un nodarbinātību. Dzimumu līdztiesība var veicināt attīstību: 1) plašāk iesaistot sievietes darba tirgū un līdz ar to efektīvāk izmantojot zināšanas, ko viņas apguvušas izglītības un apmācības procesā; 2) nodrošinot lielāku finansiālo patstāvību; 3) efektīvāk iekļaujot sievietes nodokļu sistēmā, tādējādi veicinot sabiedrības labklājību. |
| --- | --- |

3.2.1

ES veiktajā analīzē (5) norādīts, ka dzimumu līdztiesības nozīmi ekonomikā nedrīkst novērtēt vienīgi pēc uzņēmumu lielākas rentabilitātes kritērija. Tas ir lietderīgs ieguldījums, kas sekmē vispārēju ekonomikas attīstību, izaugsmi un nodarbinātību. Dzimumu līdztiesība var veicināt attīstību: 1) plašāk iesaistot sievietes darba tirgū un līdz ar to efektīvāk izmantojot zināšanas, ko viņas apguvušas izglītības un apmācības procesā; 2) nodrošinot lielāku finansiālo patstāvību; 3) efektīvāk iekļaujot sievietes nodokļu sistēmā, tādējādi veicinot sabiedrības labklājību.

5

| 3.2.2 | Neraugoties uz to, ka ieguldījums ekonomikā skatāms plašāk nekā uzņēmējdarbības pieeja un daudzveidības pārvaldība uzņēmuma līmenī, daži faktori liecina, ka uzņēmējdarbības pieeja saistīta ar pozitīviem rezultātiem ekonomikā. Uzņēmumi, kuru valdēs darbojas vairāk sieviešu, ir rentablāki. |
| --- | --- |

3.2.2

Neraugoties uz to, ka ieguldījums ekonomikā skatāms plašāk nekā uzņēmējdarbības pieeja un daudzveidības pārvaldība uzņēmuma līmenī, daži faktori liecina, ka uzņēmējdarbības pieeja saistīta ar pozitīviem rezultātiem ekonomikā. Uzņēmumi, kuru valdēs darbojas vairāk sieviešu, ir rentablāki.

| 3.2.3 | Līdztiesības politiku var uzskatīt par efektīvu ieguldījumu cilvēkresursu attīstībā. Pat ja ekonomikas attīstības galvenais mērķis ir ekonomikas izaugsme, no ieguldījumu perspektīvas raugoties, līdztiesības politikām var būt pozitīva ietekme uz personām, uzņēmumiem, reģioniem un nācijām. Efektīvāk izmantojot to sieviešu potenciālu, kurām ir augsts izglītības līmenis, iespējams gūt labumu tautsaimniecībai. |
| --- | --- |

3.2.3

Līdztiesības politiku var uzskatīt par efektīvu ieguldījumu cilvēkresursu attīstībā. Pat ja ekonomikas attīstības galvenais mērķis ir ekonomikas izaugsme, no ieguldījumu perspektīvas raugoties, līdztiesības politikām var būt pozitīva ietekme uz personām, uzņēmumiem, reģioniem un nācijām. Efektīvāk izmantojot to sieviešu potenciālu, kurām ir augsts izglītības līmenis, iespējams gūt labumu tautsaimniecībai.

| 3.2.4 | Sieviešu lielāka materiālā patstāvība rada priekšrocības, jo būdamas preču un pakalpojumu patērētājas, viņas sniedz ieguldījumu tautsaimniecībā, kā arī mājsaimniecību pirktspējas paaugstināšanā. Sieviešu ieguldījumu tautsaimniecībā vajadzētu plašāk atzīt valstu, reģionālā un vietējā līmeņa ekonomikas politikā. |
| --- | --- |

3.2.4

Sieviešu lielāka materiālā patstāvība rada priekšrocības, jo būdamas preču un pakalpojumu patērētājas, viņas sniedz ieguldījumu tautsaimniecībā, kā arī mājsaimniecību pirktspējas paaugstināšanā. Sieviešu ieguldījumu tautsaimniecībā vajadzētu plašāk atzīt valstu, reģionālā un vietējā līmeņa ekonomikas politikā.

3.3   Pašreizējā situācija.

Pašreizējā situācija.

| 3.3.1 | Ekonomikas un vides krīzes apstākļos, kad jānoskaidro vēlamais attīstības virziens, tiek apšaubīts IKP kā vienīgais izaugsmes rādītājs. Vajadzētu apsvērt arī citu rādītāju izmantošanu. (6) |
| --- | --- |

3.3.1

Ekonomikas un vides krīzes apstākļos, kad jānoskaidro vēlamais attīstības virziens, tiek apšaubīts IKP kā vienīgais izaugsmes rādītājs. Vajadzētu apsvērt arī citu rādītāju izmantošanu. (6)

6

| 3.3.2 | Neatkarīgi no rādītājiem, sievietes tomēr ir nevienlīdzīgā situācijā, un tas rada izmaksas sabiedrībai. Valstis vienādā mērā iegulda zēnu un meiteņu izglītībā, taču 60 % Eiropas augstskolu beidzēju ir jaunietes, tādēļ būtu loģiski, ka valstis sniegtu atbalstu sievietēm darba tirgū. Ar līdzvērtīgu publisko finansējumu abu dzimumu izglītībai būtu jānodrošina arī, ka sievietēm un vīriešiem ir arī līdzvērtīgi amata pienākumi un atalgojums. Jādod sievietēm iespēja izmantot pašreizējās pārmaiņas, lai iegūtu jaunām darba vietām nepieciešamās prasmes. Vēl aizvien nav nepietiekami novērtēts un atzīts sieviešu ieguldījums, viņu augstais izglītības līmenis un potenciāls, lai nākotnē apmierinātu darba tirgus vajadzības. |
| --- | --- |

3.3.2

Neatkarīgi no rādītājiem, sievietes tomēr ir nevienlīdzīgā situācijā, un tas rada izmaksas sabiedrībai. Valstis vienādā mērā iegulda zēnu un meiteņu izglītībā, taču 60 % Eiropas augstskolu beidzēju ir jaunietes, tādēļ būtu loģiski, ka valstis sniegtu atbalstu sievietēm darba tirgū. Ar līdzvērtīgu publisko finansējumu abu dzimumu izglītībai būtu jānodrošina arī, ka sievietēm un vīriešiem ir arī līdzvērtīgi amata pienākumi un atalgojums. Jādod sievietēm iespēja izmantot pašreizējās pārmaiņas, lai iegūtu jaunām darba vietām nepieciešamās prasmes. Vēl aizvien nav nepietiekami novērtēts un atzīts sieviešu ieguldījums, viņu augstais izglītības līmenis un potenciāls, lai nākotnē apmierinātu darba tirgus vajadzības.

| 3.3.3 | Dzimumu līdztiesība nav tikai ētikas jautājums, tas nozīmē arī cilvēkresursu labāku pārvaldību. Jo vairāk sieviešu būs darba tirgū, jo lielāks būs ieguvums un preču un pakalpojumu patēriņš, kā arī palielināsies nodokļu ieņēmumi. Darba kolektīviem, kur abu dzimumu pārstāvība ir līdzsvarota, ir lielāks inovāciju potenciāls. Ja vecākiem būs iespēja strādāt un nodrošināt līdzekļus bērnu audzināšanai, uzlabosies demogrāfiskā situācija. Ja Eiropa vēlas ieguldīt cilvēka faktorā, vispirms jānovērš šķēršļi dzimumu līdztiesības jomā (7). |
| --- | --- |

3.3.3

Dzimumu līdztiesība nav tikai ētikas jautājums, tas nozīmē arī cilvēkresursu labāku pārvaldību. Jo vairāk sieviešu būs darba tirgū, jo lielāks būs ieguvums un preču un pakalpojumu patēriņš, kā arī palielināsies nodokļu ieņēmumi. Darba kolektīviem, kur abu dzimumu pārstāvība ir līdzsvarota, ir lielāks inovāciju potenciāls. Ja vecākiem būs iespēja strādāt un nodrošināt līdzekļus bērnu audzināšanai, uzlabosies demogrāfiskā situācija. Ja Eiropa vēlas ieguldīt cilvēka faktorā, vispirms jānovērš šķēršļi dzimumu līdztiesības jomā (7).

7

| 3.3.4 | Sieviešu plašāku iesaistīšanos darba tirgū galvenokārt kavē






  — | ģimenes pienākumu nevienlīdzīga sadale (bērnu aprūpe, slimo kopšana, vecāku aprūpe mājsaimniecības darbi u.c.), |
| --- | --- | --- |

3.3.4

Sieviešu plašāku iesaistīšanos darba tirgū galvenokārt kavē

—

ģimenes pienākumu nevienlīdzīga sadale (bērnu aprūpe, slimo kopšana, vecāku aprūpe mājsaimniecības darbi u.c.),

| — | nepietiekams skaits kvalitatīvu, cenas ziņā visiem pieejamu valsts pirmsskolas iestāžu un alternatīvo aprūpes iestāžu, |
| --- | --- |

—

nepietiekams skaits kvalitatīvu, cenas ziņā visiem pieejamu valsts pirmsskolas iestāžu un alternatīvo aprūpes iestāžu,

| — | stereotipi, |
| --- | --- |

—

stereotipi,

| — | darba tirgus horizontāla un vertikāla segregācija, |
| --- | --- |

—

darba tirgus horizontāla un vertikāla segregācija,

| — | segregācija mācību un izglītības izvēles līmenī, |
| --- | --- |

—

segregācija mācību un izglītības izvēles līmenī,

| — | kvalifikācijas un prasmju, ko sievietes izmanto dažādās profesijās, neatzīšana, |
| --- | --- |

—

kvalifikācijas un prasmju, ko sievietes izmanto dažādās profesijās, neatzīšana,

| — | nepilnas slodzes darbs, kas nav izvēlēts labprātīgi, |
| --- | --- |

—

nepilnas slodzes darbs, kas nav izvēlēts labprātīgi,

| — | nepastāvīgs darbs, |
| --- | --- |

—

nepastāvīgs darbs,

| — | nelegāls darbs, |
| --- | --- |

—

nelegāls darbs,

| — | zems atalgojums, |
| --- | --- |

—

zems atalgojums,

| — | sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības (8), |
| --- | --- |

—

sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības (8),

8

| — | seksuāla rakstura un/vai uz dzimumu balstīta vardarbība un uzmākšanās, |
| --- | --- |

—

seksuāla rakstura un/vai uz dzimumu balstīta vardarbība un uzmākšanās,

| — | nepietiekama sieviešu pārstāvība atbildīgos amatos ekonomikas un politikas jomā, |
| --- | --- |

—

nepietiekama sieviešu pārstāvība atbildīgos amatos ekonomikas un politikas jomā,

| — | neizdevīgi nosacījumi sieviešu uzņēmējdarbībai, nepietiekams atbalsts uzņēmumu veidošanai un pārņemšanai, kā arī ierobežota piekļuve finansējumam, |
| --- | --- |

—

neizdevīgi nosacījumi sieviešu uzņēmējdarbībai, nepietiekams atbalsts uzņēmumu veidošanai un pārņemšanai, kā arī ierobežota piekļuve finansējumam,

| — | ierobežojumi dažās kopienās, |
| --- | --- |

—

ierobežojumi dažās kopienās,

| — | paraugu trūkums sabiedrībā, |
| --- | --- |

—

paraugu trūkums sabiedrībā,

| — | pašas sievietes, jo viņas atšķirībā no vīriešiem nepietiekami uzsver savu vērtību (viņas vilcinās pieteikties darbā atbildīgos amatos, viņām trūkst pašpārliecinātības, viņas neveido kontaktu tīklus, neizmanto labas iespējas un nav gatavas pretoties diskriminācijai). |
| --- | --- |

—

pašas sievietes, jo viņas atšķirībā no vīriešiem nepietiekami uzsver savu vērtību (viņas vilcinās pieteikties darbā atbildīgos amatos, viņām trūkst pašpārliecinātības, viņas neveido kontaktu tīklus, neizmanto labas iespējas un nav gatavas pretoties diskriminācijai).

| 3.3.5 | Nodrošinot sieviešu piekļuvi un līdzdalību darba tirgū un samazinot sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības, var panākt straujāku izaugsmi, kvalitatīvākas darba vietas, novērst nabadzību un samazināt izmaksas, kas saistītas ar sociālās noslāņošanās novēršanu. Eiropā nabadzība skar galvenokārt vientuļas sievietes ar bērniem (9). |
| --- | --- |

3.3.5

Nodrošinot sieviešu piekļuvi un līdzdalību darba tirgū un samazinot sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības, var panākt straujāku izaugsmi, kvalitatīvākas darba vietas, novērst nabadzību un samazināt izmaksas, kas saistītas ar sociālās noslāņošanās novēršanu. Eiropā nabadzība skar galvenokārt vientuļas sievietes ar bērniem (9).

9

| 3.3.6 | Agrāk pienākumu sadale bija šāda: vīrietis saņēma atalgojumu, kas finansēja sievietes pienākumus ģimenē, sabiedrībā un mājsaimniecībā. Ja abi dzīvesbiedri strādā algotu darbu, viņi nevelta viena dzīvesbiedra algu pakalpojumiem, ko agrāk veica mājsaimniece, bet izvēlas preču patēriņu. |
| --- | --- |

3.3.6

Agrāk pienākumu sadale bija šāda: vīrietis saņēma atalgojumu, kas finansēja sievietes pienākumus ģimenē, sabiedrībā un mājsaimniecībā. Ja abi dzīvesbiedri strādā algotu darbu, viņi nevelta viena dzīvesbiedra algu pakalpojumiem, ko agrāk veica mājsaimniece, bet izvēlas preču patēriņu.

| 3.3.7 | Sievietes darbs mājās netika novērtēts naudas izteiksmē, bet pārvēršot šos pienākumus algotā darbā, tam rodas vērtība, par kuru patērētāji nav gatavi vai nevar atļauties maksāt. Bērnu pieskatīšana, palīdzība ģimenē un mājsaimniecībā ir viszemāk atalgots darbs, turklāt tas ir nepilnas slodzes darbs, ko nodrošina vairāki darba devēji (darba devēji ir privātpersonas, kas nodarbina darba ņēmējus dažas stundas nedēļā), un nereti personas tiek nodarbinātas nelegāli. Darbs mājsaimniecībā ir galvenais nelegālās nodarbinātības sektors Eiropā. |
| --- | --- |

3.3.7

Sievietes darbs mājās netika novērtēts naudas izteiksmē, bet pārvēršot šos pienākumus algotā darbā, tam rodas vērtība, par kuru patērētāji nav gatavi vai nevar atļauties maksāt. Bērnu pieskatīšana, palīdzība ģimenē un mājsaimniecībā ir viszemāk atalgots darbs, turklāt tas ir nepilnas slodzes darbs, ko nodrošina vairāki darba devēji (darba devēji ir privātpersonas, kas nodarbina darba ņēmējus dažas stundas nedēļā), un nereti personas tiek nodarbinātas nelegāli. Darbs mājsaimniecībā ir galvenais nelegālās nodarbinātības sektors Eiropā.

| 3.3.8 | Vecāki visvērtīgāko – savu bērnu – uztic personām, kuru atalgojums ir ievērojami zemāks par vidējo, bet vēlas, lai šīs personas būtu augsti kvalificētas. Tāpat personai, kas palīdz mājsaimniecībā, tiek uzticētas mājokļa atslēgas, tomēr tā nesaņem šādai uzticībai atbilstīgu atalgojumu. Kvalifikāciju ir grūti atzīt, jo ģimenes uzskata, ka šie pienākumi, ko tās var veikt arī pašas, ir “vienkārši”. Savu bērnu audzināšanai nav nepieciešamas profesionālās prasmes, taču rūpējoties par svešiem bērniem tās ir vajadzīgas (zināšanas psiholoģijas, uztura un higiēnas jomā, kā arī pastāvīga koncentrēšanās, uzklausīšana, uzmanība, uzraudzība utt.); nepieciešamās prasmes, ko bieži vien uzskata par sievietēm “dabīgi” piemītošām iemaņām un kuras šā iemesla dēļ tās nav atzītas profesionālajā jomā, parasti iegūst ģimenē, nevis mācību procesā. |
| --- | --- |

3.3.8

Vecāki visvērtīgāko – savu bērnu – uztic personām, kuru atalgojums ir ievērojami zemāks par vidējo, bet vēlas, lai šīs personas būtu augsti kvalificētas. Tāpat personai, kas palīdz mājsaimniecībā, tiek uzticētas mājokļa atslēgas, tomēr tā nesaņem šādai uzticībai atbilstīgu atalgojumu. Kvalifikāciju ir grūti atzīt, jo ģimenes uzskata, ka šie pienākumi, ko tās var veikt arī pašas, ir “vienkārši”. Savu bērnu audzināšanai nav nepieciešamas profesionālās prasmes, taču rūpējoties par svešiem bērniem tās ir vajadzīgas (zināšanas psiholoģijas, uztura un higiēnas jomā, kā arī pastāvīga koncentrēšanās, uzklausīšana, uzmanība, uzraudzība utt.); nepieciešamās prasmes, ko bieži vien uzskata par sievietēm “dabīgi” piemītošām iemaņām un kuras šā iemesla dēļ tās nav atzītas profesionālajā jomā, parasti iegūst ģimenē, nevis mācību procesā.

4.   Īpašas piezīmes.

Īpašas piezīmes.

4.1   Pasākumi sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanai var veicināt izaugsmi un darba vietu radīšanu, jo

| — | sieviešu nodarbinātības līmenis var pieaugt, tādējādi radot papildu pieprasījumu pēc pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

sieviešu nodarbinātības līmenis var pieaugt, tādējādi radot papildu pieprasījumu pēc pakalpojumiem,

| — | sieviešu atalgojums var tikt pārskatīts, tādējādi palielinot pirktspēju, patēriņa iespējas un nodokļu ieņēmumus, |
| --- | --- |

—

sieviešu atalgojums var tikt pārskatīts, tādējādi palielinot pirktspēju, patēriņa iespējas un nodokļu ieņēmumus,

| — | vairāk sieviešu var strādāt politiski atbildīgos amatos un amatos ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām, un tam būtu pozitīvas ietekme uz uzņēmumu un iestāžu darbību, |
| --- | --- |

—

vairāk sieviešu var strādāt politiski atbildīgos amatos un amatos ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām, un tam būtu pozitīvas ietekme uz uzņēmumu un iestāžu darbību,

| — | uzņēmējdarbības veicināšana sieviešu vidū sekmēs jauninājumus un jaunu darba vietu radīšanu, kas savukārt palielinās pievienoto vērtību un finansiālu ieguldījumu ekonomikā. |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības veicināšana sieviešu vidū sekmēs jauninājumus un jaunu darba vietu radīšanu, kas savukārt palielinās pievienoto vērtību un finansiālu ieguldījumu ekonomikā.

4.2   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nevēlas atkārtot to, kas jau apstiprināts citos Kopienas dokumentos, un pievēršas tikai jautājumiem, kas nav pietiekami plaši apskatīti citos dokumentos.

4.2.1   Profesionālās segregācijas novēršana.

Profesionālās segregācijas novēršana.

| 4.2.1.1 | Profesionālā segregācija pašlaik ir galvenais šķērslis dzimumu līdztiesības jomā. Pastāv sieviešu profesijas un vīriešu profesijas. Profesijās, kurās strādā sievietes, atalgojums bieži vien ir zemāks. Apstākļu spiestas, sievietes biežāk strādā nepilnas slodzes un nepastāvīgu darbu. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Profesionālā segregācija pašlaik ir galvenais šķērslis dzimumu līdztiesības jomā. Pastāv sieviešu profesijas un vīriešu profesijas. Profesijās, kurās strādā sievietes, atalgojums bieži vien ir zemāks. Apstākļu spiestas, sievietes biežāk strādā nepilnas slodzes un nepastāvīgu darbu.

| 4.2.1.2 | Kamēr kādā profesijā strādās tikai viena dzimuma pārstāvji, stereotipi neizzudīs. Mūsdienās ir pierādīts, ka sievietes un vīrieši spēj strādāt jebkurā profesijā. Profesijās, kurās agrāk strādāja galvenokārt vīrieši (skolotāji, tiesneši, terapeiti u.c.), pašreiz pārsvarā strādā sievietes. Kāpēc profesionālajā jomā ir tik grūti panākt abu dzimumu līdzsvarotu pārstāvību? Ir jānoskaidro visi šādas situācijas iemesli, lai turpmāk apkarotu profesionālo segregāciju un veicinātu abu dzimumu līdzsvarotu pārstāvību. Tas palīdzēs arī novērst darbaspēka trūkumu atsevišķās nozarēs. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Kamēr kādā profesijā strādās tikai viena dzimuma pārstāvji, stereotipi neizzudīs. Mūsdienās ir pierādīts, ka sievietes un vīrieši spēj strādāt jebkurā profesijā. Profesijās, kurās agrāk strādāja galvenokārt vīrieši (skolotāji, tiesneši, terapeiti u.c.), pašreiz pārsvarā strādā sievietes. Kāpēc profesionālajā jomā ir tik grūti panākt abu dzimumu līdzsvarotu pārstāvību? Ir jānoskaidro visi šādas situācijas iemesli, lai turpmāk apkarotu profesionālo segregāciju un veicinātu abu dzimumu līdzsvarotu pārstāvību. Tas palīdzēs arī novērst darbaspēka trūkumu atsevišķās nozarēs.

| 4.2.1.3 | Šķēršļi sieviešu un vīriešu līdzsvarotai pārstāvībai profesijās un amatos ir neapzināti saistīti ar priekšstatiem un stereotipiem. Tie veidojas jau izglītības sistēmā, kurā meitenēm un zēniem piedāvātās profesiju izvēles iespējas ir atšķirīgas. Vecāki un pasniedzēji ir plašāk jāinformē par jauniešu izvēles sekām. Svarīga nozīme ir darba devēju un arodbiedrību pārstāvjiem, kas piedalās sarunās par darba algu atkarībā no kvalifikācijas iedalījuma kategorijās, un viņiem ir jāspēj novērtēt prasmes, kas iegūtas mājsaimniecības jomā un ģimenes lokā. Arī vadošajos amatos nav panākta dzimumu līdzsvarota pārstāvība. Jāveic pasākumi, lai lielajos uzņēmumos un augstos pārvaldes amatos nodrošinātu lielāku dzimumu līdzsvarotību. |
| --- | --- |

4.2.1.3

Šķēršļi sieviešu un vīriešu līdzsvarotai pārstāvībai profesijās un amatos ir neapzināti saistīti ar priekšstatiem un stereotipiem. Tie veidojas jau izglītības sistēmā, kurā meitenēm un zēniem piedāvātās profesiju izvēles iespējas ir atšķirīgas. Vecāki un pasniedzēji ir plašāk jāinformē par jauniešu izvēles sekām. Svarīga nozīme ir darba devēju un arodbiedrību pārstāvjiem, kas piedalās sarunās par darba algu atkarībā no kvalifikācijas iedalījuma kategorijās, un viņiem ir jāspēj novērtēt prasmes, kas iegūtas mājsaimniecības jomā un ģimenes lokā. Arī vadošajos amatos nav panākta dzimumu līdzsvarota pārstāvība. Jāveic pasākumi, lai lielajos uzņēmumos un augstos pārvaldes amatos nodrošinātu lielāku dzimumu līdzsvarotību.

4.2.2   Privātpersonām sniegto pakalpojumu definēšana un profesionālo prasmju noteikšana.

Privātpersonām sniegto pakalpojumu definēšana un profesionālo prasmju noteikšana.

| 4.2.2.1 | Pakalpojumu sniegšanai privātpersonām jākļūst par profesiju ar atzītu kvalifikāciju, izglītību, diplomiem un karjeras virzību. Lai izmainītu privātās attiecības starp darba devēju un palīgu mājsaimniecībā, ir jāveido uzņēmumi un sabiedrisko pakalpojumu dienesti, kas sniedz šādus pakalpojumus. Ģimenēm no darba devējiem jākļūst par klientiem vai patērētājiem, kas pērk vai izmanto pakalpojumus dažas stundas nedēļā, piemēram, mājas uzkopšanai, gados vecu cilvēku vai bērnu aprūpei, skolēna atbalstam mācībās u.c. Vajadzētu plaši piemērot dažās Eiropas valstīs jau ieviesto sistēmu, kurā uzņēmums vai sabiedrisko pakalpojumu dienests, kas nodarbina personas, ir atbildīgs par īpašuma un personu drošību un pārbauda to algoto darbinieku kvalifikāciju, kas strādā mājās pie privātpersonām. Līdz ar to darbiniekiem ir viens vienīgs darba devējs, viņu atalgojumā ir iekļauts arī laiks, kas nepieciešams, lai pārvietotos no vienām mājām uz otrām, viņiem ir pieejama arodapmācība un visas darba ņēmējiem paredzētās garantijas. Ir jāizstrādā Eiropas sistēma darba vietām, kas saistītas ar pakalpojumu sniegšanu mājsaimniecībā, šajā sistēmā ņemot vērā ne tikai mājsaimniecības darbu materiālo un tehnisko aspektu, bet arī to psiholoģisko aspektu (uzticēšanos, līdzjūtību, uzmanību, uzklausīšanu, uzraudzību u.c.), vajadzīgās zināšanas (par uzturu, par izmantoto produktu ietekmi uz veselību un vidi utt.). |
| --- | --- |

4.2.2.1

Pakalpojumu sniegšanai privātpersonām jākļūst par profesiju ar atzītu kvalifikāciju, izglītību, diplomiem un karjeras virzību. Lai izmainītu privātās attiecības starp darba devēju un palīgu mājsaimniecībā, ir jāveido uzņēmumi un sabiedrisko pakalpojumu dienesti, kas sniedz šādus pakalpojumus. Ģimenēm no darba devējiem jākļūst par klientiem vai patērētājiem, kas pērk vai izmanto pakalpojumus dažas stundas nedēļā, piemēram, mājas uzkopšanai, gados vecu cilvēku vai bērnu aprūpei, skolēna atbalstam mācībās u.c. Vajadzētu plaši piemērot dažās Eiropas valstīs jau ieviesto sistēmu, kurā uzņēmums vai sabiedrisko pakalpojumu dienests, kas nodarbina personas, ir atbildīgs par īpašuma un personu drošību un pārbauda to algoto darbinieku kvalifikāciju, kas strādā mājās pie privātpersonām. Līdz ar to darbiniekiem ir viens vienīgs darba devējs, viņu atalgojumā ir iekļauts arī laiks, kas nepieciešams, lai pārvietotos no vienām mājām uz otrām, viņiem ir pieejama arodapmācība un visas darba ņēmējiem paredzētās garantijas. Ir jāizstrādā Eiropas sistēma darba vietām, kas saistītas ar pakalpojumu sniegšanu mājsaimniecībā, šajā sistēmā ņemot vērā ne tikai mājsaimniecības darbu materiālo un tehnisko aspektu, bet arī to psiholoģisko aspektu (uzticēšanos, līdzjūtību, uzmanību, uzklausīšanu, uzraudzību u.c.), vajadzīgās zināšanas (par uzturu, par izmantoto produktu ietekmi uz veselību un vidi utt.).

| 4.2.2.2 | Kvalifikācijas atzīšana sadārdzinās šo pakalpojumu izmaksas, kuras jau tagad lielākā daļa ģimeņu nevar apmaksāt. Ar publisko un uzņēmumu finansējumu — ja tas paredzēts uzņēmumu līgumos — varētu panākt, lai minētie pakalpojumi būtu plašāk pieejami visiem. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Kvalifikācijas atzīšana sadārdzinās šo pakalpojumu izmaksas, kuras jau tagad lielākā daļa ģimeņu nevar apmaksāt. Ar publisko un uzņēmumu finansējumu — ja tas paredzēts uzņēmumu līgumos — varētu panākt, lai minētie pakalpojumi būtu plašāk pieejami visiem.

| 4.2.2.3 | Profesionālu darba vietu izveide privātpersonām sniegto pakalpojumu nozarē un lielākas algas sekmēs arī līdzsvarotu dzimumu pārstāvību tajās. Ievērojams solis ceļā uz dzimumu līdztiesību būs panākts, kad vīrieši vēlēsies strādāt par palīgu mājsaimniecībā, ģimenē vai par bērnu aukli. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Profesionālu darba vietu izveide privātpersonām sniegto pakalpojumu nozarē un lielākas algas sekmēs arī līdzsvarotu dzimumu pārstāvību tajās. Ievērojams solis ceļā uz dzimumu līdztiesību būs panākts, kad vīrieši vēlēsies strādāt par palīgu mājsaimniecībā, ģimenē vai par bērnu aukli.

4.2.3   Ģimenes pienākumu vienlīdzīgāka sadale.

Ģimenes pienākumu vienlīdzīgāka sadale.

| 4.2.3.1 | Tēvi velta mazāk laika ģimenes un mājsaimniecības pienākumiem nekā mātes. Viens no līdztiesības nosacījumiem ir veicināt tēvu izpratni par viņu nozīmi bērnu audzināšanā, rosināt viņus uzņemties atbildību par saviem vecākiem un slimiem ģimenes locekļiem. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Tēvi velta mazāk laika ģimenes un mājsaimniecības pienākumiem nekā mātes. Viens no līdztiesības nosacījumiem ir veicināt tēvu izpratni par viņu nozīmi bērnu audzināšanā, rosināt viņus uzņemties atbildību par saviem vecākiem un slimiem ģimenes locekļiem.

4.2.4   Mazu bērnu aprūpe.

Mazu bērnu aprūpe.

| 4.2.4.1 | Mazu bērnu aprūpes iestāžu izveide jāuzskata par ieguldījumu, nevis slogu. Gösta Esping-Andersen secina (10), ka strādājošās sievietes ilgtermiņā kompensē ieguldījumus, “pateicoties dzīves laikā gūto ienākumu pieaugumam un samaksātajiem nodokļiem”. Minētie ieņēmumi kompensē sākotnējo publisko finansējumu un tiem ir pozitīva ietekme uz bērnu aprūpi. Šie ieguldījumi sekmēs arī dzimstību Eiropā. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Mazu bērnu aprūpes iestāžu izveide jāuzskata par ieguldījumu, nevis slogu. Gösta Esping-Andersen secina (10), ka strādājošās sievietes ilgtermiņā kompensē ieguldījumus, “pateicoties dzīves laikā gūto ienākumu pieaugumam un samaksātajiem nodokļiem”. Minētie ieņēmumi kompensē sākotnējo publisko finansējumu un tiem ir pozitīva ietekme uz bērnu aprūpi. Šie ieguldījumi sekmēs arī dzimstību Eiropā.

Gösta Esping-Andersen

10

4.2.5   Pakalpojumu klāsta paplašināšana.

Pakalpojumu klāsta paplašināšana.

Līdztiesību var panākt, paplašinot tādu pakalpojumu klāstu, kas atbrīvo sievietes no mājsaimniecības un ģimenes pienākumiem un veicina sieviešu iesaistīšanos pastāvīgā, kvalificētā darbā uz pilnu slodzi. Plašāk attīstot šos pakalpojums (mazu bērnu aprūpe, pirmsskolas vecuma bērnu aprūpe, palīdzība gados veciem cilvēkiem un invalīdiem, mājas uzkopšana, gludināšana u.c.), tiks radītas jaunas darba vietas.

| 4.2.5.1 | Pakalpojumu attīstību var panākt ar kopīgu (valsts, uzņēmumu un klientu) finansējumu (11). Jaunākajos uzņēmējdarbības līgumos kā alternatīva atalgojuma paaugstināšanai tiek piedāvāti pakalpojumi privātpersonām. Uzņēmumu sociālā atbildība ietver arī pakalpojumus, kas sekmē privātās un darba dzīves saskaņošanu. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Pakalpojumu attīstību var panākt ar kopīgu (valsts, uzņēmumu un klientu) finansējumu (11). Jaunākajos uzņēmējdarbības līgumos kā alternatīva atalgojuma paaugstināšanai tiek piedāvāti pakalpojumi privātpersonām. Uzņēmumu sociālā atbildība ietver arī pakalpojumus, kas sekmē privātās un darba dzīves saskaņošanu.

11

4.2.6   “Laika” kredīta iespēja.

“Laika” kredīta iespēja.

| 4.2.6.1 | Ģimenes un darba dzīves saskaņošanu nevar panākt vienīgi ar pakalpojumiem. Bērnu audzināšana un izglītošana zināmā dzīves posmā prasa laiku. Nepilnas slodzes darbs kā brīvprātīga izvēle var palīdzēt personām, kuru apgādībā ir ģimene, labāk saskaņot darba, ģimenes un privāto dzīvi; taču tas nedrīkst vājināt sieviešu pozīciju darba tirgū un dzīvē, īpaši, ja sievietes uztur ģimeni, ne arī mazināt vīriešu motivāciju iesaistīties ģimenes pienākumu veikšanā. Abiem vecākiem jādod iespēja audzināt bērnus. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Ģimenes un darba dzīves saskaņošanu nevar panākt vienīgi ar pakalpojumiem. Bērnu audzināšana un izglītošana zināmā dzīves posmā prasa laiku. Nepilnas slodzes darbs kā brīvprātīga izvēle var palīdzēt personām, kuru apgādībā ir ģimene, labāk saskaņot darba, ģimenes un privāto dzīvi; taču tas nedrīkst vājināt sieviešu pozīciju darba tirgū un dzīvē, īpaši, ja sievietes uztur ģimeni, ne arī mazināt vīriešu motivāciju iesaistīties ģimenes pienākumu veikšanā. Abiem vecākiem jādod iespēja audzināt bērnus.

| 4.2.6.2 | Laiks ir jāvelta arī citiem ģimenes locekļiem: personām mūža nogalē, slimniekiem un vecākiem. Šobrīd, kad visās pensiju sistēmās tiek veiktas reformas, ir jāpārvar priekšstats par mūža sadalījumu trīs posmos: mācības, darbs un pensija. Ikvienam ir jādod iespēja izglītoties visa mūža garumā un izmantot pietiekami ilgu “laika” kredītu, lai veltītu laiku ģimenei, sabiedriskai, apvienību, politiskai vai pilsoniskai darbībai. Tiem, kas vēlas izmantot šo laiku (finansējot to kā pensiju) aktīvās darba dzīves periodā, būtu jādod iespēja aiziet vēlāk pensijā. |
| --- | --- |

4.2.6.2

Laiks ir jāvelta arī citiem ģimenes locekļiem: personām mūža nogalē, slimniekiem un vecākiem. Šobrīd, kad visās pensiju sistēmās tiek veiktas reformas, ir jāpārvar priekšstats par mūža sadalījumu trīs posmos: mācības, darbs un pensija. Ikvienam ir jādod iespēja izglītoties visa mūža garumā un izmantot pietiekami ilgu “laika” kredītu, lai veltītu laiku ģimenei, sabiedriskai, apvienību, politiskai vai pilsoniskai darbībai. Tiem, kas vēlas izmantot šo laiku (finansējot to kā pensiju) aktīvās darba dzīves periodā, būtu jādod iespēja aiziet vēlāk pensijā.

4.2.7   Plašāka sieviešu pārstāvība vadošos amatos.

Plašāka sieviešu pārstāvība vadošos amatos.

| 4.2.7.1 | Sieviešu pārstāvība visos vadošajos amatos, politikā, augstos administratīvos amatos un lielo uzņēmumu vadībā ir nepietiekama, lai gan vislabākie finanšu rādītāji ir uzņēmumiem, kuru vadības komitejā pārsvarā ir sievietes. Sievietes retāk dibina un vada uzņēmumus. Vīrieši savukārt retāk iesaistās ģimenes pienākumos un retāk izmanto bērna kopšanas atvaļinājumu. |
| --- | --- |

4.2.7.1

Sieviešu pārstāvība visos vadošajos amatos, politikā, augstos administratīvos amatos un lielo uzņēmumu vadībā ir nepietiekama, lai gan vislabākie finanšu rādītāji ir uzņēmumiem, kuru vadības komitejā pārsvarā ir sievietes. Sievietes retāk dibina un vada uzņēmumus. Vīrieši savukārt retāk iesaistās ģimenes pienākumos un retāk izmanto bērna kopšanas atvaļinājumu.

| 4.2.7.2 | Sievietes, kuras sevi ir apliecinājušas darbā vīriešu vidē, varētu palīdzēt (ar padomiem) citām sievietēm, kas iecerējušas līdzīgu karjeru. Iespējams, būs vajadzīgi obligāti noteikumi: lielajām valsts iestādēm un lielajiem privātajiem uzņēmumiem vajadzētu nodrošināt lielāku sieviešu pārstāvību vadošajos amatos. |
| --- | --- |

4.2.7.2

Sievietes, kuras sevi ir apliecinājušas darbā vīriešu vidē, varētu palīdzēt (ar padomiem) citām sievietēm, kas iecerējušas līdzīgu karjeru. Iespējams, būs vajadzīgi obligāti noteikumi: lielajām valsts iestādēm un lielajiem privātajiem uzņēmumiem vajadzētu nodrošināt lielāku sieviešu pārstāvību vadošajos amatos.

4.2.8   Atbalsts sievietēm uzņēmējdarbībā.

Atbalsts sievietēm uzņēmējdarbībā.

Sievietes, kuras apsver iespēju uzsākt uzņēmējdarbību vai vadīt uzņēmumu Eiropas Savienībā, saskaras ar lielām grūtībām uzņēmumu dibināšana un to darbības nodrošināšanā, jo viņām nav pietiekamu zināšanu par uzņēmējdarbības vidi, uzņēmumu veidiem un nozarēm, viņam trūkst informācijas, kontaktu un tīklu, kā arī tāpēc, ka pastāv stereotipi, trūkst bērnu aprūpes pakalpojumu, tie nav pietiekami elastīgi un ka ir grūti saskaņot uzņēmējdarbību un ģimenes pienākumus; turklāt sievietēm un vīriešiem ir atšķirīgs priekšstats par uzņēmējdarbību. ES Ceļvedī par sieviešu un vīriešu līdztiesību norādīti pasākumi, kas paredzēti uzņēmējdarbības veicināšanai sieviešu vidū, atbalstam sievietēm jaunu uzņēmumu dibināšanā vai esošo uzņēmumu pārņemšanā, ar uzņēmējdarbību saistītas apmācības nodrošināšanā un atvieglotai piekļuvei finansējumam.

4.2.9   Sociālo partneru loma.

Sociālo partneru loma.

Ņemot vērā, ka darba tirgū pastāvošās nevienlīdzības iemesli ir sarežģīti un savstarpēji saistīti, Eiropas sociālie partneri 2005. gadā pirmās kopīgās darba programmas ietvaros vienojās par darbības principiem dzimumu līdztiesības veicināšanai, galvenokārt orientējot darbību uz četrām jomām: dzimumu lomas noskaidrošana, sieviešu plašāka iesaistīšana lēmumu pieņemšanas procesā, atbalsts darba un privātās dzīves saskaņošanai un atalgojuma atšķirību mazināšana.

Briselē, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  COM(2008) 10 galīgā redakcija, 4. lpp.

1

(2)  COM(2009) 77 galīgā redakcija.

2

(3)  Skatīt šādus EESK atzinumus:

3

| — | 24.03.2009, “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Direktīvu 86/613/EEK”, ziņotāja: Sharma kdze, (OV C 228., 22.09.2009). |
| --- | --- |

—

24.03.2009, “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Direktīvu 86/613/EEK”, ziņotāja: Sharma kdze, (OV C 228., 22.09.2009).

Sharma

| — | 13.05.2009, “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti”, ziņotāja: Herczog kdze, CESE 882/2009 (OV C 277, 17.11.2009). |
| --- | --- |

—

13.05.2009, “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti”, ziņotāja: Herczog kdze, CESE 882/2009 (OV C 277, 17.11.2009).

Herczog

CESE 882/2009

| — | 22.04.2008, “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirību novēršana”, ziņotāja: Kössler kdze (OV C 211, 19.08.2008) |
| --- | --- |

—

22.04.2008, “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirību novēršana”, ziņotāja: Kössler kdze (OV C 211, 19.08.2008)

Kössler

| — | 11.07.2007, “Nodarbinātības iespējas un uzņēmējdarbība — pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru, vietējo un reģionālo iestāžu loma dzimumu līdztiesības aspektā”, ziņotājs: Pariza Castaños kgs (OV C 256, 27.10.2007) |
| --- | --- |

—

11.07.2007, “Nodarbinātības iespējas un uzņēmējdarbība — pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru, vietējo un reģionālo iestāžu loma dzimumu līdztiesības aspektā”, ziņotājs: Pariza Castaños kgs (OV C 256, 27.10.2007)

Pariza Castaños

| — | 11.07.2007, “Sociālo partneru loma darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanā”, ziņotājs: Clever kgs (OV C 256, 27.10.2007) |
| --- | --- |

—

11.07.2007, “Sociālo partneru loma darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanā”, ziņotājs: Clever kgs (OV C 256, 27.10.2007)

Clever

| — | 12.07.2007, “Prioritāru iedzīvotāju grupu nodarbinātība (Lisabonas stratēģija)”, ziņotājs: Greif kgs (OV C 256, 27.10.2007) |
| --- | --- |

—

12.07.2007, “Prioritāru iedzīvotāju grupu nodarbinātība (Lisabonas stratēģija)”, ziņotājs: Greif kgs (OV C 256, 27.10.2007)

Greif

| — | 13.09.2006, “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010”, ziņotāja: Attard kdze (OV C 318, 23.12.2006) |
| --- | --- |

—

13.09.2006, “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010”, ziņotāja: Attard kdze (OV C 318, 23.12.2006)

Attard

| — | 14.02.2006, “Sieviešu pārstāvība Eiropas Savienības ekonomisko un sociālo interešu grupu lēmējinstancēs”, ziņotājs: Etty kgs (OV C 88, 11.04.2006) |
| --- | --- |

—

14.02.2006, “Sieviešu pārstāvība Eiropas Savienības ekonomisko un sociālo interešu grupu lēmējinstancēs”, ziņotājs: Etty kgs (OV C 88, 11.04.2006)

Etty

| — | 14.12.2005, “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) – ceļā uz taisnīgu sabiedrību”, ziņotāja: Herczog kdze (OV C 65, 17.03.2006) |
| --- | --- |

—

14.12.2005, “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007) – ceļā uz taisnīgu sabiedrību”, ziņotāja: Herczog kdze (OV C 65, 17.03.2006)

Herczog

| — | 29.09.2005, “Nabadzība sieviešu vidū Eiropā”, ziņotāja: King kdze (OV C 28, 31.01.2006) |
| --- | --- |

—

29.09.2005, “Nabadzība sieviešu vidū Eiropā”, ziņotāja: King kdze (OV C 28, 31.01.2006)

King

| — | 28.09.2005, “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi”, ziņotāja: Techová kdze (OV C 24, 31.01.2006) |
| --- | --- |

—

28.09.2005, “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi”, ziņotāja: Techová kdze (OV C 24, 31.01.2006)

Techová

| — | 15.12.2004, “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības jomā”, ziņotāja: Sharma kdze (OV C 157, 28.06.2005) |
| --- | --- |

—

15.12.2004, “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības jomā”, ziņotāja: Sharma kdze (OV C 157, 28.06.2005)

Sharma

| — | 03.06.2004, “Priekšlikums Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa starp sievietēm un vīriešiem ieviešanu attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem un preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu”, ziņotāja: Caroll kdze (OV C 241, 28.09.2004) |
| --- | --- |

—

03.06.2004, “Priekšlikums Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa starp sievietēm un vīriešiem ieviešanu attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem un preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu”, ziņotāja: Caroll kdze (OV C 241, 28.09.2004)

Caroll

| — | 15.01.2001, “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības, arodapmācības, karjeras virzības un darba apstākļu jomā”, ziņotāja: Wahrolin kdze (OV C 123, 25.04.2001). |
| --- | --- |

—

15.01.2001, “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības, arodapmācības, karjeras virzības un darba apstākļu jomā”, ziņotāja: Wahrolin kdze (OV C 123, 25.04.2001).

Wahrolin

(4)  60 % 2010. gadā.

4

(5)  Analītisks ziņojums “Dzimumu līdztiesības ekonomiskais pamatojums” (The Economic Case for Gender Equality), kas finansēts un sagatavots Eiropas Komisijas Nodarbinātības ĢD, autori: Mark Smith un Francesca Bettio, 2008.

5

The Economic Case for Gender Equality

Mark Smith

Francesca Bettio

(6)  Piemēram, ANO Attīstības programmā izmantotie rādītāji: Tautas attīstības indikators (HDI), pēc kura valstis klasificētas, izmantojot vidējo lielumu no šādiem rādītājiem – IKP uz vienu iedzīvotāju, paredzamais jaundzimušo mūža ilgums, izglītības līmenis; Tautas attīstības indikators sadalījumā pa dzimumiem, kas ļauj noteikt atšķirības sieviešu un vīriešu stāvoklī; Rādītājs par sieviešu līdzdalību ekonomikā un politikā.

6

(7)  Dokuments COM(2009) 77 galīgā redakcija: “Dalībvalstis, kurās dzimstība ir visaugstākā, pašlaik arī ir tās, kuras paveikušas visvairāk, lai strādājošajiem vecākiem uzlabotu darba un privātās dzīves līdzsvaru, un kurās ir augsts sieviešu nodarbinātības līmenis”.

7

(8)  Skatīt Komisijas informācijas kampaņu “Vienāds atalgojums par līdzvērtīgu darbu”, http://ec.europa.eu/equalpay.

8

(9)  COM(2009) 77 galīgā redakcija: “Sievietes ir vairāk pakļautas nabadzības riskam, īpaši vientuļie vecāki (kas vairumā gadījumu ir sievietes), no kuriem 32 % dzīvo uz nabadzības riska sliekšņa”.

9

(10)  “Trois leçons sur l’Etat-Providence” [Trīs mācības par valsti, kurā valda labklājība un pārticība], 2008, Parīze, izdevniecība Le Seuil.

10

“Trois leçons sur l’Etat-Providence” [Trīs mācības par valsti, kurā valda labklājība un pārticība], 2008, Parīze, izdevniecība Le Seuil.

(11)  Francijā, piemēram “nodarbinātības pakalpojumu čeks” un nodokļu atlaides, kas daļēji sedz pakalpojumu izmaksas, ir veiksmīgi risinājumi, kas veicina nelegālā darba apkarošanu šajā nozarē. Šīs sistēmas pamatā ir banku, valsts un sociālās aizsardzības sistēmu vienošanās, kas paredz, ka bankas izsniedz īpašus čekus, ar kuriem apmaksā mājās sniegtus pakalpojumus, lai izskaustu nelegālo nodarbinātību un vienkāršotu privātpersonām – darba devējām – sociālo un nodokļu deklarāciju aizpildīšanu.

11

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/22

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Uzņēmējdarbības formu daudzveidība” (pašiniciatīvas atzinums)

2009/C 318/05

Ziņotājs: CABRA DE LUNA kgs

Līdzziņotāja: Marie ZVOLSKÁ kdze

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2008. gada 10. jūlijā nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Uzņēmējdarbības formu daudzveidība”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 9. septembrī. Ziņotājs — CABRA DE LUNA kgs, līdzziņotāja — ZVOLSKÁ kdze.

CABRA DE LUNA

ZVOLSKÁ

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 113 balsīm par un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

1.1.   Šā atzinuma mērķis ir raksturot uzņēmējdarbības formu daudzveidību Eiropas Savienībā (ES). Minētās daudzveidības aizsardzība un saglabāšana ir ļoti svarīga, lai panāktu vienotā tirgus izveidi un saglabātu Eiropas sociālo modeli, kā arī sasniegtu Lisabonas stratēģijas nodarbinātības, konkurētspējas un sociālās kohēzijas mērķus.

1.2.   Ar šo atzinumu uzsvērta nepieciešamība izveidot saskaņotu tiesisko regulējumu uzņēmējdarbībai, kā arī īstenot tādu konkurences politiku, kas sekmētu uzņēmējdarbības formu daudzveidību un dažādību, kura ir viena no ES galvenajām vērtībām, lai visām dažādajām uzņēmējdarbības formām nodrošinātu vienādus konkurences noteikumus, ņemot vērā katras formas īpatnības.

1.3.   Uzņēmējdarbības formu lielais skaits un daudzveidība ir atzīta gan Līgumā, gan praksē ar dažādu jau pieņemtu vai šobrīd izskatāmu juridisko statūtu palīdzību.

1.4.   Minētā daudzveidība sekmē ES labklājību un ir būtiski svarīga Eiropā, kuras devīze ir “Vienoti daudzveidībā”. Visas uzņēmējdarbības formas atspoguļo kādu Eiropas vēstures aspektu, un katra no tām glabā mūsu atmiņas un kolektīvo kultūru — “mūsu kultūras”. Minēto daudzveidību ir vērts saglabāt.

1.5.   Šī daudzveidība ir arī nozīmīgs pamats, lai, balstoties uz uzņēmumu konkurētspējas saglabāšanu un attīstīšanu, sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus izaugsmes, nodarbinātības, ilgtspējīgas attīstības un sociālās kohēzijas jomā.

1.6.   Konkurences tiesību mērķim nav jābūt vienveidības panākšanai, bet tām ir jānodrošina līdzsvarots tiesiskais regulējums, ko var piemērot dažādajām uzņēmumu formām, kurām jāspēj attīstīties, vienlaikus saglabājot savus konkrētos mērķus un raksturīgās darbības metodes.

1.7.   EESK aicina Komisiju sākt darbu saistībā ar Eiropas apvienību un savstarpējo sabiedrību statūtu pieņemšanu. Tā atzinīgi vērtē sākto darbu pie Eiropas nodibinājuma statūtiem un izsaka cerību, ka tuvākajā laikā statūti minētajā jomā tiks pieņemti. Komiteja atzinīgi vērtē regulas par Eiropas kooperatīvo sabiedrību (SCE) vienkāršošanu, jo tās sarežģītība kavēja tās īstenošanu.

SCE

1.8.   Pakalpojumiem un tīkliem, ar ko nodrošina atbalstu un informāciju, juridiskas konsultācijas, atbalstu tirgvedības jautājumos un citus pakalpojumus, būtu jāaptver visu uzņēmumu formu klāsts.

1.9.   Komiteja mudina Komisiju respektēt kooperatīvo sabiedrību identitāti grāmatvedības jautājumā, atzīstot locekļu akciju kapitālu par kooperatīvās sabiedrības pašu kapitālu un nevis parādu tik ilgi, kamēr loceklis, izstājoties no kooperatīvās sabiedrības, nav kļuvis par kreditoru.

1.10.   Ekonomikas statistika par kooperatīvajām sabiedrībām, savstarpējām sabiedrībām, apvienībām, nodibinājumiem un līdzīgiem uzņēmumiem ir ļoti ierobežota un neviendabīga, tāpēc to ir grūti analizēt un vērtēt uzņēmumu ieguldījumu lielo makroekonomikas mērķu sasniegšanā.

| 1.10.1. | Tāpēc EESK aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt iepriekš minēto uzņēmumu statistikas datu reģistru izveidi. Jo īpaši vēlama ir satelītkontu sagatavošana saskaņā ar 1995. gada Eiropas Kontu sistēmas (EKS) saskaņotajiem kritērijiem, kas izklāstīti “Rokasgrāmatā par sociālās ekonomikas uzņēmumu (kooperatīvu un savstarpējo sabiedrību) satelītkontiem” (1) un EESK ziņojumā “Sociālā ekonomika Eiropas Savienībā” (2). |
| --- | --- |

1.10.1.

Tāpēc EESK aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt iepriekš minēto uzņēmumu statistikas datu reģistru izveidi. Jo īpaši vēlama ir satelītkontu sagatavošana saskaņā ar 1995. gada Eiropas Kontu sistēmas (EKS) saskaņotajiem kritērijiem, kas izklāstīti “Rokasgrāmatā par sociālās ekonomikas uzņēmumu (kooperatīvu un savstarpējo sabiedrību) satelītkontiem” (1) un EESK ziņojumā “Sociālā ekonomika Eiropas Savienībā” (2).

1

2

1.11.   EESK aicina Komisiju mudināt dalībvalstis, lai tās izskatītu iespēju paredzēt kompensācijas pasākumus uzņēmumiem, ņemot vērā to apstiprinājušos sabiedrisko lietderību vai atzīto ieguldījumu reģionālajā attīstībā (3).

3

1.12.   EESK aicina Eiropas Komisiju vienlaicīgi ar dažādu uzņēmējdarbības formu uzraudzības centra izveidi kā Eiropas konkurētspējas būtisku sastāvdaļu pilnveidot jau esošos nepieciešamos pamatinstrumentus, kuru uzdevums būtu uzraudzīt, lai uzņēmumi netiktu diskriminēti nevienā no rīcībpolitikām, kas uz tiem attiecas, un šajā jautājumā nodrošināt dažādu Komisijas dienestu darba koordināciju.

1.13.   Visbeidzot, uzņēmumu pārstāvības gadījumos EESK aicina iesaistīt sociālajā dialogā visas organizācijas, kurās ir pārstāvēts visdažādāko uzņēmumu formu skaits.

2.   Uzņēmumu formu dažādība un iekšējais tirgus Eiropas Savienībā.

Uzņēmumu formu dažādība un iekšējais tirgus Eiropas Savienībā.

2.1.   Eiropas Savienībā pastāvošās uzņēmumu dažādās formas saistītas ar mūsu sarežģīto un daudzveidīgo vēsturisko attīstību. Katra no tām atbilst kādai īpašai vēsturiskai, sociālai un ekonomiskai situācijai, kas Eiropas valstīs bieži bijusi atšķirīga. Turklāt uzņēmumiem jāattīstās un nemitīgi jāpielāgojas mainīgajām sabiedrības un tirgus attīstības tendencēm, pat mainot savu juridisko formu. Tādēļ uzņēmējdarbības formu lielais skaits un daudzveidība ir vērtīgi Eiropas Savienības mantojuma aspekti, un tie ir vajadzīgi, lai, balstoties uz uzņēmumu aizvien augošo konkurētspēju, īstenotu Lisabonas stratēģijas mērķus izaugsmes, nodarbinātības, ilgtspējīgas attīstības un sociālās kohēzijas jomā, kuru pamatā ir uzņēmumu konkurētspējas saglabāšana un attīstība. Minētās daudzveidības saglabāšana un aizsardzība ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu konkurētspējīgus tirgus, ekonomikas efektivitāti un tautsaimniecības dalībnieku konkurētspēju, saglabājot ES sociālo kohēziju.

2.2.   Eiropas iestādes to ir atzinušas Līguma 48., 81. un 82. panta noteikumos un Lisabonas līgumā (4), kura 3.3. pantā par vienu no Savienības mērķiem izvirzīta tirgus sociālā ekonomika, balstoties uz līdzsvaru starp tirgus noteikumiem un indivīdu — darba ņēmēju un pilsoņu — sociālo aizsardzību.

4

2.3.   Uzņēmumu formu daudzveidību var definēt saskaņā ar dažādiem kritērijiem, tādiem kā lielums, juridiskā struktūra, veidi, kā piekļūt finansējumam, darbības mērķi, kapitālam piešķirtās finanšu un politiskās tiesības (peļņas un dividenžu sadale, balsstiesības) vai kapitāla sastāvs (publisks vai privāts), vadītāju iecelšana, nozīme ekonomikā (Eiropas, valsts vai vietēja mēroga), darbavietas, bankrota risks utt. Visi minētie kritēriji veido daudzveidības matricu, ko vienkāršoti var attēlot šādā tabulā.

UZŅĒMUMU FORMU DAUDZVEIDĪBA EIROPAS SAVIENĪBĀ

UZŅĒMUMU FORMU DAUDZVEIDĪBA EIROPAS SAVIENĪBĀ

| LIELUMS. VEIDS | Daudznacionāls | Liels | Mazs un vidējs |
| --- | --- | --- | --- |
| Publiskā sektora uzņēmums | X | X | X |
| Iekļauts biržas sarakstā | X | X | X |
| Nav iekļauts biržas sarakstā | | X | X |
| Ģimenes uzņēmums | | X | X |
| Personālsabiedrība | X | X | X |
| Kooperatīvā sabiedrība | X | X (5) | X (5) |
| Savstarpēja sabiedrība | | X (5) | X (5) |
| Nodibinājums | | X (5) | X (5) |
| Apvienība | | X (5) | X (5) |
| Citas bezpeļņas uzņēmumu formas, kas var pastāvēt dalībvalstīs | | X (5) | X (5) |

LIELUMS. VEIDS

Daudznacionāls

Liels

Mazs un vidējs

Publiskā sektora uzņēmums

X

X

X

Iekļauts biržas sarakstā

X

X

X

Nav iekļauts biržas sarakstā

X

X

Ģimenes uzņēmums

X

X

Personālsabiedrība

X

X

X

Kooperatīvā sabiedrība

X

X (5)

5

X (5)

5

Savstarpēja sabiedrība

X (5)

5

X (5)

5

Nodibinājums

X (5)

5

X (5)

5

Apvienība

X (5)

5

X (5)

5

Citas bezpeļņas uzņēmumu formas, kas var pastāvēt dalībvalstīs

X (5)

5

X (5)

5

Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru (6) nodibinājumi, apvienības un citas bezpeļņas organizācijas var būt tautsaimniecības dalībnieki, ja tās veic saimniecisku darbību EK līguma 43. un 49. panta izpratnē, un tādēļ tie ir iekļauti minētajā klasifikācijā.

6

2.4.   Kaut arī visu uzņēmumu veidu kopējais mērķis ir radīt vērtību un iegūt vislabākos rezultātus, vērtības un rezultātu mērīšanas kritēriji vai koncepcijas var atšķirties atkarībā no uzņēmuma veida un to personu mērķiem, kas kontrolē uzņēmumu vai gūst labumu no tā darbības. Dažos gadījumos vislabāko rezultātu gūšana nozīmē iegūt vislielāko peļņu no sabiedrības dalībnieku ieguldītā kapitāla; citos gadījumos vērtības radīšana un vislabāko rezultātu gūšana nozīmē maksimāli paaugstināt locekļiem vai plašai sabiedrībai sniegto pakalpojumu kvalitāti (piemēram, izglītības kooperatīvajā sabiedrībā, kuras īpašnieki-locekļi ir ģimenes, sociālās nodrošināšanas savstarpējā sabiedrībā vai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās).

| 2.4.1. | Iespējams arī, ka dažos lielos uzņēmumos nav akcionāru kopuma, un tie novirza finanšu peļņu atkārtotos ieguldījumos vai vispārējas nozīmes sociāliem mērķiem, kā to dara dažu Eiropas valstu krājbankas (7). |
| --- | --- |

2.4.1.

Iespējams arī, ka dažos lielos uzņēmumos nav akcionāru kopuma, un tie novirza finanšu peļņu atkārtotos ieguldījumos vai vispārējas nozīmes sociāliem mērķiem, kā to dara dažu Eiropas valstu krājbankas (7).

7

| 2.4.2. | Turklāt daudzos vietējos MVU un mikrouzņēmumos vērtības radīšana izpaužas ne tikai finansiālas peļņas veidā, bet arī kā sociāls mērķis, piemēram, darba apstākļi, pašpārvalde u.c. |
| --- | --- |

2.4.2.

Turklāt daudzos vietējos MVU un mikrouzņēmumos vērtības radīšana izpaužas ne tikai finansiālas peļņas veidā, bet arī kā sociāls mērķis, piemēram, darba apstākļi, pašpārvalde u.c.

2.5.   Turpinājumā sniegts dažādu uzņēmējdarbības formu sīkāks apraksts atbilstoši to lielumam un īpašumtiesību veidam.

2.6.   Daudznacionāli uzņēmumi un lieli uzņēmumi, kas parasti ir iekļauti biržas sarakstā to lieluma dēļ, nostiprinās ražīguma un ekonomisko sistēmu konkurētspējas jomā, un, sasniedzot labus rezultātus, var uzturēt arī augstu nodarbinātības līmeni (8).

8

2.7.   Uzņēmumu konkurences priekšrocības aizvien vairāk balstās uz konkurētspējīgām stratēģijām, kurās galvenās sastāvdaļas ir pētniecība, izstrāde un tehnoloģiski jauninājumi. Daudznacionāliem, kā arī lieliem uzņēmumiem ir vadošā loma ES privātā sektora veiktajā pētniecības, izstrādes un jauninājumu darbībā, kaut arī, iespējams, daudznacionālu vai lielu uzņēmumu skaits pasaules ekonomikas vadošajos sektoros joprojām var būt nepietiekams. Turklāt līdztekus tam, ka lieliem un daudznacionāliem uzņēmumiem pašiem ir liela nozīme ekonomikas un nodarbinātības jomā, jāatgādina, ka katrs no tiem bieži ir mezgls plašos, pasaules mēroga ražošanas tīklos, kas sastāv vai nu no savstarpēji cieši saistītiem MVU (liels uzņēmums tīklā), vai arī savstarpēji neatkarīgiem uzņēmumiem (modulāras ražošanas tīkli). Tieši tajās Eiropas valstīs, kurās ir proporcionāli visvairāk daudznacionālo un lielo uzņēmumu, pašreizējās ekonomikas situācijas izraisītā ražošanas apjomu un darba vietu skaita samazināšanās kļūst lēnāka.

2.8.   Tā kā minētie uzņēmumi pēdējos gadu desmitos vairākos ražošanas procesa un pakalpojumu infrastruktūras posmos ir izmantojuši MVU sniegtos ārpakalpojumus, šo MVU ražošanas un nodarbinātības līmenis cita starpā bieži ir atkarīgs no daudznacionālo un lielo uzņēmumu pieprasījuma, tādējādi tie piedāvā iespēju noteikt Eiropas vietu pasaules tirgū. Kaut arī 30 % no pasaules 40 lielākajiem rūpniecības uzņēmumiem atrodas ES (9), to tirgus vērtība ir tikai 24 % no kopējās vērtības, un dažās progresīvo tehnoloģiju nozarēs, piemēram, uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju balstītās jomās, ES daļa aprobežojas tikai ar vienu lielu uzņēmumu.

9

2.9.   MVU, MVU tīkli, mikrouzņēmumi un pašnodarbinātie pēdējo gadu desmitu laikā ir veicinājuši nozīmīgas tehnoloģiskas pārmaiņas un veido Eiropas ekonomikas pamatu: 99 % ES uzņēmumu ir MVU, un tie nodrošina 66 % darba vietu (10). Kaut arī tie parasti nav iekļauti nevienas biržas sarakstā, tie var izmantot iekļaušanu vērtspapīru tirgus sarakstos, lai palielinātu savu kapitālu vai riska kapitālu.

10

| 2.9.1. | MVU noteikti būtu jāatbalsta, un ne tikai ar Mazās uzņēmējdarbības akta starpniecību (11). MVU bieži piedāvā iespēju saglabāt darba vietas, jo interešu grupas, kas atbalsta un kontrolē minētos uzņēmumus, ir cilvēki, kas ir cieši saistīti ar teritoriju, kurā norisinās viņu darbība, un viņi ir apliecinājuši lielas spējas darba vietu radīšanā un saglabāšanā. MVU ir “uzņēmējdarbības kultūras dabiskā augsne” un uzņēmumu vadītāju un vadošo darbinieku pastāvīgas apmācības skolas. |
| --- | --- |

2.9.1.

MVU noteikti būtu jāatbalsta, un ne tikai ar Mazās uzņēmējdarbības akta starpniecību (11). MVU bieži piedāvā iespēju saglabāt darba vietas, jo interešu grupas, kas atbalsta un kontrolē minētos uzņēmumus, ir cilvēki, kas ir cieši saistīti ar teritoriju, kurā norisinās viņu darbība, un viņi ir apliecinājuši lielas spējas darba vietu radīšanā un saglabāšanā. MVU ir “uzņēmējdarbības kultūras dabiskā augsne” un uzņēmumu vadītāju un vadošo darbinieku pastāvīgas apmācības skolas.

11

2.10.   Atkarībā no īpašumtiesību veida vispārējās nozīmes uzņēmumi var būt publiski uzņēmumi vai uzņēmumi ar jauktu kapitālu, kā arī privātuzņēmumi. Ģeogrāfiski tie var būt daudznacionāli, valsts vai vietēja līmeņa uzņēmumi, lai gan lielākā daļa no tiem darbojas vietējā vai reģionālā līmenī. To darbība parasti ir saistīta ar vispārējās nozīmes pakalpojumu sniegšanu, piemēram, sabiedriskais transports, energoapgāde, ūdensapgāde, atkritumu apsaimniekošana, sakari, sociālās aprūpes pakalpojumi, veselības aprūpe, izglītība, u.c. pakalpojumi. Tomēr minētie uzņēmumi var iesaistīties arī komercdarbībā, ja tie atbilst Direktīvas par pārskatāmību noteikumiem (93/84/EEK (12). Darbojoties vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā, uzņēmumu peļņa tiek atkārtoti ieguldīta reģionālā un vietējā līmeņa pasākumos, tādējādi sniedzot būtisku ieguldījumu sociālajā, ekonomiskajā un reģionālajā kohēzijā. Uzņēmumiem, kuri sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus, kā būtiskiem pakalpojumu nodrošinātājiem ir ļoti liela nozīme ekonomikas veicināšanā kopumā, un tie veic ieguldījumus visnozīmīgākajās nozarēs, kas savukārt rada sviras efektu pārējās tautsaimniecības nozarēs (elektroenerģija, telekomunikācijas un to infrastruktūra, transports, u.c.).

12

2.11.   Biržas sarakstā iekļauto uzņēmumu īpašnieki ir to reģistrētie akcionāri. Akcionāri pērk un pārdod savas akcijas publiskos vērtspapīru tirgos.

2.12.   Biržas sarakstā neiekļautie uzņēmumi var būt lieli un mazi, un to daļas (akcijas, līdzdalības daļas, vai cita veida akcijas) atbilstoši to definīcijai netiek kotētas biržā. Tomēr arī biržas sarakstos neiekļautu uzņēmumu darbība daudzos gadījumos ir vērsta uz iekļaušanu biržas sarakstos, īpaši gadījumos, kad ir iesaistīts riska kapitāls vai privāta kapitāla ieguldītāji. Pat privāti MVU var izmantot iekļaušanu biržas sarakstā, palielinot savu kapitālu, lai finansētu uzņēmējdarbības paplašināšanos.

2.13.   Ģimenes uzņēmumi ir ļoti efektīvs instruments uzņēmējdarbības kultūras izplatīšanai un labākais veids, kā miljoniem cilvēku iesaistīt uzņēmējdarbībā, ne tikai MVU, kur strādā vairākums, bet arī lielos ģimenes uzņēmumos, kuru skaits tādās nozīmīgās valstīs kā Vācija, Apvienotā Karaliste, Itālija vai Francija, ir no 12 % līdz 30 % no kopējā lielo uzņēmumu skaita (13). Gan lielus, gan mazus ģimenes uzņēmumus raksturo ģimenes locekļu pastāvīga kontrole pār uzņēmumu, pat ja tā ir akciju sabiedrība. Šādos gadījumos intereses par iekļaušanu biržas sarakstā parasti nav.

13

2.14.   Personālsabiedrības ir anglosakšu pasaulē izplatīti komercuzņēmumi, bet bieži vien tie sastopami arī citās ES valstīs, kur šādus uzņēmumus izveido brīvo profesiju pārstāvji. Fizisku personu partnerības uzņēmumi ir efektīvs instruments, lai kvalificēti profesionāļi (juristi, grāmatveži u.c.) varētu darboties profesionālo pakalpojumu sniegšanas nozarē. Šāda veida uzņēmums pieder partneriem, kurus līdztekus ieguldītajam kapitālam savstarpēji saista viņu pašu darbs. Kad partneri aiziet pensijā vai izstājas no personālsabiedrības, viņi savu daļu nodod sabiedrībai.

2.15.   Noslēdzot ES uzņēmumu daudzveidīgo formu saraksta izskatīšanu, jāatzīmē, ka ir daudzi ļoti dažādi privāti uzņēmumi ar līdzīgām organizatoriskām un darbības iezīmēm, kuri veic darbību ar sociālu mērķi, par prioritāti nosakot cilvēku vajadzību apmierināšanu, nevis peļņas nodrošināšanu kapitāla ieguldītājiem (14). Šādi uzņēmumi parasti ir kooperatīvās sabiedrības, savstarpējas sabiedrības, apvienības un nodibinājumi (15). Komisijas, Parlamenta un EESK dokumentos minētos uzņēmumus parasti aplūko kopā, dēvējot tos par sociālās ekonomikas uzņēmumiem (SEU) (16). Kaut arī šo jēdzienu nelieto visās ES valstīs un dažās izmanto apzīmējumus “trešais sektors” (17), “trešā sistēma”, “solidārā ekonomika” un citus, visi minētie termini nozīmē uzņēmumus, kuriem “visā Eiropā ir salīdzināmas darbības ar tiem pašiem raksturotājiem” (18).

14

15

16

17

18

3.   Sociālā dimensija.

Sociālā dimensija.

3.1.   Kaut arī daudznacionālu, lielu uzņēmumu un MVU darbības mērķis nav tieša sociālās labklājības veicināšana, to darbība tirgū dod izšķirošu ieguldījumu konkurētspējas un nodarbinātības jomās un tai ir visaptveroša sociālā dimensija. Minētā vispārējā sociālā un teritoriālā dimensija ir īpaši izteikta vietējo MVU un mikrouzņēmumu, kas cieši saistīti ar konkrētu teritoriju, gadījumā.

3.2.   Kooperatīvās sabiedrības, savstarpējas sabiedrības, apvienības un nodibinājumi ES ir ļoti nozīmīgi dalībnieki, kas veic ievērojamu ekonomisko darbību trijās no piecām institucionālajām nozarēm, kurās saskaņā ar Eiropas Kontu sistēmu (EKS 1995) sagrupēti visi ekonomikas lēmumu pieņemšanas centri visās valstu ekonomikās (19). Sociālajā ekonomikā darbojas 10 % no kopējā Eiropas uzņēmumu skaita jeb divi miljoni uzņēmumu (20), un 7 % (21) no kopējā algoto darbinieku skaita. Kooperatīvajās sabiedrībās ir 143 miljoni dalībnieku, savstarpējās sabiedrībās — 120 miljoni, savukārt apvienībās darbojas 50 % ES iedzīvotāju (22).

19

20

21

22

| 3.2.1. | Neatkarīgi no tā, vai SEU ir lieli vai mazi, tie darbojas teritorijās un/vai sociālajās jomās, kurās ir problēmas, kas apdraud iekšējo tirgu un sociālo kohēziju, internalizējot sociālās izmaksas un veidojot pozitīvas papildu sekas. |
| --- | --- |

3.2.1.

Neatkarīgi no tā, vai SEU ir lieli vai mazi, tie darbojas teritorijās un/vai sociālajās jomās, kurās ir problēmas, kas apdraud iekšējo tirgu un sociālo kohēziju, internalizējot sociālās izmaksas un veidojot pozitīvas papildu sekas.

| 3.2.2. | Tā kā tie darbojas vietējo pašvaldību teritorijā un to prioritārie mērķi ir saistīti ar iedzīvotāju vajadzību apmierināšanu, tie nemaina atrašanās vietu, bet efektīvi novērš cilvēku aizplūšanu no lauku apgabaliem un veicina reģionu un nelabvēlīgākā stāvoklī esošo pašvaldību attīstību (23). |
| --- | --- |

3.2.2.

Tā kā tie darbojas vietējo pašvaldību teritorijā un to prioritārie mērķi ir saistīti ar iedzīvotāju vajadzību apmierināšanu, tie nemaina atrašanās vietu, bet efektīvi novērš cilvēku aizplūšanu no lauku apgabaliem un veicina reģionu un nelabvēlīgākā stāvoklī esošo pašvaldību attīstību (23).

23

3.3.   Uzņēmumi, kas sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus, veido Eiropas sociālās dimensijas pamatu. Tiem ir īpaša nozīme kā Eiropas sociālā modeļa neatņemamai sastāvdaļai, jo, sniedzot pakalpojumus, minētie uzņēmumi ievēro un veicina tādus principus kā augsta kvalitāte, drošums un samērīgas cenas, vienlīdzīga attieksme, vispārēja pieejamība un lietotāju tiesības. Tādējādi tiem ir arī tieša un netieša ietekme uz nodarbinātību, jo stabila infrastruktūra piesaista privātus ieguldījumus. Vispārējas nozīmes uzņēmumi veido nozīmīgu tautsaimniecības daļu, nodarbinot no 25 % līdz 40 % darbaspēka un radot vairāk nekā 30 % no IKP.

Uzņēmumi, kas sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus

3.4.   Sociālie uzņēmumi (sociālie kooperatīvi un citi līdzīgi uzņēmumi, kuriem ir dažādas juridiskās formas) sniedz pakalpojumus, piemēram, veselības aprūpes, vides, sociālo pakalpojumu un izglītības jomā. Tie savos ražošanas procesos bieži iegulda lielus resursus altruistiska darba veidā, rīkojoties kā efektīvi sociālās labklājības politikas instrumenti. Turklāt liela daļa sociālo uzņēmumu ir darba integrācijas sociālie uzņēmumi (WISE — Work Integration Social Enterprises), kuru mērķi ir radīt darba vietas nelabvēlīgā stāvoklī esošām personām un iekļaut darba tirgū.

Sociālie uzņēmumi

WISE

Work Integration Social Enterprises

3.5.   Sociāls uzņēmums ne vienmēr ir juridiska kategorija, jo tajā ietilpst uzņēmumi, kas dod sociālu un saimniecisku labumu ļoti dažādās nozarēs. Tos nav viegli klasificēt. Galvenais būtu izprast, kā atbalstīt minētos uzņēmējus, nodrošinot apstākļus, kas ļautu viņiem izvērst spēju ieviest jauninājumus, kas ekonomikas krīzes laikā ir īpaši vērtīga (24). Eiropas Komisijai būtu nopietni jāapsver iespēja izstrādāt politiku sociālajiem uzņēmumiem (25).

Sociāls uzņēmums

24

25

3.6.   Uzņēmumu pārstāvības gadījumos organizācijas, kurās ir pārstāvēti uzņēmējdarbības visdažādākās formas, būtu jāiesaista sociālajā dialogā.

| 3.6.1. | Dažu iepriekš minēto nozaru pārstāvības organizācijas jau ir piedalījušās nozaru dialogā, piemēram, Eiropas Kooperatīvās un savstarpējās apdrošināšanas biedrību asociācija (AMICE) apdrošināšanas jomā un daži Eiropas Kooperatīvu (Cooperatives Europe) (26) locekļi, Eiropas Savienības Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējā konfederācija (COPA-COGECA) lauksaimniecības jomā, kā arī Kooperatīvo banku Eiropas apvienība un Eiropas Krājbanku grupa banku nozarē (27). |
| --- | --- |

3.6.1.

Dažu iepriekš minēto nozaru pārstāvības organizācijas jau ir piedalījušās nozaru dialogā, piemēram, Eiropas Kooperatīvās un savstarpējās apdrošināšanas biedrību asociācija (AMICE) apdrošināšanas jomā un daži Eiropas Kooperatīvu (Cooperatives Europe) (26) locekļi, Eiropas Savienības Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējā konfederācija (COPA-COGECA) lauksaimniecības jomā, kā arī Kooperatīvo banku Eiropas apvienība un Eiropas Krājbanku grupa banku nozarē (27).

AMICE

Cooperatives Europe

26

COPA-COGECA

27

4.   Daudzveidīgo uzņēmējdarbības formu tiesiskais regulējums un normatīvā sistēma.

Daudzveidīgo uzņēmējdarbības formu tiesiskais regulējums un normatīvā sistēma.

4.1.   Ievads: uzņēmējdarbības formu daudzveidība un iekšējais tirgus.

| 4.1.1. | Iekšējā tirgus veidošanā un attīstībā mērķus nedrīkst pakārtot līdzekļiem, tāpēc būtu jāizveido tiesisks regulējums un normatīva sistēma, kas ir pielāgota tirgū darbojošos dažādo ekonomikas dalībnieku raksturīgajām pazīmēm, lai visām uzņēmējdarbības formām radītu vienādus konkurences noteikumus, ņemot vērā katras formas īpašības. Šobrīd šāds regulējums vispārīgi ir pielāgots lieliem, biržā kotētiem uzņēmumiem, un tā piemērošana visiem uzņēmumu veidiem rada šķēršļus mazākiem uzņēmumiem. Šādam regulējumam būtu jāsekmē dalībnieku efektīva darbība, kas savukārt ļaus uzlabot sistēmas taisnīgumu. Šāds regulējums jāattiecina uz uzņēmējdarbības, grāmatvedības, konkurences un nodokļu tiesību jomu statistikas saskaņošanu un uzņēmumu politiku. |
| --- | --- |

4.1.1.

Iekšējā tirgus veidošanā un attīstībā mērķus nedrīkst pakārtot līdzekļiem, tāpēc būtu jāizveido tiesisks regulējums un normatīva sistēma, kas ir pielāgota tirgū darbojošos dažādo ekonomikas dalībnieku raksturīgajām pazīmēm, lai visām uzņēmējdarbības formām radītu vienādus konkurences noteikumus, ņemot vērā katras formas īpašības. Šobrīd šāds regulējums vispārīgi ir pielāgots lieliem, biržā kotētiem uzņēmumiem, un tā piemērošana visiem uzņēmumu veidiem rada šķēršļus mazākiem uzņēmumiem. Šādam regulējumam būtu jāsekmē dalībnieku efektīva darbība, kas savukārt ļaus uzlabot sistēmas taisnīgumu. Šāds regulējums jāattiecina uz uzņēmējdarbības, grāmatvedības, konkurences un nodokļu tiesību jomu statistikas saskaņošanu un uzņēmumu politiku.

4.2.   Uzņēmējdarbības tiesības.

| 4.2.1. | Eiropas akciju sabiedrībām un kooperatīvajām sabiedrībām jau ir savi statūti, bet citu veidu uzņēmumi, kuriem nav Eiropas statūtu, iekšējā tirgū sastopas ar dažādiem šķēršļiem. Eiropas MVU ir vajadzīgi elastīgi Eiropas tiesību akti, kas tiem atvieglotu darbību pāri robežām. Turklāt kooperatīvajām sabiedrībām ir nepieciešama Eiropas kooperatīvās sabiedrības regulas vienkāršošana, jo tās sarežģītība kavē attīstību minētajā jomā. |
| --- | --- |

4.2.1.

Eiropas akciju sabiedrībām un kooperatīvajām sabiedrībām jau ir savi statūti, bet citu veidu uzņēmumi, kuriem nav Eiropas statūtu, iekšējā tirgū sastopas ar dažādiem šķēršļiem. Eiropas MVU ir vajadzīgi elastīgi Eiropas tiesību akti, kas tiem atvieglotu darbību pāri robežām. Turklāt kooperatīvajām sabiedrībām ir nepieciešama Eiropas kooperatīvās sabiedrības regulas vienkāršošana, jo tās sarežģītība kavē attīstību minētajā jomā.

| 4.2.2. | Tiesiskā regulējuma trūkums neļauj nodibinājumiem, kas darbojas Eiropas līmenī, strādāt uz vienādiem noteikumiem ar citas juridiskās formas uzņēmumiem. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Eiropas nodibinājuma statūtu pamatojuma izpētes rezultātus un aicina Komisiju 2010. gada sākumā pabeigt ietekmes novērtējuma izstrādi, iesniedzot priekšlikumu regulai, ar ko Eiropas mēroga nodibinājumiem nodrošinās līdzvērtīgus darbības apstākļus iekšējā tirgū (28). |
| --- | --- |

4.2.2.

Tiesiskā regulējuma trūkums neļauj nodibinājumiem, kas darbojas Eiropas līmenī, strādāt uz vienādiem noteikumiem ar citas juridiskās formas uzņēmumiem. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Eiropas nodibinājuma statūtu pamatojuma izpētes rezultātus un aicina Komisiju 2010. gada sākumā pabeigt ietekmes novērtējuma izstrādi, iesniedzot priekšlikumu regulai, ar ko Eiropas mēroga nodibinājumiem nodrošinās līdzvērtīgus darbības apstākļus iekšējā tirgū (28).

28

| 4.2.3. | Līdzīgu apsvērumu dēļ EESK arī aicina Komisiju sākt darbu, lai apstiprinātu Eiropas statūtus apvienībām un savstarpējām sabiedrībām. |
| --- | --- |

4.2.3.

Līdzīgu apsvērumu dēļ EESK arī aicina Komisiju sākt darbu, lai apstiprinātu Eiropas statūtus apvienībām un savstarpējām sabiedrībām.

4.3.   Grāmatvedības tiesības.

| 4.3.1. | Grāmatvedības noteikumi jāpielāgo dažādām uzņēmumu formām. Vēl viens ierobežojumu piemērs saistībā ar grāmatvedības tiesībām ir šķēršļi, ko biržas sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem rada jaunās Starptautiskās Grāmatvedības sistēmas (International Accounting System (IAS)) ieviešana. Eiropas kontus nedrīkst saskaņot, likvidējot vairāku Eiropas Savienībā pastāvošu uzņēmumu veidu būtiskus raksturlielumus. |
| --- | --- |

4.3.1.

Grāmatvedības noteikumi jāpielāgo dažādām uzņēmumu formām. Vēl viens ierobežojumu piemērs saistībā ar grāmatvedības tiesībām ir šķēršļi, ko biržas sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem rada jaunās Starptautiskās Grāmatvedības sistēmas (International Accounting System (IAS)) ieviešana. Eiropas kontus nedrīkst saskaņot, likvidējot vairāku Eiropas Savienībā pastāvošu uzņēmumu veidu būtiskus raksturlielumus.

International Accounting System (IAS

| 4.3.2. | Konkrētajā kooperatīvo sabiedrību gadījumā ir acīmredzami grūti definēt pašu kapitāla jēdzienu, ko varētu piemērot vispārīgi un nediferencēti; tas varētu nelabvēlīgi un destruktīvi ietekmēt uzņēmējdarbības daudzveidību. EESK mudina Komisiju respektēt kooperatīvo sabiedrību identitāti grāmatvedības jautājumā, atzīstot locekļu akciju kapitālu par sabiedrības pašu kapitālu un nevis parādu tik ilgi, kamēr loceklis, izstājoties no kooperatīvās sabiedrības, nav kļuvis par kreditoru (29). |
| --- | --- |

4.3.2.

Konkrētajā kooperatīvo sabiedrību gadījumā ir acīmredzami grūti definēt pašu kapitāla jēdzienu, ko varētu piemērot vispārīgi un nediferencēti; tas varētu nelabvēlīgi un destruktīvi ietekmēt uzņēmējdarbības daudzveidību. EESK mudina Komisiju respektēt kooperatīvo sabiedrību identitāti grāmatvedības jautājumā, atzīstot locekļu akciju kapitālu par sabiedrības pašu kapitālu un nevis parādu tik ilgi, kamēr loceklis, izstājoties no kooperatīvās sabiedrības, nav kļuvis par kreditoru (29).

pašu kapitāla

parādu

29

| 4.3.3. | Komiteja piekrīt Larosière grupas (30) ieteikumam, saskaņā ar kuru grāmatvedības standarti nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt dažus uzņēmējdarbības modeļus, veicināt prociklisku uzvedību vai atturēt no ilgtermiņa ieguldījumiem un apdraudēt uzņēmumu stabilitāti. |
| --- | --- |

4.3.3.

Komiteja piekrīt Larosière grupas (30) ieteikumam, saskaņā ar kuru grāmatvedības standarti nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt dažus uzņēmējdarbības modeļus, veicināt prociklisku uzvedību vai atturēt no ilgtermiņa ieguldījumiem un apdraudēt uzņēmumu stabilitāti.

Larosière

30

4.4.   Konkurences tiesības.

| 4.4.1. | Visu juridisko formu uzņēmumiem jābūt iespējai veikt uzņēmējdarbību, vienlaikus saglabājot savu darbības veidu (modus operandi). Tādējādi konkurences tiesības nevar balstīt uz vienotu un vienādu uzņēmējdarbības modeli; ar tām ir jānovērš visa veida diskriminācija un jānovērtē valsts līmenī īstenota laba prakse. Runa nav par privilēģiju ieviešanu, bet gan taisnīgu konkurences tiesību veicināšanu. Tādēļ EESK tāpat kā iepriekšējos atzinumos (31) iesaka konkurences un nodokļu tiesībās paredzēt, ka uzņēmumu diferencētās izmaksas, kas ir piesaistītas nevis neefektīviem ražošanas procesiem, bet gan sociālo izmaksu internalizācijai, tiek regulētas ar kompensāciju palīdzību. |
| --- | --- |

4.4.1.

Visu juridisko formu uzņēmumiem jābūt iespējai veikt uzņēmējdarbību, vienlaikus saglabājot savu darbības veidu (modus operandi). Tādējādi konkurences tiesības nevar balstīt uz vienotu un vienādu uzņēmējdarbības modeli; ar tām ir jānovērš visa veida diskriminācija un jānovērtē valsts līmenī īstenota laba prakse. Runa nav par privilēģiju ieviešanu, bet gan taisnīgu konkurences tiesību veicināšanu. Tādēļ EESK tāpat kā iepriekšējos atzinumos (31) iesaka konkurences un nodokļu tiesībās paredzēt, ka uzņēmumu diferencētās izmaksas, kas ir piesaistītas nevis neefektīviem ražošanas procesiem, bet gan sociālo izmaksu internalizācijai, tiek regulētas ar kompensāciju palīdzību.

modus operandi

31

| 4.4.2. | Daži konkurences politikas instrumenti nav neitrāli attiecībā uz dažādajām uzņēmumu formām, un EESK uz to jau ir norādījusi: “(..) aplikšanas ar nodokļiem, publiskā iepirkuma un konkurences noteikumu jomās sociālās ekonomikas sektoram ir vajadzīgi pielāgoti risinājumi.” (32) Piemēram, valsts atbalsts privātiem ieguldījumiem pētniecībā, izstrādē un inovācijā, lai paaugstinātu ražošanas sistēmas konkurētspēju, lielākoties tiek piešķirts lieliem uzņēmumiem, kas visaktīvāk veic šāda veida darbību. Tā kā lielajiem uzņēmumiem ir arī lielāka rīcības brīvība izvēlēties savu ražošanas iekārtu atrašanās vietu, tie var labāk izmantot valsts ieguldījumus ražošanas nozares atbalsta infrastruktūrā. Dažreiz tas rada nelabvēlīgāku konkurences situāciju maziem uzņēmumiem, kuriem nav daudz reālu iespēju izvēlēties uzņēmējdarbības veikšanas vietu. |
| --- | --- |

4.4.2.

Daži konkurences politikas instrumenti nav neitrāli attiecībā uz dažādajām uzņēmumu formām, un EESK uz to jau ir norādījusi: “(..) aplikšanas ar nodokļiem, publiskā iepirkuma un konkurences noteikumu jomās sociālās ekonomikas sektoram ir vajadzīgi pielāgoti risinājumi.” (32) Piemēram, valsts atbalsts privātiem ieguldījumiem pētniecībā, izstrādē un inovācijā, lai paaugstinātu ražošanas sistēmas konkurētspēju, lielākoties tiek piešķirts lieliem uzņēmumiem, kas visaktīvāk veic šāda veida darbību. Tā kā lielajiem uzņēmumiem ir arī lielāka rīcības brīvība izvēlēties savu ražošanas iekārtu atrašanās vietu, tie var labāk izmantot valsts ieguldījumus ražošanas nozares atbalsta infrastruktūrā. Dažreiz tas rada nelabvēlīgāku konkurences situāciju maziem uzņēmumiem, kuriem nav daudz reālu iespēju izvēlēties uzņēmējdarbības veikšanas vietu.

32

| 4.4.3. | Konkurences noteikumos jāņem vērā arī īpatnības, kas piemīt sociāliem uzņēmumiem, kuri ražo un izplata ārpustirgus preces un sniedz ārpustirgus pakalpojumus sociāli atstumtām vai sociālās atstumtības apdraudētām personām un altruistisku apsvērumu dēļ ražošanas procesā iegulda ievērojamus resursus. |
| --- | --- |

4.4.3.

Konkurences noteikumos jāņem vērā arī īpatnības, kas piemīt sociāliem uzņēmumiem, kuri ražo un izplata ārpustirgus preces un sniedz ārpustirgus pakalpojumus sociāli atstumtām vai sociālās atstumtības apdraudētām personām un altruistisku apsvērumu dēļ ražošanas procesā iegulda ievērojamus resursus.

sociāliem uzņēmumiem

4.5.   Nodokļu tiesības.

| 4.5.1. | Dažās dalībvalstīs daži uzņēmumi bieži nonāk nevienlīdzīgā konkurences situācijā tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti nevis ar pašiem ražošanas procesiem, bet izriet no tirgus neveiksmēm resursu sadales rezultātā (33), citiem vārdiem, situācijās, kurās neefektīvs ir pats tirgus, neatbilstoši sadalot resursus. EESK atbalsta priekšlikumu direktīvai par samazinātām PVN likmēm vietējā līmenī pakalpojumiem, kas galvenokārt attiecas uz MVU, un apstiprina piekrišanu Komisijas formulētajam principam, ka kādam uzņēmumu veidam piešķirtajām nodokļu priekšrocībām jābūt samērīgām ar šai uzņēmuma formai raksturīgajiem tiesiskajiem ierobežojumiem vai tai raksturīgo pievienoto sociālo vērtību (34). Tāpēc EESK lūdz Komisijai rosināt dalībvalstis izskatīt iespēju paredzēt kompensējošus pasākumus uzņēmumiem, pamatojoties uz to sniegto labumu sabiedrībai vai atzīto ieguldījumu reģionālajā attīstībā (35). Jo īpaši jāmeklē risinājumi problēmai, ar kuru dažās valstīs saskaras bezpeļņas organizācijas, proti, tās nevar atgūt samaksāto PVN, iegādājoties preces un pakalpojumus, kas nepieciešami to darbībai ar vispārēju nozīmi. Būtu jāizskata arī tām NVO piemērotais nodokļu režīms, kuru ekonomiskā darbība nav saistīta ar vispārējas nozīmes mērķiem. |
| --- | --- |

4.5.1.

Dažās dalībvalstīs daži uzņēmumi bieži nonāk nevienlīdzīgā konkurences situācijā tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti nevis ar pašiem ražošanas procesiem, bet izriet no tirgus neveiksmēm resursu sadales rezultātā (33), citiem vārdiem, situācijās, kurās neefektīvs ir pats tirgus, neatbilstoši sadalot resursus. EESK atbalsta priekšlikumu direktīvai par samazinātām PVN likmēm vietējā līmenī pakalpojumiem, kas galvenokārt attiecas uz MVU, un apstiprina piekrišanu Komisijas formulētajam principam, ka kādam uzņēmumu veidam piešķirtajām nodokļu priekšrocībām jābūt samērīgām ar šai uzņēmuma formai raksturīgajiem tiesiskajiem ierobežojumiem vai tai raksturīgo pievienoto sociālo vērtību (34). Tāpēc EESK lūdz Komisijai rosināt dalībvalstis izskatīt iespēju paredzēt kompensējošus pasākumus uzņēmumiem, pamatojoties uz to sniegto labumu sabiedrībai vai atzīto ieguldījumu reģionālajā attīstībā (35). Jo īpaši jāmeklē risinājumi problēmai, ar kuru dažās valstīs saskaras bezpeļņas organizācijas, proti, tās nevar atgūt samaksāto PVN, iegādājoties preces un pakalpojumus, kas nepieciešami to darbībai ar vispārēju nozīmi. Būtu jāizskata arī tām NVO piemērotais nodokļu režīms, kuru ekonomiskā darbība nav saistīta ar vispārējas nozīmes mērķiem.

33

34

35

| 4.5.2. | Šobrīd MVU ir maz īstu iespēju ieguldīt pētniecībā, attīstībā un inovācijā, kas ir nozīmīgas jomas, lai ražošana būtu efektīva un tiktu saglabāta uzņēmējdarbības konkurētspēja. Tas rada neizdevīgus konkurences apstākļus, ko vajadzētu līdzsvarot ar nodokļu priekšrocībām MVU, kuri veic ieguldījumus minētajās jomās. Ieteikumos iekļauts plašs kompensācijas pasākumu klāsts, no kuriem — atkarībā no dalībvalsts — vērts minēt šādus pasākumus: īpaši nodokļu atvieglojumi dažāda veida ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē, nodokļu atmaksa, ja uzņēmumam nav izdevies gūt peļņu, un mazākas sociālās nodrošināšanas iemaksas. Ņemot vērā MVU stratēģiski svarīgo lomu Kopienas ekonomikā, EESK ierosina katrai dalībvalstij izmantot kompensācijas pasākumu vispiemērotāko kombināciju, lai attiecīgās valsts ekonomikā atbalstītu MVU izdzīvošanu un attīstību. Ar minēto programmu starpniecību sniegtais atbalsts neapšaubāmi visvairāk ietekmē pētniecības un izstrādes jomā specializēto MVU attīstību to darbības pirmajos gados. |
| --- | --- |

4.5.2.

Šobrīd MVU ir maz īstu iespēju ieguldīt pētniecībā, attīstībā un inovācijā, kas ir nozīmīgas jomas, lai ražošana būtu efektīva un tiktu saglabāta uzņēmējdarbības konkurētspēja. Tas rada neizdevīgus konkurences apstākļus, ko vajadzētu līdzsvarot ar nodokļu priekšrocībām MVU, kuri veic ieguldījumus minētajās jomās. Ieteikumos iekļauts plašs kompensācijas pasākumu klāsts, no kuriem — atkarībā no dalībvalsts — vērts minēt šādus pasākumus: īpaši nodokļu atvieglojumi dažāda veida ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē, nodokļu atmaksa, ja uzņēmumam nav izdevies gūt peļņu, un mazākas sociālās nodrošināšanas iemaksas. Ņemot vērā MVU stratēģiski svarīgo lomu Kopienas ekonomikā, EESK ierosina katrai dalībvalstij izmantot kompensācijas pasākumu vispiemērotāko kombināciju, lai attiecīgās valsts ekonomikā atbalstītu MVU izdzīvošanu un attīstību. Ar minēto programmu starpniecību sniegtais atbalsts neapšaubāmi visvairāk ietekmē pētniecības un izstrādes jomā specializēto MVU attīstību to darbības pirmajos gados.

4.6.   Statistikas saskaņošana.

| 4.6.1. | Statistikas dati par dažādu uzņēmumu veidiem ir iegūti dalībvalstīs un visā ES saskaņā ar vienotiem kritērijiem, kas apstiprināti ar Eiropas valstu un reģionu kontu sistēmu Kopienā (EKS 95). Tomēr ekonomikas statistika par kooperatīvajām sabiedrībām, savstarpējām sabiedrībām, apvienībām, nodibinājumiem un līdzīgiem uzņēmumiem ir ļoti ierobežota un iegūta, pamatojoties uz neviendabīgiem kritērijiem, tāpēc ir grūti to analizēt un vērtēt uzņēmumu ieguldījumu lielo makroekonomikas mērķu sasniegšanā. Tāpēc Komisija ir uzdevusi izstrādāt rokasgrāmatu
   (36), kas, izmantojot vienotus kritērijus, ļaus veidot valstu statistikas reģistrus par minētajiem uzņēmumiem, ņemot vērā valsts grāmatvedības sistēmu. EESK aicina izmantot minētos jaunos analītiskos instrumentus, lai izstrādātu saskaņotu statistiku par iepriekš minētajiem uzņēmumu veidiem visās Eiropas Savienības valstīs un šajā jomā īstenot efektīvāku rīcībpolitiku.
  Būtu ieteicams arī izstrādāt metodoloģiju, lai sekmētu mikrouzņēmumu novērošanas centra izveidi Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

4.6.1.

Statistikas dati par dažādu uzņēmumu veidiem ir iegūti dalībvalstīs un visā ES saskaņā ar vienotiem kritērijiem, kas apstiprināti ar Eiropas valstu un reģionu kontu sistēmu Kopienā (EKS 95). Tomēr ekonomikas statistika par kooperatīvajām sabiedrībām, savstarpējām sabiedrībām, apvienībām, nodibinājumiem un līdzīgiem uzņēmumiem ir ļoti ierobežota un iegūta, pamatojoties uz neviendabīgiem kritērijiem, tāpēc ir grūti to analizēt un vērtēt uzņēmumu ieguldījumu lielo makroekonomikas mērķu sasniegšanā. Tāpēc Komisija ir uzdevusi izstrādāt rokasgrāmatu
   (36), kas, izmantojot vienotus kritērijus, ļaus veidot valstu statistikas reģistrus par minētajiem uzņēmumiem, ņemot vērā valsts grāmatvedības sistēmu. EESK aicina izmantot minētos jaunos analītiskos instrumentus, lai izstrādātu saskaņotu statistiku par iepriekš minētajiem uzņēmumu veidiem visās Eiropas Savienības valstīs un šajā jomā īstenot efektīvāku rīcībpolitiku.

rokasgrāmatu

36

Būtu ieteicams arī izstrādāt metodoloģiju, lai sekmētu mikrouzņēmumu novērošanas centra izveidi Eiropas līmenī.

Briselē, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  “Rokasgrāmata par sociālās ekonomikas uzņēmumu (kooperatīvu un savstarpējo sabiedrību) satelītkontiem”, CIRIEC, Eiropas Komisijas uzdevumā, 2006.

1

CIRIEC

(2)  CIRIEC“Sociālā ekonomika Eiropas Savienībā”, EESK, Briselē, 2008, www.cese.europa.eu, ISBN 928-92-830-08-59-0.

2

CIRIEC

(3)  OV C 234, 22.09.2005.

3

(4)  Līguma par Eiropas Savienību konsolidētā versija pēc Lisabonas līguma pieņemšanas, OV C 115, 09.05.2008.

4

(5)  Dažas dalībvalstis, Eiropas Parlaments, Eiropas Komisija un EESK šos uzņēmumu veidus sauc par sociālās ekonomikas uzņēmumiem (SEU). Tas ir socioloģijas jēdziens, nevis juridisks termins.

5

(6)  Skatīt piemēram, apvienotās lietas Nr. C-180/98, C-184/98, Pavlov, lietu Nr. C-352/85, Bond van Adverteeders.

6

Pavlov

Bond van Adverteeders

(7)  Pēdējo 50 gadu laikā literatūrā par ekonomiku uzsvērta mērķa funkciju daudzveidība atkarībā no uzņēmuma veida — sk. autorus B. Ward (1958), E.D. Domar (1967), J. Vanek (1970), J. Meade (1972) un J.L. Monzón (1989), kas citēti “Rokasgrāmatā par sociālās ekonomikas uzņēmumu (kooperatīvu un savstarpējo sabiedrību) satelītkontiem” (1. zemsvītras piezīme).

7

B. Ward

E.D. Domar

J. Vanek

J. Meade

J.L. Monzón

(8)  Dažreiz lielos uzņēmumos var nebūt akcionāru un peļņa netiek sadalīta, kā, piemēram, vairāku Eiropas valstu krājbankās. Tāpat ir arī lieli uzņēmumi un kooperatīvās sabiedrības, kas emitē akcijas, kuras nav ierakstītas biržas sarakstā, vai savstarpējas sabiedrības, kas darbojas, pateicoties pašu kapitālam un rezervēm, nevis dalībnieku iegūtajam kapitālam.

8

(9)  The Global 2000, 04.02.2008., www.forbes.com

9

The Global

(10)  OV C 120, 20.05.2005., 10. lpp. (2.1. punkts); OV C 112, 30.04.2004., 105. lpp. (1.7. punkts); Mazās uzņēmējdarbības akts (skatīt OV C 182, 04.08.2009., 30. lpp.).

10

(11)  COM(2008) 394 galīgā redakcija ““Vispirms domāt par mazākajiem” — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act””: iniciatīva mazo uzņēmumu atbalstam.

11

Small Business Act

(12)  Direktīva Nr. 93/84/EEK, 30.09.1993., ar kuru groza Direktīvu Nr. 80/723/EEK par dalībvalstu un valsts uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību (OV L 254, 10.12.1993., 16. lpp.).

12

(13)  A Colli, P Fernández un M Rose, (2003): “National Determinants of Family Firm Development? Family Firms in Britain, Spain and Italy in the Nineteenth and Twentieth Centurias”, Enterprise & Society, 4., 28.–64. lpp.

13

A Colli, P Fernández

M Rose

National Determinants of Family Firm Development? Family Firms in Britain, Spain and Italy in the Nineteenth and Twentieth Centurias”, Enterprise & Society

(14)  “Sociālā ekonomika...” (sk. 2. zemsvītras piezīmi).

14

(15)  Eiropas Parlamenta ziņojums par sociālo ekonomiku (2008/2250 (INI)).

15

INI

(16)  Eiropas Komisija atsaucas uz “sociālās ekonomikas” nozari vairākos dokumentos, piemēram, COM(2004) 18 galīgā redakcija “Par kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu Eiropā” (4.3. punkts).

16

(17)  Piemēram, Apvienotajā Karalistē ir Trešā sektora birojs (Office of the Third Sector (OTS)), kurā darbojas “brīvprātīgo un kopienas grupas, sociālie uzņēmumi, labdarības organizācijas, kooperatīvās sabiedrības un savstarpējās sabiedrības”, jeb tādu pašu uzņēmumu kopums, kas šajā dokumentā saukti par “sociālās ekonomikas uzņēmumiem”. Trešā sektora birojs ir valdības struktūrvienība, kas ir Ministru kabineta (Cabinet Office) sastāvdaļa (www.cabinetoffice.gov.uk).

17

Office of the Third Sector

OTS

Cabinet Office

(18)  Ziņojums (2008/2250 (INI), 13. zemsvītras piezīme).

18

INI

(19)  EKS 1995 sagrupē visas organizācijas, kurām ir līdzīga ekonomiskā uzvedība (EKS 95,2.18.), piecās lielās institucionālās nozarēs (EKS 95,2.2. tabula): a) nefinanšu sabiedrības (S.11); b) finanšu sabiedrības (S.12.); c) valsts sektors (S.13); d) mājsaimniecības (S.14) un e) mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15). Ar EKS 1995 klasificē arī dažādas ražošanas struktūras nozarēs, kas ietver tādas pašas vai līdzīgas saimnieciskās darbības (EKS 95,2.108) un iedala tās piecus dažādos pārgrupēšanas līmeņos, kuros attiecīgi ir 60, 31, 17,6 un 3 darbības nozares (EKS 95, IV pielikums).

19

līdzīga ekonomiskā uzvedība

nozarēs

(20)  Ziņojums (2008/2250 (INI), sk. 13. zemsvītras piezīmi.

20

INI

(21)  SEU tieši nodrošina pilnas slodzes darbu 11 miljoniem Eiropas iedzīvotāju un darbojas visās saimnieciskās darbības nozarēs: gan ļoti konkurētspējīgās nozarēs, piemēram, finanšu un lauksaimniecības jomā, gan tādās novatoriskās nozarēs kā privātpersonām sniegtie pakalpojumi un atjaunojami energoresursi.

21

(22)  EESK (2008): “Sociālā ekonomika...” (sk. 2. zemsvītras piezīmi).

22

(23)  COM(2004) 18 galīgā redakcija, 4.3. punkts (Kooperatīvo sabiedrību veicināšana Eiropā).

23

(24)  “It's time for social enterprise to realise its potential” (“Pienācis laiks sociālajiem uzņēmumiem īstenot savu potenciālu”), Trimble Robert, The Bridge Magazine, 17. lpp., www.ipt.org.uk.

24

It's time for social enterprise to realise its potential

Trimble Robert, The Bridge Magazine

(25)  EESK atzinums par tematu “Uzņēmēju domāšanas veids un Lisabonas stratēģija” (OV C 44, 16.02.2008., 84. lpp).

25

(26)  Jāatzīmē, ka dažas organizācijas, tādas kā Cooperatives Europe, veic pētījumus par savu pārstāvību, lai piedalītos konsultācijās par sociālo dialogu.

26

Cooperatives Europe

(27)  EESK atzinumi (OV C 182, 04.08.2009., 71. lpp. un OV C 228, 22.09.2009., 149.–154. lpp.).

27

(28)  Komisijas izstrādātajā Eiropas nodibinājuma statūtu pamatojumā aprēķināts, ka izmaksas pārrobežu darbības šķēršļu pārvarēšanai svārstās no 90 līdz 100 miljoniem euro gadā.

28

euro

(29)  Aicinājums nesen izdotajā literatūrā par grāmatvedību: CIRIEC-Spānija, “Publiskās, sociālās un kooperatīvās ekonomikas apskats” (Revista de Economía Pública, Social y Cooperativa), Nr. 58, 2007. gada augusts (www.ciriec.es), “Kooperatīvās sabiedrības sociālā kapitāla klasifikācija — kritisks redzējums” (Clasificación del capital social de la sociedad cooperativa: una visión crítica), B. Fernández-Feijóo un M. J. Cabaleiro.

29

CIRIEC

Revista de Economía Pública, Social y Cooperativa

Clasificación del capital social de la sociedad cooperativa: una visión crítica

B. Fernández-Feijóo

M. J. Cabaleiro

(30)  ES Finanšu uzraudzības augsta līmeņa grupas ziņojums 2009. gada februārī (http://ec.europa.eu/internal_market/finances/docs/de_larosiere_report_en.pdf; 4. ieteikums 21. lpp.).

30

(31)  OV C 234, 22.09.2005. un COM(2004) 18 galīgā redakcija.

31

(32)  OV C 117, 26.04.2000., 52. lpp. (8.3.1. punkts). Arī OV C 117, 26.04.2000., 57. lpp. Eiropas Komisija nošķir “valsts atbalstu” un “vispārīgus pasākumus”, vispārīgajos pasākumos iekļaujot “nodokļu stimulus ieguldījumiem vides jautājumos, pētniecībā, izstrādē un apmācībā, kurus piemēro tikai tiem uzņēmumiem, kas veic šādus ieguldījumus, un tā ne vienmēr uzskatāma par valsts palīdzību” (Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu uzņēmējdarbības aplikšanā ar nodokļiem, OV C 384, 14. punkts, 10.12.1998., 5. lpp.). Visā Eiropas Savienībā ar pētniecību un izstrādi visaktīvāk nodarbojas lieli uzņēmumi, piemēram, saskaņā ar 2007. gada datiem (www.ine.es) Spānijā pētniecībā un izstrādē veic ieguldījumus 27,6 % lielo uzņēmumu un tikai 5,7 % uzņēmumu, kuros ir mazāk nekā 250 darbinieku.

32

(33)  Komisijas paziņojums COM(2008) 394 galīgā redakcija.

33

(34)  COM(2004) 18 galīgā redakcija.

34

(35)  EESK atzinums par dokumentu COM(2004) 18 galīgā redakcija, 4.2.3. punkts, OV C 234, 22.09.2005.

35

(36)  Rokasgrāmata (sk. 1. zemsvītras piezīmi).

36

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/29

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pārtikas produktu taisnīga tirdzniecība: pašregulējums vai tiesiskais regulējums?” (pašiniciatīvas atzinums)

2009/C 318/06

Ziņotājs: Hervé COUPEAU

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2008. gada 10. jūlijā nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Pārtikas produktu taisnīga tirdzniecība: pašregulējums vai tiesiskais regulējums?”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 2. septembrī. Ziņotājs — Hervé COUPEAU kgs.

Hervé COUPEAU

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 164 balsīm par, 1 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi.

Secinājumi.

1.1.   Lauksaimniecības produktu taisnīgas tirdzniecības mērķis ir ieviest starptautiskās tirdzniecības līmenī tirdzniecības ienākumu taisnīgāka sadalījuma principu, lai attīstības valstu ražotājiem ļautu

| — | uzsākt ekonomikas attīstību (ražošanas nozaru strukturēšana, nozaru organizēšana u.c.); |
| --- | --- |

—

uzsākt ekonomikas attīstību (ražošanas nozaru strukturēšana, nozaru organizēšana u.c.);

| — | uzsākt sociālo attīstību (izveidot veselības aizsardzības, izglītības struktūras u.c.); |
| --- | --- |

—

uzsākt sociālo attīstību (izveidot veselības aizsardzības, izglītības struktūras u.c.);

| — | uzsākt vides pārvaldību (bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, CO2 emisiju pārvaldība u.c.). |
| --- | --- |

—

uzsākt vides pārvaldību (bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, CO2 emisiju pārvaldība u.c.).

2

1.2.   Eiropā ir vislielākais taisnīgas tirdzniecības tirgus, kas veido aptuveni 65 % no pasaules tirgus. Produktus pārdod, izmantojot katalogus preču pasūtīšanai pa pastu, tirdzniecību internetā, ar produktu piegādātāju starpniecību un iestāžu, kopienu un uzņēmumu mazumtirdzniecības veikalos, kuru kopskaits 25 valstīs pārsniedz 79 000. Minēto produktu apgrozījums 2008. gadā pārsniedza 1,5 miljardus euro. Pārdošanas apjoms pieaug samērā stabili, par aptuveni 20 % gadā. Tomēr minētais skaitlis ir ļoti pieticīgs, salīdzinot ar Eiropas lauksaimniecības pārtikas rūpniecības apgrozījumu, kas 2007. gadā bija 913 000 miljardi euro.

euro

euro

1.3.   Attiecībā uz sertifikāciju ir divas savstarpēji papildinošas pieejas: uz produktu orientēta pieeja (FLO, kurā ir noteikti standarti 18 pārtikas produktu kategorijām) un uz procesu orientēta pieeja (WFTO, ar ko sertificē galveno taisnīgas tirdzniecības organizāciju piegādes ķēdi un vadības sistēmu gan rūpnieciski attīstītās valstīs, gan attīstības valstīs). Abām minētajām pieejām raksturīgs augsts garantijas līmenis patērētājiem un zems ļaunprātīgas izmantošanas līmenis no to uzņēmumu puses, kas cenšas savtīgi izmantot šādu ētiskas tirdzniecības veidu, neizpildot lielāko starptautisko attīstības aģentūru apstiprinātos kritērijus.

FLO

WFTO

1.4.   Sertifikācija efektīvi veicina taisnīgu tirdzniecību un aizsargā mazos un vidējos uzņēmumus, kas vēlas tajā iesaistīties.

| 1.4.1. | Minētajā sertifikācijā ir ņemts vērā taisnīgas tirdzniecības daudzdimensiālais raksturs:






  — | tirdzniecības aspekts: veicināt līdzsvarotas attiecības ar neizdevīgā situācijā esošiem ražotājiem un darba ņēmējiem dienvidos, |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

Minētajā sertifikācijā ir ņemts vērā taisnīgas tirdzniecības daudzdimensiālais raksturs:

—

tirdzniecības aspekts: veicināt līdzsvarotas attiecības ar neizdevīgā situācijā esošiem ražotājiem un darba ņēmējiem dienvidos,

| — | attīstības aspekts: nostiprināt ražotāju organizācijas finanšu, tehniskajā un darbības jomā, |
| --- | --- |

—

attīstības aspekts: nostiprināt ražotāju organizācijas finanšu, tehniskajā un darbības jomā,

| — | izglītošanas aspekts: sniegt dienvidu partnervalstīm un iedzīvotājiem informāciju un veicināt viņu izpratni, |
| --- | --- |

—

izglītošanas aspekts: sniegt dienvidu partnervalstīm un iedzīvotājiem informāciju un veicināt viņu izpratni,

| — | politiskais aspekts: veicināt tradicionālās starptautiskās tirdzniecības taisnīgākus noteikumus. |
| --- | --- |

—

politiskais aspekts: veicināt tradicionālās starptautiskās tirdzniecības taisnīgākus noteikumus.

| 1.4.2. | Lai gan pašregulējuma jomā ir gūti panākumi, EESK vēlas vērst uzmanību uz nepieciešamību veidot minēto modeli, balstoties uz Eiropas sertificēšanas sistēmu, kurā cita starpā noteikta prasība, lai atbilstību tehniskajām specifikācijām pakļautu ārējai kontrolei, ko veic neatkarīga un šim nolūkam akreditēta iestāde, protams, neskarot prasību obligāti ievērot vispārējos tiesību aktus, kas piemērojami pārtikas produktu tirgū. |
| --- | --- |

1.4.2.

Lai gan pašregulējuma jomā ir gūti panākumi, EESK vēlas vērst uzmanību uz nepieciešamību veidot minēto modeli, balstoties uz Eiropas sertificēšanas sistēmu, kurā cita starpā noteikta prasība, lai atbilstību tehniskajām specifikācijām pakļautu ārējai kontrolei, ko veic neatkarīga un šim nolūkam akreditēta iestāde, protams, neskarot prasību obligāti ievērot vispārējos tiesību aktus, kas piemērojami pārtikas produktu tirgū.

2.   Ievads.

Ievads.

| 2.1. | Šajā atzinumā īpaši ir aplūkota taisnīgas tirdzniecības būtība, proti, alternatīvas tirdzniecības partnerattiecības, kas saista ražotāju un patērētāju un kuras pēdējos gadu desmitos ir izveidojušās taisnīgas tirdzniecības kustībā. Atzinumā nav izskatītas citas programmas, kuru mērķis ir nodrošināt vairāk vai mazāk ilgtspējīgu tirdzniecību, jo tās neatbilst visiem 1.4.1. punktā minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

2.1.

Šajā atzinumā īpaši ir aplūkota taisnīgas tirdzniecības būtība, proti, alternatīvas tirdzniecības partnerattiecības, kas saista ražotāju un patērētāju un kuras pēdējos gadu desmitos ir izveidojušās taisnīgas tirdzniecības kustībā. Atzinumā nav izskatītas citas programmas, kuru mērķis ir nodrošināt vairāk vai mazāk ilgtspējīgu tirdzniecību, jo tās neatbilst visiem 1.4.1. punktā minētajiem kritērijiem.

| 2.2. | Taisnīga tirdzniecība tika attīstīta ar tālejošu uzdevumu veidot tirdzniecības attiecības ar attīstības valstu ražotājiem, kas ir atstumti no starptautiskās tirdzniecības. Ilgtspējīgas attīstības perspektīvā taisnīga tirdzniecība risina nozīmīgas sabiedrības problēmas dienvidu valstīs. Tās mērķis ir mazināt nabadzību, piemēram, atbalstot ražotāju organizācijas. Savukārt ziemeļu valstīs tā cenšas veicināt ilgtspējīgāku patēriņa modeli. |
| --- | --- |

2.2.

Taisnīga tirdzniecība tika attīstīta ar tālejošu uzdevumu veidot tirdzniecības attiecības ar attīstības valstu ražotājiem, kas ir atstumti no starptautiskās tirdzniecības. Ilgtspējīgas attīstības perspektīvā taisnīga tirdzniecība risina nozīmīgas sabiedrības problēmas dienvidu valstīs. Tās mērķis ir mazināt nabadzību, piemēram, atbalstot ražotāju organizācijas. Savukārt ziemeļu valstīs tā cenšas veicināt ilgtspējīgāku patēriņa modeli.

| 2.3. | Šajā nozarē, kas vēl ir jauna un pastāvīgi attīstās, notiek strauja izaugsme, un Eiropas patērētāji tai pievērš arvien lielāku uzmanību. |
| --- | --- |

2.3.

Šajā nozarē, kas vēl ir jauna un pastāvīgi attīstās, notiek strauja izaugsme, un Eiropas patērētāji tai pievērš arvien lielāku uzmanību.

| 2.4. | Lai gan patērētāji pieņem taisnīgas tirdzniecības koncepciju, tomēr viņu uzticība vēl ir jānostiprina, jo daudzi atzīst, ka viņiem trūkst informācijas un viņi varētu uzskatīt, ka lielie uzņēmumi vai lielveikali var rīkoties negodīgi. |
| --- | --- |

2.4.

Lai gan patērētāji pieņem taisnīgas tirdzniecības koncepciju, tomēr viņu uzticība vēl ir jānostiprina, jo daudzi atzīst, ka viņiem trūkst informācijas un viņi varētu uzskatīt, ka lielie uzņēmumi vai lielveikali var rīkoties negodīgi.

| 2.5. | Specializētās izplatīšanas sistēmas ir nozīmīgi taisnīgas tirdzniecības produktu noieta tirgi. Šīs struktūras ir daudzveidīgas, maza apjoma un patērētāji tās ir iecienījuši. |
| --- | --- |

2.5.

Specializētās izplatīšanas sistēmas ir nozīmīgi taisnīgas tirdzniecības produktu noieta tirgi. Šīs struktūras ir daudzveidīgas, maza apjoma un patērētāji tās ir iecienījuši.

3.   Vispārēja informācija.

Vispārēja informācija.

| 3.1. | 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 23. pantā ir noteikts: “Katram strādājošajam ir tiesības uz taisnīgu un apmierinošu darba algu, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi viņam un viņa ģimenei”. |
| --- | --- |

3.1.

1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 23. pantā ir noteikts: “Katram strādājošajam ir tiesības uz taisnīgu un apmierinošu darba algu, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi viņam un viņa ģimenei”.

| 3.2. | Darbība taisnīgas tirdzniecības jomā tika uzsākta piecdesmitajos gados Amerikas Savienotajās Valstīs, pēc tam — Apvienotajā Karalistē un visbeidzot — pārējā Eiropas teritorijā. Taisnīgas tirdzniecības pamatā ir apziņa par sociālo kaitējumu un kaitējumu videi, ko nodara rūpnieciski attīstīto valstu importēšanas ķēdes. |
| --- | --- |

3.2.

Darbība taisnīgas tirdzniecības jomā tika uzsākta piecdesmitajos gados Amerikas Savienotajās Valstīs, pēc tam — Apvienotajā Karalistē un visbeidzot — pārējā Eiropas teritorijā. Taisnīgas tirdzniecības pamatā ir apziņa par sociālo kaitējumu un kaitējumu videi, ko nodara rūpnieciski attīstīto valstu importēšanas ķēdes.

| 3.3. | UNCTAD (Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konference) 1964. gadā nosodīja netaisnīgu tirdzniecību un brīdināja starptautisko sabiedrību, ka starptautiskās tirdzniecības noteikumi ir nepieņemami no cilvēciskā un sociālā viedokļa. Dienvidu valstis uzsver taisnīgākas tirdzniecības nepieciešamību (“tirdzniecība, nevis palīdzība”). |
| --- | --- |

3.3.

UNCTAD (Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konference) 1964. gadā nosodīja netaisnīgu tirdzniecību un brīdināja starptautisko sabiedrību, ka starptautiskās tirdzniecības noteikumi ir nepieņemami no cilvēciskā un sociālā viedokļa. Dienvidu valstis uzsver taisnīgākas tirdzniecības nepieciešamību (“tirdzniecība, nevis palīdzība”).

| 3.4. | Daži nozīmīgi datumi saistībā ar taisnīgu tirdzniecību:






  — | 1860. gads — publicēta Eduard Douwes Dekker grāmata “Max Havelaar”; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Daži nozīmīgi datumi saistībā ar taisnīgu tirdzniecību:

—

1860. gads — publicēta Eduard Douwes Dekker grāmata “Max Havelaar”;

Eduard Douwes Dekker

Max Havelaar

| — | pagājušā gadsimta četrdesmito gadu beigas — Amerikas Savienotajās Valstīs Ten Thousand Villages un SERRV sāk tirdzniecību ar valsts dienvidu daļas nabadzīgajām kopienām; |
| --- | --- |

—

pagājušā gadsimta četrdesmito gadu beigas — Amerikas Savienotajās Valstīs Ten Thousand Villages un SERRV sāk tirdzniecību ar valsts dienvidu daļas nabadzīgajām kopienām;

Ten Thousand Villages

SERRV

| — | pagājušā gadsimta piecdesmito gadu beigas — OXFAM UK Lielbritānijas veikalos pārdod Ķīnas bēgļu darinātos amatniecības izstrādājumus; |
| --- | --- |

—

pagājušā gadsimta piecdesmito gadu beigas — OXFAM UK Lielbritānijas veikalos pārdod Ķīnas bēgļu darinātos amatniecības izstrādājumus;

OXFAM UK

| — | 1957. gads — Nīderlandes katoļu jaunieši izveido apvienību, kuras mērķis ir importēt attīstības valstīs ražotos produktus; |
| --- | --- |

—

1957. gads — Nīderlandes katoļu jaunieši izveido apvienību, kuras mērķis ir importēt attīstības valstīs ražotos produktus;

| — | 1964. gads — OXFAM UK izveido pirmo alternatīvās tirdzniecības organizāciju (ATO); |
| --- | --- |

—

1964. gads — OXFAM UK izveido pirmo alternatīvās tirdzniecības organizāciju (ATO);

OXFAM UK

ATO

| — | 1967. gads — Nīderlandē izveido pirmo taisnīgas tirdzniecības organizāciju; |
| --- | --- |

—

1967. gads — Nīderlandē izveido pirmo taisnīgas tirdzniecības organizāciju;

| — | 1969. gads — Nīderlandē atver pirmo taisnīgas tirdzniecības veikalu; |
| --- | --- |

—

1969. gads — Nīderlandē atver pirmo taisnīgas tirdzniecības veikalu;

| — | 1971. gads — Bangladešā izveido pirmo taisnīgas tirdzniecības kooperatīvu (“jute work”); |
| --- | --- |

—

1971. gads — Bangladešā izveido pirmo taisnīgas tirdzniecības kooperatīvu (“jute work”);

jute work

| — | 1973. gads — Nīderlandē taisnīgā tirdzniecībā uzsāk pārdot kafiju; |
| --- | --- |

—

1973. gads — Nīderlandē taisnīgā tirdzniecībā uzsāk pārdot kafiju;

| — | 1988. gads — pirmo reizi marķējumu “taisnīga tirdzniecība” ar Max Havelaar nosaukumu piešķir kafijai; |
| --- | --- |

—

1988. gads — pirmo reizi marķējumu “taisnīga tirdzniecība” ar Max Havelaar nosaukumu piešķir kafijai;

Max Havelaar

| — | 1989. gads — izveido Starptautisko alternatīvās tirdzniecības apvienību (IFAT), kas vēlāk kļūst par Pasaules taisnīgas tirdzniecības organizāciju (WFTO); |
| --- | --- |

—

1989. gads — izveido Starptautisko alternatīvās tirdzniecības apvienību (IFAT), kas vēlāk kļūst par Pasaules taisnīgas tirdzniecības organizāciju (WFTO);

IFAT

WFTO

| — | 1990. gads — izveido Eiropas taisnīgas tirdzniecības apvienību (EFTA); |
| --- | --- |

—

1990. gads — izveido Eiropas taisnīgas tirdzniecības apvienību (EFTA);

EFTA

| — | 1993. gads — Vācijā izveido marķēšanas organizāciju Transfair; |
| --- | --- |

—

1993. gads — Vācijā izveido marķēšanas organizāciju Transfair;

Transfair

| — | 1994. gads — taisnīgā tirdzniecībā uzsāk pārdot tēju; |
| --- | --- |

—

1994. gads — taisnīgā tirdzniecībā uzsāk pārdot tēju;

| — | Eiropā izveido pasaules veikalu tīklu (NEWS); |
| --- | --- |

—

Eiropā izveido pasaules veikalu tīklu (NEWS);

NEWS

| — | 1996. gads — Nīderlandē taisnīgā tirdzniecībā uzsāk pārdot banānus; |
| --- | --- |

—

1996. gads — Nīderlandē taisnīgā tirdzniecībā uzsāk pārdot banānus;

| — | 1997. gads — apvienojas marķēšanas organizācijas (Max Havelaar, Transfair, Rattvisemarkt, Faire Trade u.c.), nodibinot Taisnīgas tirdzniecības marķēšanas organizāciju (FLO); Monoprix un Auchan apņemas pārdot kafiju taisnīgā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

—

1997. gads — apvienojas marķēšanas organizācijas (Max Havelaar, Transfair, Rattvisemarkt, Faire Trade u.c.), nodibinot Taisnīgas tirdzniecības marķēšanas organizāciju (FLO); Monoprix un Auchan apņemas pārdot kafiju taisnīgā tirdzniecībā;

Max Havelaar

Transfair

Rattvisemarkt

Faire Trade

FLO

Monoprix

Auchan

| — | 1998. gads — taisnīgas tirdzniecības organizācijas (FLO, IFAT, NEWS un EFTA) apvienojas, izveidojot FINE; |
| --- | --- |

—

1998. gads — taisnīgas tirdzniecības organizācijas (FLO, IFAT, NEWS un EFTA) apvienojas, izveidojot FINE;

FLO

IFAT

NEWS

FINE

| — | 2004. gads — dažās Francijas ēdnīcās uzsāk pārdot produktus taisnīgā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

—

2004. gads — dažās Francijas ēdnīcās uzsāk pārdot produktus taisnīgā tirdzniecībā.

| 3.5. | Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumos nav ņemts vērā ne cilvēciskais, ne sociālais, ne vides faktors. Nepieciešamība izmainīt šādu stāvokli liek cilvēkiem atbalstīt tirdzniecības attiecības, kurās ņemtas vērā cilvēciskās vērtības. Viņi uzskata, ka taisnīga tirdzniecība ir pierādījums tam, ka pasauli ir iespējams mainīt. Taisnīga tirdzniecība veicina pārredzamību, labu pārvaldību un atbildību un tādējādi sekmē ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

3.5.

Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumos nav ņemts vērā ne cilvēciskais, ne sociālais, ne vides faktors. Nepieciešamība izmainīt šādu stāvokli liek cilvēkiem atbalstīt tirdzniecības attiecības, kurās ņemtas vērā cilvēciskās vērtības. Viņi uzskata, ka taisnīga tirdzniecība ir pierādījums tam, ka pasauli ir iespējams mainīt. Taisnīga tirdzniecība veicina pārredzamību, labu pārvaldību un atbildību un tādējādi sekmē ilgtspējīgu attīstību.

4.   Apraksts.

Apraksts.

| 4.1. | Taisnīgas tirdzniecības un plašākā nozīmē ētiska, atbildīga un pilsoniska patēriņa uzdevums ir noteikt līdzekļus, lai saglabātu gūtos panākumus iedzīvotāju vidū,






  — | nodrošinot taisnīgas tirdzniecības pārredzamību, atpazīstamību un izpratni par tās darbību; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Taisnīgas tirdzniecības un plašākā nozīmē ētiska, atbildīga un pilsoniska patēriņa uzdevums ir noteikt līdzekļus, lai saglabātu gūtos panākumus iedzīvotāju vidū,

—

nodrošinot taisnīgas tirdzniecības pārredzamību, atpazīstamību un izpratni par tās darbību;

| — | nodrošinot, ka pirkšana veicinās lauksaimniecības attīstību attīstības valstīs. |
| --- | --- |

—

nodrošinot, ka pirkšana veicinās lauksaimniecības attīstību attīstības valstīs.

| 4.2. | EESK atzīmē, ka, izstrādājot taisnīgas tirdzniecības standartus, ir ņemtas vērā darba ņēmēju pamattiesības (ILO), ievēroti vides standarti un bioloģiskā daudzveidība, kā arī lielāka peļņa ražotājiem starptautiskajās tirdzniecības attiecībās. |
| --- | --- |

4.2.

EESK atzīmē, ka, izstrādājot taisnīgas tirdzniecības standartus, ir ņemtas vērā darba ņēmēju pamattiesības (ILO), ievēroti vides standarti un bioloģiskā daudzveidība, kā arī lielāka peļņa ražotājiem starptautiskajās tirdzniecības attiecībās.

| 4.3. | Vārdu savienojumu “taisnīga tirdzniecība” daži varētu uzskatīt par pretrunīgu, jo tirgus likumos nav ņemtas vērā cilvēciskās vērtības. Taču tirdzniecības un sociālā dialoga savienošana, izvirzot mērķi panākt lielāku taisnīgumu pasaules tirdzniecībā, būs 21. gadsimta problēmjautājums, kura risināšanā EESK vēlētos sniegt savu ieguldījumu. Tādējādi iespējams veicināt ilgtspējīgu attīstību, nodrošinot labākus tirdzniecības apstākļus un garantējot to ražotāju un darba ņēmēju tiesības, kas nav ņemti vērā Dohas sarunu kārtā. |
| --- | --- |

4.3.

Vārdu savienojumu “taisnīga tirdzniecība” daži varētu uzskatīt par pretrunīgu, jo tirgus likumos nav ņemtas vērā cilvēciskās vērtības. Taču tirdzniecības un sociālā dialoga savienošana, izvirzot mērķi panākt lielāku taisnīgumu pasaules tirdzniecībā, būs 21. gadsimta problēmjautājums, kura risināšanā EESK vēlētos sniegt savu ieguldījumu. Tādējādi iespējams veicināt ilgtspējīgu attīstību, nodrošinot labākus tirdzniecības apstākļus un garantējot to ražotāju un darba ņēmēju tiesības, kas nav ņemti vērā Dohas sarunu kārtā.

| 4.4. | Jaunu marķējumu un rīcības kodeksu ieviešana, ko uzsāka jaunie dalībnieki, aizstāvot tiesības uz taisnīgu praksi, vienlaikus rada apjukumu patērētāju vidū. Vājinot koncepciju, tās principus un pamatkritērijus, atsauces un garantijas sistēmu daudzveidība pieļauj oportūnistisku tirdzniecības režīmu, kura pamatā ir garantijas sistēmas, kas ir mazāk apgrūtinošas tiem, kas sedz izmaksas (bieži vien pakārtotajā nozarē), bet kuri sniedz arī mazāku atbalstu jaunās tirgus ekonomikas valstu attīstībai. Komiteja vēlas, lai starptautisko sertifikāciju veiktu taisnīgas tirdzniecības organizācijas (sk. iepriekš minētos priekšlikumus par terminoloģiju), ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta neatkarīgas un akreditētas uzraudzības iestādes izveide un spēkā esošo pārtikas aprites tiesību aktu ievērošana. |
| --- | --- |

4.4.

Jaunu marķējumu un rīcības kodeksu ieviešana, ko uzsāka jaunie dalībnieki, aizstāvot tiesības uz taisnīgu praksi, vienlaikus rada apjukumu patērētāju vidū. Vājinot koncepciju, tās principus un pamatkritērijus, atsauces un garantijas sistēmu daudzveidība pieļauj oportūnistisku tirdzniecības režīmu, kura pamatā ir garantijas sistēmas, kas ir mazāk apgrūtinošas tiem, kas sedz izmaksas (bieži vien pakārtotajā nozarē), bet kuri sniedz arī mazāku atbalstu jaunās tirgus ekonomikas valstu attīstībai. Komiteja vēlas, lai starptautisko sertifikāciju veiktu taisnīgas tirdzniecības organizācijas (sk. iepriekš minētos priekšlikumus par terminoloģiju), ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta neatkarīgas un akreditētas uzraudzības iestādes izveide un spēkā esošo pārtikas aprites tiesību aktu ievērošana.

| 4.5. | EESK aicina nodrošināt, lai visi taisnīgas tirdzniecības produkti atbilstu vieniem un tiem pašiem kritērijiem visās Eiropas Savienības valstīs. Pašlaik Eiropā nav taisnīgas tirdzniecības oficiālas definīcijas, kam būtu tiesisks spēks. EESK vēlas atbalstīt kopīgu definīciju, kuru ir pieņēmis FINE (tīkls, ko veido FLO, IFAT, NEWS! un EFTA) un kuru Eiropas Komisija ir izmantojusi nesenajā paziņojumā par taisnīgu tirdzniecību: (1)

  “Taisnīga tirdzniecība ir tirdzniecības partnerība, kuras pamatā ir dialogs, pārredzamība un cieņa un kuras mērķis ir panākt lielāku taisnīgumu pasaules tirdzniecībā. Tā veicina ilgtspējīgu attīstību, piedāvājot labākus tirdzniecības apstākļus un nodrošinot atstumto ražotāju un darba ņēmēju tiesības, it īpaši planētas dienvidos.
  Taisnīgas tirdzniecības organizācijas (ko atbalsta patērētāji) apņemas atbalstīt ražotājus, informēt sabiedrisko domu un rīkot kampaņas, lai sekmētu pārmaiņas tradicionālās starptautiskās tirdzniecības noteikumos un praksē.” |
| --- | --- |

4.5.

EESK aicina nodrošināt, lai visi taisnīgas tirdzniecības produkti atbilstu vieniem un tiem pašiem kritērijiem visās Eiropas Savienības valstīs. Pašlaik Eiropā nav taisnīgas tirdzniecības oficiālas definīcijas, kam būtu tiesisks spēks. EESK vēlas atbalstīt kopīgu definīciju, kuru ir pieņēmis FINE (tīkls, ko veido FLO, IFAT, NEWS! un EFTA) un kuru Eiropas Komisija ir izmantojusi nesenajā paziņojumā par taisnīgu tirdzniecību: (1)

FINE

FLO

IFAT

NEWS!

EFTA

1

“Taisnīga tirdzniecība ir tirdzniecības partnerība, kuras pamatā ir dialogs, pārredzamība un cieņa un kuras mērķis ir panākt lielāku taisnīgumu pasaules tirdzniecībā. Tā veicina ilgtspējīgu attīstību, piedāvājot labākus tirdzniecības apstākļus un nodrošinot atstumto ražotāju un darba ņēmēju tiesības, it īpaši planētas dienvidos.

Taisnīgas tirdzniecības organizācijas (ko atbalsta patērētāji) apņemas atbalstīt ražotājus, informēt sabiedrisko domu un rīkot kampaņas, lai sekmētu pārmaiņas tradicionālās starptautiskās tirdzniecības noteikumos un praksē.”

5.   Ražotāji (principi).

Ražotāji (principi).

| 5.1. | Taisnīga tirdzniecība nodrošina labāku atalgojumu ražotājiem, balstoties uz stabilitāti un pietiekamu ienākumu apjomu, lai nodrošinātu cilvēka cienīgu dzīvi, kā to ir noteikušas attiecīgas valsts vai reģiona ražotāju organizācijas un arodbiedrības. |
| --- | --- |

5.1.

Taisnīga tirdzniecība nodrošina labāku atalgojumu ražotājiem, balstoties uz stabilitāti un pietiekamu ienākumu apjomu, lai nodrošinātu cilvēka cienīgu dzīvi, kā to ir noteikušas attiecīgas valsts vai reģiona ražotāju organizācijas un arodbiedrības.

| 5.2. | Cena jānosaka, ņemot vērā vidējās ražošanas izmaksas un






  — | vietējā darbaspēka ieguldīto laiku un darba samaksas likmi, kas noteikta, lai nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Cena jānosaka, ņemot vērā vidējās ražošanas izmaksas un

—

vietējā darbaspēka ieguldīto laiku un darba samaksas likmi, kas noteikta, lai nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni;

| — | vidēja termiņa un ilgtermiņa investīcijas, kas vajadzīgas,, lai ievērotu taisnīgas tirdzniecības saimnieciskos, vides un sociālos standartus; |
| --- | --- |

—

vidēja termiņa un ilgtermiņa investīcijas, kas vajadzīgas,, lai ievērotu taisnīgas tirdzniecības saimnieciskos, vides un sociālos standartus;

| — | tirgus analīzi; |
| --- | --- |

—

tirgus analīzi;

| — | taisnīgas tirdzniecības dalībnieku lielākās daļas izvēli: iepriekšēju finansējumu 60 % apmērā ražotājiem pirms ražas novākšanas, kā arī ražotāju un izplatītāju attiecību nostabilizēšanu, lai nodrošinātu noieta tirgu ražotājiem un piegādi izplatītājiem. |
| --- | --- |

—

taisnīgas tirdzniecības dalībnieku lielākās daļas izvēli: iepriekšēju finansējumu 60 % apmērā ražotājiem pirms ražas novākšanas, kā arī ražotāju un izplatītāju attiecību nostabilizēšanu, lai nodrošinātu noieta tirgu ražotājiem un piegādi izplatītājiem.

| 5.3. | Taisnīgajā tirdzniecībā jāizvirza tādas prasības kā atteikšanās no darbaspēka, tostarp bērnu, ekspluatēšanas un Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) normu ievērošana, pat ja tas nav noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos sociālajā jomā. |
| --- | --- |

5.3.

Taisnīgajā tirdzniecībā jāizvirza tādas prasības kā atteikšanās no darbaspēka, tostarp bērnu, ekspluatēšanas un Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) normu ievērošana, pat ja tas nav noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos sociālajā jomā.

| 5.4. | Taisnīga tirdzniecība nodrošina daļēju priekšapmaksu par pārtikas produktiem, lai ražotāji varētu finansēt izejvielas. |
| --- | --- |

5.4.

Taisnīga tirdzniecība nodrošina daļēju priekšapmaksu par pārtikas produktiem, lai ražotāji varētu finansēt izejvielas.

| 5.5. | Pārtikas produktu ražošanas procesā obligāti jārespektē vide, dabas resursi un Eiropas Savienībā spēkā esošie tiesību akti. |
| --- | --- |

5.5.

Pārtikas produktu ražošanas procesā obligāti jārespektē vide, dabas resursi un Eiropas Savienībā spēkā esošie tiesību akti.

| 5.6. | Taisnīga tirdzniecība ļauj radīt sociāli lietderīgas darba vietas gan sākotnējā, gan vēlākajos posmos (un ļauj arī visnestabilākajā situācijā nonākušajiem rast pašcieņu darbā). |
| --- | --- |

5.6.

Taisnīga tirdzniecība ļauj radīt sociāli lietderīgas darba vietas gan sākotnējā, gan vēlākajos posmos (un ļauj arī visnestabilākajā situācijā nonākušajiem rast pašcieņu darbā).

| 5.7. | Taisnīga tirdzniecība nodrošina patiesu izsekojamību un pilnīgu, pastāvīgu un publisku pārredzamību visos ražošanas posmos (apstākļi, cenas, uzcenojums utt.) |
| --- | --- |

5.7.

Taisnīga tirdzniecība nodrošina patiesu izsekojamību un pilnīgu, pastāvīgu un publisku pārredzamību visos ražošanas posmos (apstākļi, cenas, uzcenojums utt.)

| 5.8. | Taisnīgajai tirdzniecībai jāveicina jaunas solidāras ekonomikas izveide ilgtspējīgas attīstības perspektīvā. |
| --- | --- |

5.8.

Taisnīgajai tirdzniecībai jāveicina jaunas solidāras ekonomikas izveide ilgtspējīgas attīstības perspektīvā.

| 5.9. | Taisnīgajā tirdzniecībā nav jāvērtē tikai labo nodomu pasludināšana, bet gan konkrētas saistības un darbība. |
| --- | --- |

5.9.

Taisnīgajā tirdzniecībā nav jāvērtē tikai labo nodomu pasludināšana, bet gan konkrētas saistības un darbība.

| 5.10. | Taisnīga tirdzniecība ir vispāratzīts risinājums, lai īstenotu jaunu pasaules pārtikas politiku, respektējot cilvēciskās vērtības. |
| --- | --- |

5.10.

Taisnīga tirdzniecība ir vispāratzīts risinājums, lai īstenotu jaunu pasaules pārtikas politiku, respektējot cilvēciskās vērtības.

6.   Produkti.

Produkti.

| 6.1. | Taisnīgajā tirdzniecībā lielāko apgrozījuma daļu veido pārtikas produkti. Šo produktu klāsta priekšgalā ir kafija, taču tostarp jāmin arī tēja, šokolāde, žāvētie augļi, garšvielas, rīsi, graudaugi, cukurs, medus, ievārījums. Svaigie produkti taisnīgas tirdzniecības izplatīšanas sistēmās parādījās nesen un to īpatsvars joprojām ir nenozīmīgs lēnā apgrozījuma dēļ. Tomēr, kopš patērētāju kooperatīvi un citi privātie mazumtirgotāji ir uzsākuši taisnīgas tirdzniecības produktu realizāciju, vērojams nozīmīgs to pārdošanas apjoma pieaugums. |
| --- | --- |

6.1.

Taisnīgajā tirdzniecībā lielāko apgrozījuma daļu veido pārtikas produkti. Šo produktu klāsta priekšgalā ir kafija, taču tostarp jāmin arī tēja, šokolāde, žāvētie augļi, garšvielas, rīsi, graudaugi, cukurs, medus, ievārījums. Svaigie produkti taisnīgas tirdzniecības izplatīšanas sistēmās parādījās nesen un to īpatsvars joprojām ir nenozīmīgs lēnā apgrozījuma dēļ. Tomēr, kopš patērētāju kooperatīvi un citi privātie mazumtirgotāji ir uzsākuši taisnīgas tirdzniecības produktu realizāciju, vērojams nozīmīgs to pārdošanas apjoma pieaugums.

| 6.2. | Taisnīgai tirdzniecībai, kuras mērķis ir veicināt attīstības valstu mazo ražotāju apstākļu uzlabošanu, būtu jānodrošina iespēja izveidot pārtikas produktu ražošanas ķēdes, lai radītu sociāli ilgtspējīgas darba vietas. |
| --- | --- |

6.2.

Taisnīgai tirdzniecībai, kuras mērķis ir veicināt attīstības valstu mazo ražotāju apstākļu uzlabošanu, būtu jānodrošina iespēja izveidot pārtikas produktu ražošanas ķēdes, lai radītu sociāli ilgtspējīgas darba vietas.

| 6.3. | Taisnīgajai tirdzniecībai jāspēj uzsvērt nepieciešamību ietekmēt svarīgākās nozares, lai minētajam procesam piešķirtu lielāku politisku nozīmi, vienlaikus ievērojot ražotāju intereses. |
| --- | --- |

6.3.

Taisnīgajai tirdzniecībai jāspēj uzsvērt nepieciešamību ietekmēt svarīgākās nozares, lai minētajam procesam piešķirtu lielāku politisku nozīmi, vienlaikus ievērojot ražotāju intereses.

7.   Galvenās valstis.

Galvenās valstis.

| 7.1. | Visas valstis, kas ir iesaistījušās lauksaimniecības produktu taisnīgā tirdzniecībā ir dienvidu valstis. Taisnīgā tirdzniecība ar savas relatīvās pārredzamības starpniecību ir uzsvērusi to, ka ražotāja rīcībā nonāk tikai neliela daļa no patērētāju maksātās pirkšanas cenas (no katriem 100 euro tikai 20 nonāk atpakaļ vietējā ekonomikā), un to, cik daudz no pievienotās vērtības (piemēram, pārstrādē un mazumtirdzniecībā) paliek attīstītajās valstīs. Galvenais jautājums ir par to, vai taisnīga tirdzniecība spēj radīt paliekošas izmaiņas starptautiskās tirdzniecības noteikumos. |
| --- | --- |

7.1.

Visas valstis, kas ir iesaistījušās lauksaimniecības produktu taisnīgā tirdzniecībā ir dienvidu valstis. Taisnīgā tirdzniecība ar savas relatīvās pārredzamības starpniecību ir uzsvērusi to, ka ražotāja rīcībā nonāk tikai neliela daļa no patērētāju maksātās pirkšanas cenas (no katriem 100 euro tikai 20 nonāk atpakaļ vietējā ekonomikā), un to, cik daudz no pievienotās vērtības (piemēram, pārstrādē un mazumtirdzniecībā) paliek attīstītajās valstīs. Galvenais jautājums ir par to, vai taisnīga tirdzniecība spēj radīt paliekošas izmaiņas starptautiskās tirdzniecības noteikumos.

euro

8.   Tiesiskais regulējums vai sertifikācija.

Tiesiskais regulējums vai sertifikācija.

| 8.1. | Komiteja uzskata, ka sertifikācija ir vislabākā garantija patērētājiem. Sertifikācija ir pārbaudes process, ko veic akreditēta iestāde, kas ir neatkarīga un objektīva trešā persona (saskaņā ar akreditācijas procesu), lai novērtētu, vai pakalpojums, produkts vai process atbilst specifikācijā (šī specifikācija var būt, bet var arī nebūt obligāta) minētajām prasībām. Tātad sertifikācija un akreditācija ir divas pārbaudes procedūras: akreditācija pārbauda kompetenci, savukārt sertifikācija pārbauda atbilstību specifikācijai. Taisnīgas tirdzniecības un plašākā nozīmē ētiska, atbildīga un pilsoniska patēriņa uzdevums ir noteikt, ar kādiem līdzekļiem iespējams saglabātu gūtos panākumus iedzīvotāju vidū, kas ļautu:






  1) | garantēt taisnīgas tirdzniecības pārredzamību, atpazīstamību un izpratni par tās darbību. Šajā jomā jāveic informatīvs darbs, lai izskaidrotu tās saturu un uzdevumus; |
| --- | --- | --- |

8.1.

Komiteja uzskata, ka sertifikācija ir vislabākā garantija patērētājiem. Sertifikācija ir pārbaudes process, ko veic akreditēta iestāde, kas ir neatkarīga un objektīva trešā persona (saskaņā ar akreditācijas procesu), lai novērtētu, vai pakalpojums, produkts vai process atbilst specifikācijā (šī specifikācija var būt, bet var arī nebūt obligāta) minētajām prasībām. Tātad sertifikācija un akreditācija ir divas pārbaudes procedūras: akreditācija pārbauda kompetenci, savukārt sertifikācija pārbauda atbilstību specifikācijai. Taisnīgas tirdzniecības un plašākā nozīmē ētiska, atbildīga un pilsoniska patēriņa uzdevums ir noteikt, ar kādiem līdzekļiem iespējams saglabātu gūtos panākumus iedzīvotāju vidū, kas ļautu:

1)

garantēt taisnīgas tirdzniecības pārredzamību, atpazīstamību un izpratni par tās darbību. Šajā jomā jāveic informatīvs darbs, lai izskaidrotu tās saturu un uzdevumus;

| 2) | garantēt, ka pārtikas produkta pirkums nesīs labumu ciematam, ciemata iedzīvotājiem un attīstības valstu lauku saimniecību attīstībai. |
| --- | --- |

2)

garantēt, ka pārtikas produkta pirkums nesīs labumu ciematam, ciemata iedzīvotājiem un attīstības valstu lauku saimniecību attīstībai.

| 8.2. | Tāpēc taisnīgā tirdzniecība ir izveidojusi garantijas sistēmas, bet šo sistēmu leģitimitātes pamatā ir vienošanās un dažādu ieinteresēto pušu iesaistīšanās.






  — | FLO izveidotā garantijas sistēma nosaka specifikācijas produktiem; |
| --- | --- | --- |

8.2.

Tāpēc taisnīgā tirdzniecība ir izveidojusi garantijas sistēmas, bet šo sistēmu leģitimitātes pamatā ir vienošanās un dažādu ieinteresēto pušu iesaistīšanās.

—

FLO izveidotā garantijas sistēma nosaka specifikācijas produktiem;

FLO

| — | WFTO izveidotas specifikācijas un atsauces sistēmas ir vērstas uz taisnīgajā tirdzniecībā iesaistītās struktūras praksi. |
| --- | --- |

—

WFTO izveidotas specifikācijas un atsauces sistēmas ir vērstas uz taisnīgajā tirdzniecībā iesaistītās struktūras praksi.

WFTO

| 8.3. | FLO un WFTO cenšas izstrādāt savu garantijas sistēmu papildināmību. Tas nozīmē, ka jāatrod konverģence un saskaņotība starp minētajām pieejām. Pašlaik tas aprobežojas ar stāvokļa novērtējumu. |
| --- | --- |

8.3.

FLO un WFTO cenšas izstrādāt savu garantijas sistēmu papildināmību. Tas nozīmē, ka jāatrod konverģence un saskaņotība starp minētajām pieejām. Pašlaik tas aprobežojas ar stāvokļa novērtējumu.

WFTO

| 8.4. | Minētās pārbaudes sistēmas ir ļoti svarīgas. Augsts garantiju līmenis ir būtisks, lai izvairītos no dažādu tiesību aktu skaita palielināšanās ziemeļu valstīs un lai aizsargātu patērētāju intereses. Taisnīgas tirdzniecības organizācijas jau ir noteikušas starptautisku prasību kopumu un vienojušās par Taisnīgas tirdzniecības principu hartu; tām jāturpina sadarbība, lai izveidotu ražotājiem kopīgu sertificēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

8.4.

Minētās pārbaudes sistēmas ir ļoti svarīgas. Augsts garantiju līmenis ir būtisks, lai izvairītos no dažādu tiesību aktu skaita palielināšanās ziemeļu valstīs un lai aizsargātu patērētāju intereses. Taisnīgas tirdzniecības organizācijas jau ir noteikušas starptautisku prasību kopumu un vienojušās par Taisnīgas tirdzniecības principu hartu; tām jāturpina sadarbība, lai izveidotu ražotājiem kopīgu sertificēšanas sistēmu.

9.   Nosacījumi, lai saņemtu palīdzību attīstības veicināšanai.

Nosacījumi, lai saņemtu palīdzību attīstības veicināšanai.

| 9.1. | Taisnīga tirdzniecība sekmē nabadzības samazināšanu, vienlaikus saglabājot ilgtspējīgas attīstības pamatus. |
| --- | --- |

9.1.

Taisnīga tirdzniecība sekmē nabadzības samazināšanu, vienlaikus saglabājot ilgtspējīgas attīstības pamatus.

| 9.2. | Eiropas Savienības ārējā politika paredz atbalstu, lai veicinātu attīstības valstu lauksaimniecības uzplaukumu. Atbalstu mazajiem lauksaimniecības produktu ražotājiem, lai tie pievērstos taisnīgai tirdzniecībai, varētu noteikt par kritēriju subsīdiju piešķiršanā, tādējādi veicinot ilgtspējīgu attīstību minētajās valstīs. |
| --- | --- |

9.2.

Eiropas Savienības ārējā politika paredz atbalstu, lai veicinātu attīstības valstu lauksaimniecības uzplaukumu. Atbalstu mazajiem lauksaimniecības produktu ražotājiem, lai tie pievērstos taisnīgai tirdzniecībai, varētu noteikt par kritēriju subsīdiju piešķiršanā, tādējādi veicinot ilgtspējīgu attīstību minētajās valstīs.

10.   Taisnīgas tirdzniecības problēmas.

Taisnīgas tirdzniecības problēmas.

| 10.1. | Taisnīgas tirdzniecības pamatā neapšaubāmi ir tirdzniecības, sociālā, izglītības un politiskā dinamika, kas ir stimuls starptautiskajiem un vietējiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

10.1.

Taisnīgas tirdzniecības pamatā neapšaubāmi ir tirdzniecības, sociālā, izglītības un politiskā dinamika, kas ir stimuls starptautiskajiem un vietējiem tirgus dalībniekiem.

| 10.2. | Taisnīga tirdzniecība ir sociāli ekonomisks jauninājums, ko atbalsta pilsoniskā sabiedrība nolūkā mainīt starptautiskās tirdzniecības praksi, lai ņemtu vērā cilvēcisko aspektu. Tādēļ būtu






  — | jāsaglabā tās ietekme uz uzņēmumiem sociālās atbildības un atbildības par vidi jomā; |
| --- | --- | --- |

10.2.

Taisnīga tirdzniecība ir sociāli ekonomisks jauninājums, ko atbalsta pilsoniskā sabiedrība nolūkā mainīt starptautiskās tirdzniecības praksi, lai ņemtu vērā cilvēcisko aspektu. Tādēļ būtu

—

jāsaglabā tās ietekme uz uzņēmumiem sociālās atbildības un atbildības par vidi jomā;

| — | jāsaskaņo tās sociālais pamats ar arodbiedrībām, patērētāju apvienībām, vides aizsardzības organizācijām, vietējo ražotāju arodbiedrībām; |
| --- | --- |

—

jāsaskaņo tās sociālais pamats ar arodbiedrībām, patērētāju apvienībām, vides aizsardzības organizācijām, vietējo ražotāju arodbiedrībām;

| — | jāpaplašina un jādažādo tirgus, jo tirgotājiem jāpaplašina produktu klāsts un tīkli; |
| --- | --- |

—

jāpaplašina un jādažādo tirgus, jo tirgotājiem jāpaplašina produktu klāsts un tīkli;

| — | labāk jāpārdala pievienotā vērtība ražotājiem; |
| --- | --- |

—

labāk jāpārdala pievienotā vērtība ražotājiem;

| — | jāatbalsta dienvidu ražotāju organizācijas, lai nodrošinātu tām lielāku neatkarību; |
| --- | --- |

—

jāatbalsta dienvidu ražotāju organizācijas, lai nodrošinātu tām lielāku neatkarību;

| — | jāveicina vietējā attīstība un jāveicina pamattiesību, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošana; |
| --- | --- |

—

jāveicina vietējā attīstība un jāveicina pamattiesību, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošana;

| — | jābūt spējīgiem kopumā uzlabot tradicionālās tirdzniecības praksi un noteikumus. |
| --- | --- |

—

jābūt spējīgiem kopumā uzlabot tradicionālās tirdzniecības praksi un noteikumus.

11.   “Taisnīga” arī Eiropas ražotājiem?

“Taisnīga” arī Eiropas ražotājiem?

| 11.1. | Visu taisnīgas tirdzniecības lauksaimniecības produktu izcelsmes valstis ir attīstības valstis. Tomēr daži produkti, piemēram, cukurs, vīns un banāni, tiek ražoti arī Eiropas valstīs, kurās ir ievērojami augstāki sociālie standarti, kas nozīmē, ka šādi produkti var būt dārgāki nekā attiecīgie sertificētie taisnīgas tirdzniecības produkti. |
| --- | --- |

11.1.

Visu taisnīgas tirdzniecības lauksaimniecības produktu izcelsmes valstis ir attīstības valstis. Tomēr daži produkti, piemēram, cukurs, vīns un banāni, tiek ražoti arī Eiropas valstīs, kurās ir ievērojami augstāki sociālie standarti, kas nozīmē, ka šādi produkti var būt dārgāki nekā attiecīgie sertificētie taisnīgas tirdzniecības produkti.

| 11.2. | Lai izvairītos no minētās sarežģītās situācijas, vajadzētu izveidot šo nozaru ražotāju starptautisku organizāciju, lai atrastu visiem pieņemamus kompromisus. |
| --- | --- |

11.2.

Lai izvairītos no minētās sarežģītās situācijas, vajadzētu izveidot šo nozaru ražotāju starptautisku organizāciju, lai atrastu visiem pieņemamus kompromisus.

12.   Taisnīga tirdzniecība, jauna bāze ekonomikai.

Taisnīga tirdzniecība, jauna bāze ekonomikai.

| 12.1. | Daudzas cilvēktiesību aizsardzības organizācijas nosoda starptautiskās tirdzniecības (PTO) piedāvātos risinājumus. |
| --- | --- |

12.1.

Daudzas cilvēktiesību aizsardzības organizācijas nosoda starptautiskās tirdzniecības (PTO) piedāvātos risinājumus.

| 12.2. | Pasaules līmenī taisnīgajā tirdzniecībā iesaistītie dažādie dalībnieki un ieinteresētās puses atšķiras gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā ziņā. Turklāt viņu spējas darboties dažādās taisnīgas tirdzniecības jomās piešķir nozīmi šādai darbībai un paver iespēju, ka minētajai tirdzniecībai būs ievērojama ietekme. |
| --- | --- |

12.2.

Pasaules līmenī taisnīgajā tirdzniecībā iesaistītie dažādie dalībnieki un ieinteresētās puses atšķiras gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā ziņā. Turklāt viņu spējas darboties dažādās taisnīgas tirdzniecības jomās piešķir nozīmi šādai darbībai un paver iespēju, ka minētajai tirdzniecībai būs ievērojama ietekme.

Briselē, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  COM(2009) 215 galīgā redakcija.

1

---

I Pielikums

Ražotāju peļņa salīdzinājumā ar tradicionālo tirdzniecību

| Tirdzniecība | Kafija | Darjeeling tēja | Cukurs | Kvinoja | Basmati rīsi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tradicionālā | 5 % | 7 % | 2,5 % | 6,7 % | 6,5 % |
| taisnīga | 17 % | 9,5 % | 3,8 % | 8,5 % | 9,5 % |

Tirdzniecība

Kafija

Darjeeling tēja

Cukurs

Kvinoja

Basmati rīsi

tradicionālā

5 %

7 %

2,5 %

6,7 %

6,5 %

taisnīga

17 %

9,5 %

3,8 %

8,5 %

9,5 %

---

II Pielikums

Piemēram, Max Havelaar Thai rīsu cenas sadalījums ir šāds:

| — | 15 % audzētājiem, |
| --- | --- |

—

15 % audzētājiem,

| — | 26 % pārstrādes izmaksas, |
| --- | --- |

—

26 % pārstrādes izmaksas,

| — | 2 % nodokļi, |
| --- | --- |

—

2 % nodokļi,

| — | 57 % iepakojuma un izplatīšanas izmaksas. |
| --- | --- |

—

57 % iepakojuma un izplatīšanas izmaksas.

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/35

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Mazāk labvēlīgu apgabalu ziemeļu dimensija” (pašiniciatīvas atzinums)

2009/C 318/07

Ziņotājs: Kaul NURM

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2009. gada 26. februārī nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Mazāk labvēlīgu apgabalu ziemeļu dimensija”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 2. septembrī. Ziņotājs — Kaul NURM.

Kaul NURM

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (30. septembra sēdē), ar 175 balsīm par, 1 balsīm pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1. | Kopējās lauksaimniecības politikas galvenie mērķi, tostarp nodrošinātība ar pārtiku, joprojām ir aktuāli, un tas nozīmē, ka lauksaimniecības produkcijas ražošanas tradīcijas jāsaglabā visā Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot tās ziemeļu reģionus. |
| --- | --- |

1.1.

Kopējās lauksaimniecības politikas galvenie mērķi, tostarp nodrošinātība ar pārtiku, joprojām ir aktuāli, un tas nozīmē, ka lauksaimniecības produkcijas ražošanas tradīcijas jāsaglabā visā Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot tās ziemeļu reģionus.

| 1.2. | Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta dabas, klimatiskajām un ģeogrāfiskajām īpatnībām un problēmām ES ziemeļu reģionos, kur aukstais klimats ierobežo lauksaimniecisko ražošanu, radot lauksaimniekiem augstākas izmaksas nekā reģionos ar lauksaimniecībai labvēlīgākiem klimatiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

1.2.

Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta dabas, klimatiskajām un ģeogrāfiskajām īpatnībām un problēmām ES ziemeļu reģionos, kur aukstais klimats ierobežo lauksaimniecisko ražošanu, radot lauksaimniekiem augstākas izmaksas nekā reģionos ar lauksaimniecībai labvēlīgākiem klimatiskajiem apstākļiem.

| 1.3. | Lauksaimnieciskās ražošanas izmaksas ziemeļu reģionos ir augstākas un ražīgums ievērojami zemāks nekā lauksaimniecībai labvēlīgākos reģionos. Pastāvīgā rentabilitātes samazināšanās līdz ar ražotāju motivācijas vājināšanos apdraud lauksaimniecību Eiropas ziemeļu reģionos. To iespējams novērst, izmantojot piemērotus lauksaimniecības politikas instrumentus. |
| --- | --- |

1.3.

Lauksaimnieciskās ražošanas izmaksas ziemeļu reģionos ir augstākas un ražīgums ievērojami zemāks nekā lauksaimniecībai labvēlīgākos reģionos. Pastāvīgā rentabilitātes samazināšanās līdz ar ražotāju motivācijas vājināšanos apdraud lauksaimniecību Eiropas ziemeļu reģionos. To iespējams novērst, izmantojot piemērotus lauksaimniecības politikas instrumentus.

| 1.4. | Lai saglabātu tradicionālās ainavas un vērtīgas aizsargājamās dabas teritorijas, reģionos ar mazāk labvēlīgiem dabas apstākļiem jāturpina zemes apsaimniekošana. To var panākt, izmantojot kompensācijas maksājumus mazāk labvēlīgiem apgabaliem, taču šis atbalsts turpmāk mērķtiecīgāk jāvirza uz reģioniem, kuros pastāv vislielākais risks, ka lauksaimniecībā izmantojamās platības vairs netiks izmantotas. |
| --- | --- |

1.4.

Lai saglabātu tradicionālās ainavas un vērtīgas aizsargājamās dabas teritorijas, reģionos ar mazāk labvēlīgiem dabas apstākļiem jāturpina zemes apsaimniekošana. To var panākt, izmantojot kompensācijas maksājumus mazāk labvēlīgiem apgabaliem, taču šis atbalsts turpmāk mērķtiecīgāk jāvirza uz reģioniem, kuros pastāv vislielākais risks, ka lauksaimniecībā izmantojamās platības vairs netiks izmantotas.

| 1.5. | Papildus tam, ka tiek noteikti jauni kritēriji nelabvēlīgu dabas apstākļu skarto teritoriju definēšanai, ir jāpārskata arī šīs iniciatīvas finansēšanas pamatprincipi, lai sasniegtu konkrētus pozitīvus rezultātus. Viens no iespējamiem risinājumiem — mazāk labvēlīgiem apgabaliem paredzētos kompensācijas maksājumus varētu iekļaut KLP 1. pīlārā. Līdz šim piemērotā kārtība, atbalsta apmēru nosakot, pamatojoties uz vēsturiskiem ražošanas rādītājiem, ir izdevīgāka lauksaimniekiem ģeogrāfiski izdevīgākos reģionos. Kompensācijas maksājumi nav pietiekami, lai pilnībā kompensētu nelabvēlīgos ražošanas nosacījumus apgabalos ar mazāk labvēlīgiem dabas apstākļiem. |
| --- | --- |

1.5.

Papildus tam, ka tiek noteikti jauni kritēriji nelabvēlīgu dabas apstākļu skarto teritoriju definēšanai, ir jāpārskata arī šīs iniciatīvas finansēšanas pamatprincipi, lai sasniegtu konkrētus pozitīvus rezultātus. Viens no iespējamiem risinājumiem — mazāk labvēlīgiem apgabaliem paredzētos kompensācijas maksājumus varētu iekļaut KLP 1. pīlārā. Līdz šim piemērotā kārtība, atbalsta apmēru nosakot, pamatojoties uz vēsturiskiem ražošanas rādītājiem, ir izdevīgāka lauksaimniekiem ģeogrāfiski izdevīgākos reģionos. Kompensācijas maksājumi nav pietiekami, lai pilnībā kompensētu nelabvēlīgos ražošanas nosacījumus apgabalos ar mazāk labvēlīgiem dabas apstākļiem.

| 1.6. | Turpmāk, nosakot mazāk labvēlīgiem apgabaliem paredzētā atbalsta lielumu, būtu jāņem vērā visi izdevumi, kas attiecīgajā reģionā rodas, cenšoties pārvarēt nelabvēlīgos dabas un ražošanas apstākļus. Jo nelabvēlīgāki dabas apstākļi, jo lielākiem jābūt atbalsta maksājumiem. Taču būtu skaidri jānosaka atbalsta minimālais un maksimālais apjoms. |
| --- | --- |

1.6.

Turpmāk, nosakot mazāk labvēlīgiem apgabaliem paredzētā atbalsta lielumu, būtu jāņem vērā visi izdevumi, kas attiecīgajā reģionā rodas, cenšoties pārvarēt nelabvēlīgos dabas un ražošanas apstākļus. Jo nelabvēlīgāki dabas apstākļi, jo lielākiem jābūt atbalsta maksājumiem. Taču būtu skaidri jānosaka atbalsta minimālais un maksimālais apjoms.

| 1.7. | Nosakot, kas ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, jāņem vērā ne tikai vidējā temperatūra veģetācijas periodā, bet arī vidējā temperatūra ziemas periodā attiecīgajā reģionā. |
| --- | --- |

1.7.

Nosakot, kas ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, jāņem vērā ne tikai vidējā temperatūra veģetācijas periodā, bet arī vidējā temperatūra ziemas periodā attiecīgajā reģionā.

| 1.8. | Ziemeļu apgabali atrodas tālu no lielajiem Eiropas tirgiem, to lauku reģioni ir ārkārtīgi reti apdzīvoti, un aramzemes platības ir sadrumstalotas, kas būtiski paaugstina lauksaimnieciskās ražošanas izmaksas. Lai nepieļautu, ka iedzīvotāji pamet šos reģionus, un lai saglabātu lauksaimniecisko ražošanu, ir vajadzīgi kompensācijas maksājumi no finanšu līdzekļiem, kas paredzēti mazāk labvēlīgiem apgabaliem. Tāpēc EESK iesaka, nosakot kritērijus mazāk labvēlīgu apgabalu definēšanai, ņemt vērā arī nelielo iedzīvotāju blīvumu un izstrādāt papildu kritērijus lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam mežiem bagātos apgabalos. |
| --- | --- |

1.8.

Ziemeļu apgabali atrodas tālu no lielajiem Eiropas tirgiem, to lauku reģioni ir ārkārtīgi reti apdzīvoti, un aramzemes platības ir sadrumstalotas, kas būtiski paaugstina lauksaimnieciskās ražošanas izmaksas. Lai nepieļautu, ka iedzīvotāji pamet šos reģionus, un lai saglabātu lauksaimniecisko ražošanu, ir vajadzīgi kompensācijas maksājumi no finanšu līdzekļiem, kas paredzēti mazāk labvēlīgiem apgabaliem. Tāpēc EESK iesaka, nosakot kritērijus mazāk labvēlīgu apgabalu definēšanai, ņemt vērā arī nelielo iedzīvotāju blīvumu un izstrādāt papildu kritērijus lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam mežiem bagātos apgabalos.

| 1.9. | EESK iesaka ņemt vērā šajā atzinumā apskatīto ziemeļu reģionu dabas, klimatisko, sociālo un ekonomisko apstākļu īpatnības, izstrādājot un nosakot kritērijus jaunai mazāk labvēlīgo apgabalu (nelabvēlīgu dabas apstākļu skarto apgabalu) definīcijai. Viena no iespējām būtu noteikt tiem īpašu statusu (līdzīgi kā kalnu reģioniem). |
| --- | --- |

1.9.

EESK iesaka ņemt vērā šajā atzinumā apskatīto ziemeļu reģionu dabas, klimatisko, sociālo un ekonomisko apstākļu īpatnības, izstrādājot un nosakot kritērijus jaunai mazāk labvēlīgo apgabalu (nelabvēlīgu dabas apstākļu skarto apgabalu) definīcijai. Viena no iespējām būtu noteikt tiem īpašu statusu (līdzīgi kā kalnu reģioniem).

2.   Vispārīga informācija.

Vispārīga informācija.

| 2.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja jau pieņēmusi pašiniciatīvas atzinumus, kas veltīti stāvoklim mazāk labvēlīgos apgabalos (1). |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja jau pieņēmusi pašiniciatīvas atzinumus, kas veltīti stāvoklim mazāk labvēlīgos apgabalos (1).

1

| 2.2. | Eiropas Komisijas 2009. gada 21. aprīlī publicētajā paziņojumā (COM(2009) 161 galīgā redakcija) ierosināts pārskatīt mazāk labvēlīgu apgabalu noteikšanas pamatprincipus un izstrādāt jaunus kritērijus. Komisija arī ierosina pārdēvēt mazāk labvēlīgos apgabalus par teritorijām “ar īpaši nelabvēlīgiem dabas apstākļiem”. EESK atzinīgi vērtē šo jauno pieeju. |
| --- | --- |

2.2.

Eiropas Komisijas 2009. gada 21. aprīlī publicētajā paziņojumā (COM(2009) 161 galīgā redakcija) ierosināts pārskatīt mazāk labvēlīgu apgabalu noteikšanas pamatprincipus un izstrādāt jaunus kritērijus. Komisija arī ierosina pārdēvēt mazāk labvēlīgos apgabalus par teritorijām “ar īpaši nelabvēlīgiem dabas apstākļiem”. EESK atzinīgi vērtē šo jauno pieeju.

| 2.3. | Tā kā ES vienotajā tirgū ir nodrošināta preču un pakalpojumu brīva aprite, Kopienas ziemeļu reģionos, kuros ir augstas ražošanas izmaksas, bez īpaša atbalsta nav iespējams ilgtermiņā saglabāt lauksaimniecisko ražošanu. Šāda atbalsta nesniegšana negatīvi ietekmētu šo apgabalu sociālo un vides ilgtspējību un tajos sastopamo sugu daudzveidību. |
| --- | --- |

2.3.

Tā kā ES vienotajā tirgū ir nodrošināta preču un pakalpojumu brīva aprite, Kopienas ziemeļu reģionos, kuros ir augstas ražošanas izmaksas, bez īpaša atbalsta nav iespējams ilgtermiņā saglabāt lauksaimniecisko ražošanu. Šāda atbalsta nesniegšana negatīvi ietekmētu šo apgabalu sociālo un vides ilgtspējību un tajos sastopamo sugu daudzveidību.

| 2.4. | Dalībvalstīs spēkā esošie noteikumi, kas attiecas uz nelabvēlīgiem apgabaliem, un to ietekme nav savstarpēji salīdzināmi. Tā kā tiek izmantoti daudzi kritēriji, pašlaik spēkā esošajos atbalsta noteikumos, kas attiecas uz nelabvēlīgiem apgabaliem, nav pietiekami ņemti vērā īpašie ražošanas apstākļi, kurus rada dabas un klimatiskās īpatnības, un tāpēc minētie apstākļi netiek pietiekami un proporcionāli kompensēti. |
| --- | --- |

2.4.

Dalībvalstīs spēkā esošie noteikumi, kas attiecas uz nelabvēlīgiem apgabaliem, un to ietekme nav savstarpēji salīdzināmi. Tā kā tiek izmantoti daudzi kritēriji, pašlaik spēkā esošajos atbalsta noteikumos, kas attiecas uz nelabvēlīgiem apgabaliem, nav pietiekami ņemti vērā īpašie ražošanas apstākļi, kurus rada dabas un klimatiskās īpatnības, un tāpēc minētie apstākļi netiek pietiekami un proporcionāli kompensēti.

| 2.5. | Lai ilgtermiņā pasauli un Eiropu nodrošinātu ar pārtiku, lauksaimniecības produktu ražošana jāturpina arī Eiropas Savienības ziemeļu reģionos, kur globālās sasilšanas ietekmē 50 līdz 100 gadu laikā agroklimatiskie apstākļi varētu uzlaboties. Tā rezultātā dienvidu reģionos paredzams liels sausums, un iespējams, ka lauksaimnieciskā ražošana pārvietosies uz ziemeļiem. |
| --- | --- |

2.5.

Lai ilgtermiņā pasauli un Eiropu nodrošinātu ar pārtiku, lauksaimniecības produktu ražošana jāturpina arī Eiropas Savienības ziemeļu reģionos, kur globālās sasilšanas ietekmē 50 līdz 100 gadu laikā agroklimatiskie apstākļi varētu uzlaboties. Tā rezultātā dienvidu reģionos paredzams liels sausums, un iespējams, ka lauksaimnieciskā ražošana pārvietosies uz ziemeļiem.

3.   Dabas un klimata īpatnības ziemeļu reģionos, problēmu vispārīgs raksturojums un iemesli īpašai attieksmei pret minētajiem reģioniem.

Dabas un klimata īpatnības ziemeļu reģionos, problēmu vispārīgs raksturojums un iemesli īpašai attieksmei pret minētajiem reģioniem.

| 3.1. | Atšķirībā no Centrāleiropas un Dienvideiropas ES ziemeļu reģionos ir ievērojami īsāks veģetācijas periods, būtiski zemāka ir efektīvā, augu augšanai vajadzīgā vidējā temperatūra un pārāk liels mitrums gada lielākajā daļā. Nokrišņu daudzums gada laikā ir nevienmērīgs: pavasarī un vasarā, kad augšanas procesā augiem nepieciešami nokrišņi, to daudzums ir nepietiekams, savukārt rudenī biežie nokrišņi lietus veidā kavē ražas savlaicīgu novākšanu un negatīvi ietekmē ražas kvalitāti. |
| --- | --- |

3.1.

Atšķirībā no Centrāleiropas un Dienvideiropas ES ziemeļu reģionos ir ievērojami īsāks veģetācijas periods, būtiski zemāka ir efektīvā, augu augšanai vajadzīgā vidējā temperatūra un pārāk liels mitrums gada lielākajā daļā. Nokrišņu daudzums gada laikā ir nevienmērīgs: pavasarī un vasarā, kad augšanas procesā augiem nepieciešami nokrišņi, to daudzums ir nepietiekams, savukārt rudenī biežie nokrišņi lietus veidā kavē ražas savlaicīgu novākšanu un negatīvi ietekmē ražas kvalitāti.

| 3.2. | Lauksaimniecību ziemeļu reģionos būtiski ietekmē arī garā ziema un augsnes sasalšana. Šajā gadalaikā temperatūra var pazemināties līdz pat -40 °C grādiem. Vidējā temperatūra ziemā un sniega kārtas biezums nosaka zemes sasalšanas dziļumu; Latvijā un Igaunijā tā var sasalt līdz 1 metra dziļumā, Somijas un Zviedrijas ziemeļos — līdz pat 2 metriem. Sniega kušana un zemes atsalšana ir ilgstoši procesi, kas aizkavē pavasara sēju un veģetācijas sākumu. Atkarībā no ģeogrāfiskā platuma un attāluma līdz jūrai pavasara sēja ziemeļu reģionos var sākties no aprīļa beigām līdz jūnija vidum. Tāpēc, izstrādājot mazāk labvēlīgo apgabalu noteikšanas kritērijus, jāņem vērā arī aukstā laika vidējā temperatūra attiecīgajā reģionā. |
| --- | --- |

3.2.

Lauksaimniecību ziemeļu reģionos būtiski ietekmē arī garā ziema un augsnes sasalšana. Šajā gadalaikā temperatūra var pazemināties līdz pat -40 °C grādiem. Vidējā temperatūra ziemā un sniega kārtas biezums nosaka zemes sasalšanas dziļumu; Latvijā un Igaunijā tā var sasalt līdz 1 metra dziļumā, Somijas un Zviedrijas ziemeļos — līdz pat 2 metriem. Sniega kušana un zemes atsalšana ir ilgstoši procesi, kas aizkavē pavasara sēju un veģetācijas sākumu. Atkarībā no ģeogrāfiskā platuma un attāluma līdz jūrai pavasara sēja ziemeļu reģionos var sākties no aprīļa beigām līdz jūnija vidum. Tāpēc, izstrādājot mazāk labvēlīgo apgabalu noteikšanas kritērijus, jāņem vērā arī aukstā laika vidējā temperatūra attiecīgajā reģionā.

| 3.3. | Ēku celtniecības izmaksas ir augstākas, jo pamatiem ir jābūt aukstumizturīgiem, ūdensvads un kanalizācija jāierīko zemes kārtā, kas nesasalst, un ēku ārējās sienas ir jāsiltina. Būtiskas izmaksas rada arī ēku apkurināšana ziemā un sniega tīrīšana. |
| --- | --- |

3.3.

Ēku celtniecības izmaksas ir augstākas, jo pamatiem ir jābūt aukstumizturīgiem, ūdensvads un kanalizācija jāierīko zemes kārtā, kas nesasalst, un ēku ārējās sienas ir jāsiltina. Būtiskas izmaksas rada arī ēku apkurināšana ziemā un sniega tīrīšana.

| 3.4. | Tā kā augsnes veidošanās posms pēc ledus laikmeta beigām bija īss, augsnes kārta ir plānāka, un tās kvalitāte un struktūra ir dažāda: zeme parasti ir mitra, vietām akmeņaina, pārāk mālaina, smilšaina vai kūdraina. Lai augsni uzlabotu, jāiegulda daudz līdzekļu, it īpaši iekārtojot nosusināšanas sistēmas un veicot to apkopi, kā arī kaļķojot laukus. |
| --- | --- |

3.4.

Tā kā augsnes veidošanās posms pēc ledus laikmeta beigām bija īss, augsnes kārta ir plānāka, un tās kvalitāte un struktūra ir dažāda: zeme parasti ir mitra, vietām akmeņaina, pārāk mālaina, smilšaina vai kūdraina. Lai augsni uzlabotu, jāiegulda daudz līdzekļu, it īpaši iekārtojot nosusināšanas sistēmas un veicot to apkopi, kā arī kaļķojot laukus.

| 3.5. | Ziemeļu reģionos šļūdoņu ietekmē virszemes forma izveidojusies kalnaina un neviendabīga, un tur galvenokārt sastopami reti meži, mitrzemes un citi dabas veidojumi. Tāpēc lauksaimniecībai derīgas platības ir nelielas un izkaisītas. Dažos reģionos lauku saimniecībām piederošo lauku vidējā platība ir mazāka nekā viens hektārs, turklāt lauki atrodas dažādās vietās mežā salīdzinoši tālu no pašas saimniecības. Tādēļ lauksaimnieki nevar izmantot lielākas un efektīvākas mašīnas, un paaugstinās arī saimniecību ražošanas un (saimniecības iekšējā) transporta izmaksas. Nelabvēlīgos dabas apstākļus nevar arī kompensēt, audzējot citas kultūras vai citādi racionalizējot lauksaimniecisko ražošanu. Tāpēc jālieto papildu kritēriji, ņemot vērā nelabvēlīgos dabas apstākļus mežiem bagātos reģionos. Viens no kritērijiem varētu būt lauksaimniecībā izmantojamās zemes īpatsvars vienā hektārā. Mazāk labvēlīgos apgabalus varētu arī atbalstīt, kompensējot papildu transporta izmaksas, kas rodas lauku saimniecībām. |
| --- | --- |

3.5.

Ziemeļu reģionos šļūdoņu ietekmē virszemes forma izveidojusies kalnaina un neviendabīga, un tur galvenokārt sastopami reti meži, mitrzemes un citi dabas veidojumi. Tāpēc lauksaimniecībai derīgas platības ir nelielas un izkaisītas. Dažos reģionos lauku saimniecībām piederošo lauku vidējā platība ir mazāka nekā viens hektārs, turklāt lauki atrodas dažādās vietās mežā salīdzinoši tālu no pašas saimniecības. Tādēļ lauksaimnieki nevar izmantot lielākas un efektīvākas mašīnas, un paaugstinās arī saimniecību ražošanas un (saimniecības iekšējā) transporta izmaksas. Nelabvēlīgos dabas apstākļus nevar arī kompensēt, audzējot citas kultūras vai citādi racionalizējot lauksaimniecisko ražošanu. Tāpēc jālieto papildu kritēriji, ņemot vērā nelabvēlīgos dabas apstākļus mežiem bagātos reģionos. Viens no kritērijiem varētu būt lauksaimniecībā izmantojamās zemes īpatsvars vienā hektārā. Mazāk labvēlīgos apgabalus varētu arī atbalstīt, kompensējot papildu transporta izmaksas, kas rodas lauku saimniecībām.

| 3.6. | Ziemeļu reģionu lauku rajoni ir ļoti reti apdzīvoti. Ārpus lielajām pilsētām iedzīvotāju blīvums ir mazāks nekā desmit iedzīvotāji uz vienu kvadrātkilometru, attālos rajonos — pat mazāks nekā trīs iedzīvotāji uz vienu kvadrātkilometru, un tāpēc lauksaimnieciskā ražošana un piekļuve publiskām un privātām iestādēm ir saistīta ar augstām transporta un pārvadāšanas izmaksām. Mehanizācija 20. gadsimtā ļāva Ziemeļeiropā strauji paaugstināt darba ražīgumu, taču lauku rajonos samazinājās darbavietu skaits. Zemais iedzīvotāju un pakalpojumu blīvums savukārt ir iemesls, kāpēc cilvēki dodas prom no lauku rajoniem — daudzi zemnieki beidz nodarboties ar lauksaimniecību, jo jaunā paaudze nevēlas turpināt saimniekošanu laukos. Lauksaimniecība līdztekus mežsaimniecībai un tūrismam tomēr veido ekonomisko pamatu dzīvei ziemeļu reģionu lauku rajonos. Lauku rajoni ir daudz mazāki, tāpēc publisko pakalpojumu, piemēram, vispārējās izglītības un ikdienējas mācīšanās izmaksas uz vienu iedzīvotāju ir daudz augstākas. Reti apdzīvotos lauku rajonos dzīves dārdzība ir augstāka, jo tur dzīvo maz cilvēku, kuri varētu patērēt preces un pakalpojumus. Ziemeļu reģionu lauku rajoni atrodas pārāk tālu no lielajām pilsētām, lai cilvēki varētu katru dienu turp doties, lai strādātu vai saņemtu pakalpojumus. Viens no pasākumiem, atbalstot mazāk labvēlīgos apgabalus, varētu būt ar transportu un pārvadāšanu no pilsētām (tirgus) uz attālajiem lauksaimniecības uzņēmumiem saistīto papildu izmaksu kompensēšana. |
| --- | --- |

3.6.

Ziemeļu reģionu lauku rajoni ir ļoti reti apdzīvoti. Ārpus lielajām pilsētām iedzīvotāju blīvums ir mazāks nekā desmit iedzīvotāji uz vienu kvadrātkilometru, attālos rajonos — pat mazāks nekā trīs iedzīvotāji uz vienu kvadrātkilometru, un tāpēc lauksaimnieciskā ražošana un piekļuve publiskām un privātām iestādēm ir saistīta ar augstām transporta un pārvadāšanas izmaksām. Mehanizācija 20. gadsimtā ļāva Ziemeļeiropā strauji paaugstināt darba ražīgumu, taču lauku rajonos samazinājās darbavietu skaits. Zemais iedzīvotāju un pakalpojumu blīvums savukārt ir iemesls, kāpēc cilvēki dodas prom no lauku rajoniem — daudzi zemnieki beidz nodarboties ar lauksaimniecību, jo jaunā paaudze nevēlas turpināt saimniekošanu laukos. Lauksaimniecība līdztekus mežsaimniecībai un tūrismam tomēr veido ekonomisko pamatu dzīvei ziemeļu reģionu lauku rajonos. Lauku rajoni ir daudz mazāki, tāpēc publisko pakalpojumu, piemēram, vispārējās izglītības un ikdienējas mācīšanās izmaksas uz vienu iedzīvotāju ir daudz augstākas. Reti apdzīvotos lauku rajonos dzīves dārdzība ir augstāka, jo tur dzīvo maz cilvēku, kuri varētu patērēt preces un pakalpojumus. Ziemeļu reģionu lauku rajoni atrodas pārāk tālu no lielajām pilsētām, lai cilvēki varētu katru dienu turp doties, lai strādātu vai saņemtu pakalpojumus. Viens no pasākumiem, atbalstot mazāk labvēlīgos apgabalus, varētu būt ar transportu un pārvadāšanu no pilsētām (tirgus) uz attālajiem lauksaimniecības uzņēmumiem saistīto papildu izmaksu kompensēšana.

| 3.7. | Jo vairāk saruks Ziemeļeiropas lauku rajonu iedzīvotāju skaits, jo pieaugs dzīves dārdzība, tāpēc ka iedzīvotājiem būs jāmēro garš ceļš, lai varētu iegādāties preces, saņemt pakalpojumus, tai skaitā veselības aprūpes pakalpojumus, iegūt izglītību utt. Tāpēc Ziemeļeiropas reti apdzīvotajos rajonos īpaši svarīgi ir saglabāt un radīt jaunas darbavietas gan lauksaimniecībā, gan citās nozarēs. Tādam jābūt ne tikai kopējās lauksaimniecības politikas, bet arī reģionālās politikas mērķim. Veiksmīga minētās politikas īstenošana ir priekšnoteikums, lai mazinātu migrāciju no laukiem uz pilsētām, apturētu atteikšanos no zemes un nepieļautu attālo rajonu ekonomisko un sociālo iznīcību. Arī no drošības politikas viedokļa visai Eiropas Savienībai ir svarīgi nepieļaut iedzīvotāju skaita samazināšanos šajos ES pierobežas reģionos. |
| --- | --- |

3.7.

Jo vairāk saruks Ziemeļeiropas lauku rajonu iedzīvotāju skaits, jo pieaugs dzīves dārdzība, tāpēc ka iedzīvotājiem būs jāmēro garš ceļš, lai varētu iegādāties preces, saņemt pakalpojumus, tai skaitā veselības aprūpes pakalpojumus, iegūt izglītību utt. Tāpēc Ziemeļeiropas reti apdzīvotajos rajonos īpaši svarīgi ir saglabāt un radīt jaunas darbavietas gan lauksaimniecībā, gan citās nozarēs. Tādam jābūt ne tikai kopējās lauksaimniecības politikas, bet arī reģionālās politikas mērķim. Veiksmīga minētās politikas īstenošana ir priekšnoteikums, lai mazinātu migrāciju no laukiem uz pilsētām, apturētu atteikšanos no zemes un nepieļautu attālo rajonu ekonomisko un sociālo iznīcību. Arī no drošības politikas viedokļa visai Eiropas Savienībai ir svarīgi nepieļaut iedzīvotāju skaita samazināšanos šajos ES pierobežas reģionos.

| 3.8. | Ziemeļu reģionu meži un mitrāji, kā arī ekstensīvā lauksaimniecība un daļēji dabiskas izcelsmes ekosistēmas veido dabiskās un bioloģiskās daudzveidības pamatu. Turklāt ziemeļu reģionos perē miljoniem gājputnu, jo tur ir lauki un dabiskas pļavas, kur tie var meklēt pārtiku. |
| --- | --- |

3.8.

Ziemeļu reģionu meži un mitrāji, kā arī ekstensīvā lauksaimniecība un daļēji dabiskas izcelsmes ekosistēmas veido dabiskās un bioloģiskās daudzveidības pamatu. Turklāt ziemeļu reģionos perē miljoniem gājputnu, jo tur ir lauki un dabiskas pļavas, kur tie var meklēt pārtiku.

| 3.9. | Nelabvēlīgi dabas apstākļi, lauksaimniecībā izmantojamās zemes platību sadrumstalotība un zemais iedzīvotāju blīvums rada transporta izmaksas, kuru dēļ lauksaimniecības uzņēmumu rentabilitāte un gūtie ienākumi ir zemāki. Tas savukārt bija svarīgākais cēlonis, kāpēc līdz šim tiešo maksājumu (KLP 1. pīlārs) līmenis bijis tik zems. Ziemeļu reģionos, kur dabas apstākļi ir nelabvēlīgi, lauksaimniecībā izmantojamo platību apstrāde, ilgtspējīga pārtikas ražošana un lauku ainavas aprūpe iespējama tikai tad, ja lauksaimniekiem tiek nodrošināti ienākumi, kas līdzīgi tiem, ko gūst lauksaimnieki ģeogrāfiski izdevīgākos apgabalos. Citādi iedzīvotāji pametīs ciematus un neapsaimniekos laukus, koptas platības pārvērtīsies papuvē un zaudēs savu ražīgumu. EESK iesaka Eiropas Komisijai rūpīgāk apzināt ziemeļu reģionu īpatnības un, iespējams, noteikt tiem īpašu statusu līdzīgi kā kalnu reģioniem. |
| --- | --- |

3.9.

Nelabvēlīgi dabas apstākļi, lauksaimniecībā izmantojamās zemes platību sadrumstalotība un zemais iedzīvotāju blīvums rada transporta izmaksas, kuru dēļ lauksaimniecības uzņēmumu rentabilitāte un gūtie ienākumi ir zemāki. Tas savukārt bija svarīgākais cēlonis, kāpēc līdz šim tiešo maksājumu (KLP 1. pīlārs) līmenis bijis tik zems. Ziemeļu reģionos, kur dabas apstākļi ir nelabvēlīgi, lauksaimniecībā izmantojamo platību apstrāde, ilgtspējīga pārtikas ražošana un lauku ainavas aprūpe iespējama tikai tad, ja lauksaimniekiem tiek nodrošināti ienākumi, kas līdzīgi tiem, ko gūst lauksaimnieki ģeogrāfiski izdevīgākos apgabalos. Citādi iedzīvotāji pametīs ciematus un neapsaimniekos laukus, koptas platības pārvērtīsies papuvē un zaudēs savu ražīgumu. EESK iesaka Eiropas Komisijai rūpīgāk apzināt ziemeļu reģionu īpatnības un, iespējams, noteikt tiem īpašu statusu līdzīgi kā kalnu reģioniem.

| 3.10. | Nelabvēlīgo dabas apstākļu veidi un izplatība reģionos var būt ļoti atšķirīgi. Tāpēc, nosakot mazāk labvēlīgajiem apgabaliem paredzētā atbalsta lielumu, būtu jāņem vērā visi izdevumi, kas attiecīgajā reģionā radušies, cenšoties pārvarēt nelabvēlīgos dabas un ražošanas apstākļus. Jo nelabvēlīgāki dabas apstākļi, jo augstākiem jābūt atbalsta maksājumiem. Taču būtu skaidri jānosaka arī atbalsta apjoma minimālā un maksimālā robežvērtība. |
| --- | --- |

3.10.

Nelabvēlīgo dabas apstākļu veidi un izplatība reģionos var būt ļoti atšķirīgi. Tāpēc, nosakot mazāk labvēlīgajiem apgabaliem paredzētā atbalsta lielumu, būtu jāņem vērā visi izdevumi, kas attiecīgajā reģionā radušies, cenšoties pārvarēt nelabvēlīgos dabas un ražošanas apstākļus. Jo nelabvēlīgāki dabas apstākļi, jo augstākiem jābūt atbalsta maksājumiem. Taču būtu skaidri jānosaka arī atbalsta apjoma minimālā un maksimālā robežvērtība.

4.   Zemkopības dabiskie ierobežojumi, problēmu raksturojums, iemesli īpašai attieksmei pret minētajiem reģioniem.

Zemkopības dabiskie ierobežojumi, problēmu raksturojums, iemesli īpašai attieksmei pret minētajiem reģioniem.

| 4.1. | Zemkopību ziemeļu reģionos ietekmē aukstās ziemas, īsais veģetācijas periods, zemā vidējā efektīvā temperatūra, kā arī mitrums, kas prasa apjomīgus ieguldījumus nosusināšanas sistēmās. Atkarībā no izmantotajiem materiāliem nosusināšanas sistēmu kalpošanas ilgums ir aptuveni 30 līdz 50 gadi; pēc tam tās ir jāmaina. Turklāt ik gadu papildu izmaksas rada to aprūpe un tehniskā apkope. Lai mitras augsnes varētu apstrādāt, ir jāierīko nosusināšanas sistēmas un jānodrošina to tehniskā apkope. |
| --- | --- |

4.1.

Zemkopību ziemeļu reģionos ietekmē aukstās ziemas, īsais veģetācijas periods, zemā vidējā efektīvā temperatūra, kā arī mitrums, kas prasa apjomīgus ieguldījumus nosusināšanas sistēmās. Atkarībā no izmantotajiem materiāliem nosusināšanas sistēmu kalpošanas ilgums ir aptuveni 30 līdz 50 gadi; pēc tam tās ir jāmaina. Turklāt ik gadu papildu izmaksas rada to aprūpe un tehniskā apkope. Lai mitras augsnes varētu apstrādāt, ir jāierīko nosusināšanas sistēmas un jānodrošina to tehniskā apkope.

| 4.2. | Kristālisko pamatiežu vai smilšakmens ietekmē augsne ziemeļu reģionos bieži vien ir skāba. Lai šādu augsni varētu iekopt, lauki ir regulāri — reizi sešos līdz astoņos gados — jākaļķo, kas rada papildu izmaksas, kas nerodas teritorijās ar zemāku augsnes skābuma līmeni. Kaļķošana neļauj uzlabot augsnes ražību: kaļķošana ir priekšnoteikums, lai varētu iekopt skābi saturošas augsnes un kompensēt pastāvīgos nelabvēlīgos dabas apstākļus. EESK uzskata, ka skābās augsnes problēmai ir jāvelta lielāka vērība, izstrādājot mazāk labvēlīgu apgabalu definīciju un nosakot jaunus kritērijus. |
| --- | --- |

4.2.

Kristālisko pamatiežu vai smilšakmens ietekmē augsne ziemeļu reģionos bieži vien ir skāba. Lai šādu augsni varētu iekopt, lauki ir regulāri — reizi sešos līdz astoņos gados — jākaļķo, kas rada papildu izmaksas, kas nerodas teritorijās ar zemāku augsnes skābuma līmeni. Kaļķošana neļauj uzlabot augsnes ražību: kaļķošana ir priekšnoteikums, lai varētu iekopt skābi saturošas augsnes un kompensēt pastāvīgos nelabvēlīgos dabas apstākļus. EESK uzskata, ka skābās augsnes problēmai ir jāvelta lielāka vērība, izstrādājot mazāk labvēlīgu apgabalu definīciju un nosakot jaunus kritērijus.

| 4.3. | Ziemeļu reģionos labība ir jākaltē īpašās labības kaltēs, jo novāktās ražas mitruma pakāpe var būt pat 30 %. Lai labību varētu uzglabāt, tā ir jākaltē, līdz mitruma pakāpe sasniedz 12–14 %. Lai ierīkotu graudu kaltes, vajadzīgi lieli ieguldījumi, un kaltēšanai patērētā elektroenerģija rada būtiskas papildu izmaksas. Kalte un žāvēšanas ierīce var maksāt līdz pat 300 000euro, un tās kalpošanas ilgums ir no 10 līdz 15 gadiem atkarībā no tā, cik bieži to izmanto. Lauksaimniecības uzņēmumu dati liecina, ka vienas tonnas labības kaltēšanas izmaksas ir vidēji 20 līdz 25 euro, taču jāņem vērā, ka labības mitruma pakāpe un kaltēšanai nepieciešamās elektroenerģijas daudzums katru gadu nav vienāds. Tā kā vidējā raža ziemeļu reģionos ir 3–4 tonnas no viena hektāra, ražošanas izmaksas pieaug par 60–100 euro uz vienu hektāru. |
| --- | --- |

4.3.

Ziemeļu reģionos labība ir jākaltē īpašās labības kaltēs, jo novāktās ražas mitruma pakāpe var būt pat 30 %. Lai labību varētu uzglabāt, tā ir jākaltē, līdz mitruma pakāpe sasniedz 12–14 %. Lai ierīkotu graudu kaltes, vajadzīgi lieli ieguldījumi, un kaltēšanai patērētā elektroenerģija rada būtiskas papildu izmaksas. Kalte un žāvēšanas ierīce var maksāt līdz pat 300 000euro, un tās kalpošanas ilgums ir no 10 līdz 15 gadiem atkarībā no tā, cik bieži to izmanto. Lauksaimniecības uzņēmumu dati liecina, ka vienas tonnas labības kaltēšanas izmaksas ir vidēji 20 līdz 25 euro, taču jāņem vērā, ka labības mitruma pakāpe un kaltēšanai nepieciešamās elektroenerģijas daudzums katru gadu nav vienāds. Tā kā vidējā raža ziemeļu reģionos ir 3–4 tonnas no viena hektāra, ražošanas izmaksas pieaug par 60–100 euro uz vienu hektāru.

euro

euro

euro

| 4.4. | Kultivēto augu šķirnēm jābūt izturīgākām pret aukstumu, lai tie varētu pārdzīvot salnas, kas bieži vērojamas vēl jūnijā. Tāpēc arī ražas ir mazākas. Tā kā augšanas periods ir īss, nav iespējams audzēt kultūras (piemēram, kukurūzu lopbarībai), kurām vajadzīgs garāks augšanas periods un augstāka dienas un nakts vidējā temperatūra un kuras ļautu būtiski samazināt lopkopības izmaksas. Tāpēc lopu barošanai galvenokārt izmanto skābbarību, kas izmaksā dārgāk nekā kukurūza. |
| --- | --- |

4.4.

Kultivēto augu šķirnēm jābūt izturīgākām pret aukstumu, lai tie varētu pārdzīvot salnas, kas bieži vērojamas vēl jūnijā. Tāpēc arī ražas ir mazākas. Tā kā augšanas periods ir īss, nav iespējams audzēt kultūras (piemēram, kukurūzu lopbarībai), kurām vajadzīgs garāks augšanas periods un augstāka dienas un nakts vidējā temperatūra un kuras ļautu būtiski samazināt lopkopības izmaksas. Tāpēc lopu barošanai galvenokārt izmanto skābbarību, kas izmaksā dārgāk nekā kukurūza.

| 4.5. | Salnas naktīs it īpaši apdraud augļu koku un ogulāju, kā arī dārzeņu audzēšanu. Vismaz reizi desmit gados ziedēšanas laikā salnas naktī ir tik stipras, ka visa raža tiek iznīcināta. Salnu nodarīto kaitējumu var novērst ar dažādām metodēm, piemēram, smidzināšanu, apdūmošanu, apsegšanu utt., taču to lietošana saistīta ar papildu finanšu līdzekļu un darba spēka patēriņu. |
| --- | --- |

4.5.

Salnas naktīs it īpaši apdraud augļu koku un ogulāju, kā arī dārzeņu audzēšanu. Vismaz reizi desmit gados ziedēšanas laikā salnas naktī ir tik stipras, ka visa raža tiek iznīcināta. Salnu nodarīto kaitējumu var novērst ar dažādām metodēm, piemēram, smidzināšanu, apdūmošanu, apsegšanu utt., taču to lietošana saistīta ar papildu finanšu līdzekļu un darba spēka patēriņu.

| 4.6. | Tā kā veģetācijas periods ir īss, visi lauku darbi jāpaveic ļoti īsā laikā. Lai to izdarītu, vajadzīgs salīdzinoši vairāk lauksaimniecības mašīnu, un tas nozīmē, ka vidēji jāveic lielāki ieguldījumi uz vienu hektāru. |
| --- | --- |

4.6.

Tā kā veģetācijas periods ir īss, visi lauku darbi jāpaveic ļoti īsā laikā. Lai to izdarītu, vajadzīgs salīdzinoši vairāk lauksaimniecības mašīnu, un tas nozīmē, ka vidēji jāveic lielāki ieguldījumi uz vienu hektāru.

5.   Lopkopības dabiskie ierobežojumi, problēmu raksturojums, iemesli īpašai attieksmei pret minētajiem reģioniem.

Lopkopības dabiskie ierobežojumi, problēmu raksturojums, iemesli īpašai attieksmei pret minētajiem reģioniem.

| 5.1. | Ziemeļos lopu ganīšanas laiks ir īsāks (no maija vidus līdz septembra beigām), tāpēc jāuzglabā vairāk lopbarības ziemas periodam, taču tādējādi pieaug ražošanas izmaksas. Turklāt ziemā vajadzīgās lopbarības uzglabāšanai jāceļ īpašas noliktavas. Bieži slikto lauka apstākļu dēļ zāles pļaušanu nevar sākt vispiemērotākajā laikā, un tas negatīvi ietekmē tās uzturvērtību. Biežie nokrišņi siena un skābbarības sagatavošanas laikā var mazināt lopbarības kvalitāti. |
| --- | --- |

5.1.

Ziemeļos lopu ganīšanas laiks ir īsāks (no maija vidus līdz septembra beigām), tāpēc jāuzglabā vairāk lopbarības ziemas periodam, taču tādējādi pieaug ražošanas izmaksas. Turklāt ziemā vajadzīgās lopbarības uzglabāšanai jāceļ īpašas noliktavas. Bieži slikto lauka apstākļu dēļ zāles pļaušanu nevar sākt vispiemērotākajā laikā, un tas negatīvi ietekmē tās uzturvērtību. Biežie nokrišņi siena un skābbarības sagatavošanas laikā var mazināt lopbarības kvalitāti.

| 5.2. | Lopkopībai paredzēto ēku un iekārtu izmaksas ir augstākas nekā siltākos reģionos, jo pamatiem ir jābūt aukstumizturīgiem un ūdensvads un kanalizācija jāierīko zemes kārtā, kas nesasalst (piemēram, Igaunijā vismaz 1,2 metru dziļumā). |
| --- | --- |

5.2.

Lopkopībai paredzēto ēku un iekārtu izmaksas ir augstākas nekā siltākos reģionos, jo pamatiem ir jābūt aukstumizturīgiem un ūdensvads un kanalizācija jāierīko zemes kārtā, kas nesasalst (piemēram, Igaunijā vismaz 1,2 metru dziļumā).

| 5.3. | Papildu izmaksas rada lauku saimniecību un transporta ceļu attīrīšana no sniega un ledus. Sala nodarītā kaitējuma dēļ ceļu virsma ir jāatjauno reizi piecos līdz desmit gados. Tā kā iedzīvotāju blīvums ir zems, ziemeļvalstīs ir daudz lauku grants ceļu. To apkopei un remontam vajadzīgi papildu finanšu līdzekļi, galvenokārt, lai pavasarī novērstu bojājumus un vasarā — putekļu veidošanos. |
| --- | --- |

5.3.

Papildu izmaksas rada lauku saimniecību un transporta ceļu attīrīšana no sniega un ledus. Sala nodarītā kaitējuma dēļ ceļu virsma ir jāatjauno reizi piecos līdz desmit gados. Tā kā iedzīvotāju blīvums ir zems, ziemeļvalstīs ir daudz lauku grants ceļu. To apkopei un remontam vajadzīgi papildu finanšu līdzekļi, galvenokārt, lai pavasarī novērstu bojājumus un vasarā — putekļu veidošanos.

| 5.4. | Reti apdzīvotos reģionos viena saražotā piena litra izmaksas ir augstākas nekā blīvi apdzīvotos reģionos ar intensīvu lauksaimniecību, jo piena savākšanai jāmēro garš ceļš. Piemēram, uz daudzām salām jūrā un iekšējos ūdeņos piena ražošana pārtraukta, jo transporta izmaksu dēļ tā ir nerentabla. Ar augstākām izmaksām ir saistīta arī citu lauksaimnieciskajai ražošanai vajadzīgo izejvielu piegāde lauksaimniecības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

5.4.

Reti apdzīvotos reģionos viena saražotā piena litra izmaksas ir augstākas nekā blīvi apdzīvotos reģionos ar intensīvu lauksaimniecību, jo piena savākšanai jāmēro garš ceļš. Piemēram, uz daudzām salām jūrā un iekšējos ūdeņos piena ražošana pārtraukta, jo transporta izmaksu dēļ tā ir nerentabla. Ar augstākām izmaksām ir saistīta arī citu lauksaimnieciskajai ražošanai vajadzīgo izejvielu piegāde lauksaimniecības uzņēmumiem.

6.   Lauksaimniecības un dzīvotspējas saglabāšana ziemeļu reģionos ir nozīmīga visai Eiropas Savienībai.

Lauksaimniecības un dzīvotspējas saglabāšana ziemeļu reģionos ir nozīmīga visai Eiropas Savienībai.

Visas Eiropas interesēs ir saglabāt lauksaimniecisko ražošanu un novērst iedzīvotāju skaita samazināšanos ziemeļu reģionu lauku rajonos, jo tādējādi

| — | veicināsim šo reģionu iedzīvotāju apgādi ar vietējiem pārtikas produktiem, kā arī ES nodrošinātību ar pārtiku, neraugoties uz globālo sasilšanu; |
| --- | --- |

—

veicināsim šo reģionu iedzīvotāju apgādi ar vietējiem pārtikas produktiem, kā arī ES nodrošinātību ar pārtiku, neraugoties uz globālo sasilšanu;

| — | nezaudēsim darbavietas un novērsīsim lauku rajonu iedzīvotāju skaita samazināšanos; |
| --- | --- |

—

nezaudēsim darbavietas un novērsīsim lauku rajonu iedzīvotāju skaita samazināšanos;

| — | saglabāsim un daudzos gadījumos palielināsim bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

—

saglabāsim un daudzos gadījumos palielināsim bioloģisko daudzveidību;

| — | nodrošināsim lauku rajonu atvērtību un pievilcību no tūrisma un atpūtas nozares viedokļa; |
| --- | --- |

—

nodrošināsim lauku rajonu atvērtību un pievilcību no tūrisma un atpūtas nozares viedokļa;

| — | nodrošināsim ES robežreģionu drošību. |
| --- | --- |

—

nodrošināsim ES robežreģionu drošību.

Briselē, 2009. gada 30. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  EESK atzinums 1159/2006, OV C 318, 23.12.2006., 86. lpp., EESK atzinums 1456/2007, OV C 44, 16.02.2008., 56. lpp. un EESK atzinums 1704/2007, OV C 120, 16.05.2008., 47. lpp.

1

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/39

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Energoefektivitātes pasākumu un programmu uzlabošana ar tiešo lietotāju palīdzību” (pašiniciatīvas atzinums)

2009/C 318/08

Ziņotājs: CAPPELLINI kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2008. gada 10. jūlijā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Energoefektivitātes pasākumu un programmu uzlabošana ar tiešo lietotāju palīdzību”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 8. septembrī. Ziņotājs — CAPPELLINI kgs.

CAPPELLINI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 126 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Lai nodrošinātu ekonomiski stabilu, ilgtspējīgu enerģētikas politiku, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) pēdējā laikā ir izskatījusi dažādus jautājumus saistībā ar Eiropas energoefektivitātes politiku un dažādiem tās aspektiem (ārējā dimensija, enerģētikas problēmas īstermiņā un ilgtermiņā, piegādes un nodrošinājuma pasākumi). EESK uzsver, ka ir svarīgi popularizēt un izmantot rezultātus, kas gūti pasākumā “Energoefektivitātes dienas”, kuru EESK organizēja sadarbībā ar visām ieinteresētajām pusēm, tiešajiem lietotājiem un dalībvalstīm. Tādēļ tā aicina Komisiju un jauno Parlamentu stingri ievērot iepriekšējos atzinumos (1) izvirzītos ieteikumus. |
| --- | --- |

1.1

Lai nodrošinātu ekonomiski stabilu, ilgtspējīgu enerģētikas politiku, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) pēdējā laikā ir izskatījusi dažādus jautājumus saistībā ar Eiropas energoefektivitātes politiku un dažādiem tās aspektiem (ārējā dimensija, enerģētikas problēmas īstermiņā un ilgtermiņā, piegādes un nodrošinājuma pasākumi). EESK uzsver, ka ir svarīgi popularizēt un izmantot rezultātus, kas gūti pasākumā “Energoefektivitātes dienas”, kuru EESK organizēja sadarbībā ar visām ieinteresētajām pusēm, tiešajiem lietotājiem un dalībvalstīm. Tādēļ tā aicina Komisiju un jauno Parlamentu stingri ievērot iepriekšējos atzinumos (1) izvirzītos ieteikumus.

1

| 1.2 | Bez tam EESK uzskata, ka, īstenojot enerģētikas politiku, kas sekmē efektivitāti un jaunas “tīrās” tehnoloģijas, varētu atrisināt ne tikai vides aizsardzības problēmu, bet arī mazināt atkarību no energoapgādes un samazināt augstās izejvielu cenas un to ietekmi uz tiešajiem lietotājiem.
  Ņemot vērā 2007. gada martā Eiropadomes noteiktos jaunos ierobežojumus un pašreizējo ekonomikas krīzi, EESK iesaka ieguldīt lielāku darbu, lai sistemātiski iesaistītu tiešos lietotājus (jo īpaši patērētājus un mazos uzņēmumus). |
| --- | --- |

1.2

Bez tam EESK uzskata, ka, īstenojot enerģētikas politiku, kas sekmē efektivitāti un jaunas “tīrās” tehnoloģijas, varētu atrisināt ne tikai vides aizsardzības problēmu, bet arī mazināt atkarību no energoapgādes un samazināt augstās izejvielu cenas un to ietekmi uz tiešajiem lietotājiem.

Ņemot vērā 2007. gada martā Eiropadomes noteiktos jaunos ierobežojumus un pašreizējo ekonomikas krīzi, EESK iesaka ieguldīt lielāku darbu, lai sistemātiski iesaistītu tiešos lietotājus (jo īpaši patērētājus un mazos uzņēmumus).

| 1.3 | EESK uzskata, ka ES un valstu līmeņa sociālā partnerība veicinās enerģijas tiešo lietotāju, jo īpaši mazo uzņēmumu, to apvienību, kā arī privātā un publiskā sektora vietējo apvienību un kooperatīvu lielāku līdzdalību, tādējādi efektīvāk sekmējot Eiropas energoefektivitātes mērķu sasniegšanu un “zaļo ekonomiku”. Minētās saistības, ja tās tiks attiecīgi noteiktas, piemēram, Eiropas sociālā, tostarp sektorālā, dialoga ietvaros, var būtiski palielināt darba vietu skaitu un radīt jaunas profesijas, kam nepieciešama augsta kvalifikācija un kas saistītas ar enerģētikas nozari un jaunu pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

1.3

EESK uzskata, ka ES un valstu līmeņa sociālā partnerība veicinās enerģijas tiešo lietotāju, jo īpaši mazo uzņēmumu, to apvienību, kā arī privātā un publiskā sektora vietējo apvienību un kooperatīvu lielāku līdzdalību, tādējādi efektīvāk sekmējot Eiropas energoefektivitātes mērķu sasniegšanu un “zaļo ekonomiku”. Minētās saistības, ja tās tiks attiecīgi noteiktas, piemēram, Eiropas sociālā, tostarp sektorālā, dialoga ietvaros, var būtiski palielināt darba vietu skaitu un radīt jaunas profesijas, kam nepieciešama augsta kvalifikācija un kas saistītas ar enerģētikas nozari un jaunu pakalpojumu sniegšanu.

| 1.4 | EESK uzskata, ka, pieņemot lēmumu par Eiropas dimensijas nostiprināšanu enerģētikas politikā, arī iekšējā tirgū un vietējos tirgos būtu jāveicina ilgtspējīgas attīstības stratēģija un plašāka zinātniski tehniskā sadarbība, kas ļauj veikt publiskos un privātos ieguldījumus un izpaužas ES dalībvalstu pastiprinātā sadarbībā. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka, pieņemot lēmumu par Eiropas dimensijas nostiprināšanu enerģētikas politikā, arī iekšējā tirgū un vietējos tirgos būtu jāveicina ilgtspējīgas attīstības stratēģija un plašāka zinātniski tehniskā sadarbība, kas ļauj veikt publiskos un privātos ieguldījumus un izpaužas ES dalībvalstu pastiprinātā sadarbībā.

| 1.5 | EESK pauž nožēlu un bažas par to, ka trūkst saskaņotas, detalizētas informācijas un datu par enerģijas galapatēriņa efektivitāti, un tādēļ ir grūti noteikt statistiski pareizus un saskaņotus rādītājus, ņemot vērā, ka ES līmenī nav vēsturisko datu, kas būtu pieejami tiešajiem lietotājiem.
  EESK atkārtoti pauž bažas, ka dalībvalstis nav savlaicīgi izstrādājušas nacionālos energoefektivitātes rīcības plānus (NEERP), kas prasīti attiecīgajā direktīvā. |
| --- | --- |

1.5

EESK pauž nožēlu un bažas par to, ka trūkst saskaņotas, detalizētas informācijas un datu par enerģijas galapatēriņa efektivitāti, un tādēļ ir grūti noteikt statistiski pareizus un saskaņotus rādītājus, ņemot vērā, ka ES līmenī nav vēsturisko datu, kas būtu pieejami tiešajiem lietotājiem.

EESK atkārtoti pauž bažas, ka dalībvalstis nav savlaicīgi izstrādājušas nacionālos energoefektivitātes rīcības plānus (NEERP), kas prasīti attiecīgajā direktīvā.

savlaicīgi

| 1.6 | EESK tāpēc uzskata, ka, lai veicinātu pilnīgu, saskaņotu un efektīvāku ES energoefektivitātes pasākumu īstenošanu valstu līmenī, sadarbībā ar Komisiju un dalībvalstīm un pēc regulāras apspriešanās ar tiešos lietotājus pārstāvošajām organizācijām steidzami jāievieš vispārēji atzīta Eiropas uzraudzības sistēma, kas ir taisnīga un ļauj vieglāk saprast un salīdzināt elektrības rēķinus. |
| --- | --- |

1.6

EESK tāpēc uzskata, ka, lai veicinātu pilnīgu, saskaņotu un efektīvāku ES energoefektivitātes pasākumu īstenošanu valstu līmenī, sadarbībā ar Komisiju un dalībvalstīm un pēc regulāras apspriešanās ar tiešos lietotājus pārstāvošajām organizācijām steidzami jāievieš vispārēji atzīta Eiropas uzraudzības sistēma, kas ir taisnīga un ļauj vieglāk saprast un salīdzināt elektrības rēķinus.

| 1.7 | Bez tam Komiteja uzskata, ka, lai uzlabotu Eiropas energoefektivitātes pasākumu īstenošanu, jānostiprina to sektorālā dimensija, tādējādi ļaujot tos efektīvāk kontrolēt un analizēt to ietekmi. Enerģētikas politikas ietekme ir atšķirīga atkarībā no saimnieciskās darbības veida, gan attiecībā uz uzņēmumiem, kas izmanto enerģiju (to problēmas mainās atkarībā no patēriņa līmeņa, procesu veida u.c.), gan arī uzņēmumiem, kuri darbojas dažādos energoapgādes ķēdes posmos (piemēram, iekārtu ražotāji un uzstādītāji, enerģijas piegādātāji, būvuzņēmumi u.c.) un kuriem ir milzīgs neizmantots enerģijas taupīšanas potenciāls. |
| --- | --- |

1.7

Bez tam Komiteja uzskata, ka, lai uzlabotu Eiropas energoefektivitātes pasākumu īstenošanu, jānostiprina to sektorālā dimensija, tādējādi ļaujot tos efektīvāk kontrolēt un analizēt to ietekmi. Enerģētikas politikas ietekme ir atšķirīga atkarībā no saimnieciskās darbības veida, gan attiecībā uz uzņēmumiem, kas izmanto enerģiju (to problēmas mainās atkarībā no patēriņa līmeņa, procesu veida u.c.), gan arī uzņēmumiem, kuri darbojas dažādos energoapgādes ķēdes posmos (piemēram, iekārtu ražotāji un uzstādītāji, enerģijas piegādātāji, būvuzņēmumi u.c.) un kuriem ir milzīgs neizmantots enerģijas taupīšanas potenciāls.

| 1.8 | EESK ir arī pārliecināta, ka ES programmas (Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (CIP), programma “Saprātīga enerģija Eiropai” u.c.) būtu steidzami jāvienkāršo un ka tiešie lietotāji būtu vairāk jāiesaista šajās programmās, kuru pasākumiem jābūt saskaņotākiem un integrētākiem (kā tas ir, piemēram, Vides prasību ievērošanas palīdzības programmas (ECAP) gadījumā). Tādēļ ir ierosināta jauna, integrēta programma, kas ļauj labāk koordinēt šādus pasākumus tiešo lietotāju interesēs.
  EESK aicina ES, dalībvalstis un uzņēmumus ieguldīt pietiekamus resursus lietišķajos pētījumos un to nodošanā tiešajiem lietotājiem, ietaupījumos (kas gūti, pateicoties jaunas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) izmantošanai tehniskās un progresīvās profesijās), kā arī izstrādē un inovācijā enerģētikas jomā un iesaka veidot ciešāku starptautisko sadarbību šajā jomā. |
| --- | --- |

1.8

EESK ir arī pārliecināta, ka ES programmas (Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (CIP), programma “Saprātīga enerģija Eiropai” u.c.) būtu steidzami jāvienkāršo un ka tiešie lietotāji būtu vairāk jāiesaista šajās programmās, kuru pasākumiem jābūt saskaņotākiem un integrētākiem (kā tas ir, piemēram, Vides prasību ievērošanas palīdzības programmas (ECAP) gadījumā). Tādēļ ir ierosināta jauna, integrēta programma, kas ļauj labāk koordinēt šādus pasākumus tiešo lietotāju interesēs.

CIP

ECAP

EESK aicina ES, dalībvalstis un uzņēmumus ieguldīt pietiekamus resursus lietišķajos pētījumos un to nodošanā tiešajiem lietotājiem, ietaupījumos (kas gūti, pateicoties jaunas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) izmantošanai tehniskās un progresīvās profesijās), kā arī izstrādē un inovācijā enerģētikas jomā un iesaka veidot ciešāku starptautisko sadarbību šajā jomā.

| 1.9 | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībā steidzami jāpieņem kredītu pieejamības nodrošināšanas un nodokļu instrumenti un pasākumi, kas ir vairāk orientēti uz enerģijas taupīšanu, sniedzot priekšrocības visiem tiešajiem lietotājiem, jo īpaši MVU un publiskā un privātā sektora partnerībām, kurās (individuāli vai kolektīvi) izmanto efektīvākus un ilgtspējīgus ražošanas modeļus.
  Tā kā EESK apzinās, ka Eiropas energoefektivitātes kultūras sekmēšanā svarīga nozīme ir izglītībai un apmācībai, tā ierosina uzsākt ārkārtas apspriešanos ar sociālajiem partneriem un visām ieinteresētajām pusēm Eiropas un dalībvalstu līmenī, lai pārstrukturētu pašreizējos ES līdzekļus, kas pieejami profesionālo prasmju un iemaņu nostiprināšanai saistībā ar energoefektivitāti, un sekmētu sabiedrības informēšanu un izpratnes veidošanu. |
| --- | --- |

1.9

EESK uzskata, ka Eiropas Savienībā steidzami jāpieņem kredītu pieejamības nodrošināšanas un nodokļu instrumenti un pasākumi, kas ir vairāk orientēti uz enerģijas taupīšanu, sniedzot priekšrocības visiem tiešajiem lietotājiem, jo īpaši MVU un publiskā un privātā sektora partnerībām, kurās (individuāli vai kolektīvi) izmanto efektīvākus un ilgtspējīgus ražošanas modeļus.

Tā kā EESK apzinās, ka Eiropas energoefektivitātes kultūras sekmēšanā svarīga nozīme ir izglītībai un apmācībai, tā ierosina uzsākt ārkārtas apspriešanos ar sociālajiem partneriem un visām ieinteresētajām pusēm Eiropas un dalībvalstu līmenī, lai pārstrukturētu pašreizējos ES līdzekļus, kas pieejami profesionālo prasmju un iemaņu nostiprināšanai saistībā ar energoefektivitāti, un sekmētu sabiedrības informēšanu un izpratnes veidošanu.

2.   Direktīvas 2006/32/EK mērķi.

Direktīvas 2006/32/EK mērķi.

| 2.1 | Direktīvas 2006/32/EK mērķi ir šādi:






  — | veicināt efektīvu enerģijas galapatēriņu, lai palīdzētu palielināt energoapgādes drošību; |
| --- | --- | --- |

2.1

Direktīvas 2006/32/EK mērķi ir šādi:

—

veicināt efektīvu enerģijas galapatēriņu, lai palīdzētu palielināt energoapgādes drošību;

| — | mazināt CO2 un citu siltumnīcefekta gāzu emisiju, lai novērstu klimata pārmaiņas, efektīvi un ekonomiski izdevīgā veidā izmantotu iespējamos enerģijas ietaupījumus, kā arī veicinātu inovāciju un konkurētspēju. |
| --- | --- |

—

mazināt CO2 un citu siltumnīcefekta gāzu emisiju, lai novērstu klimata pārmaiņas, efektīvi un ekonomiski izdevīgā veidā izmantotu iespējamos enerģijas ietaupījumus, kā arī veicinātu inovāciju un konkurētspēju.

2

Tādēļ direktīvā ir minēti vairāki vispārēji mērķi, tostarp šādi:

| — | paredzēt dalībvalstīm indikatīvus taupīšanas mērķus un to sasniegšanai atbilstīgus mehānismus; |
| --- | --- |

—

paredzēt dalībvalstīm indikatīvus taupīšanas mērķus un to sasniegšanai atbilstīgus mehānismus;

| — | noteikt institucionālo, finansiālo un tiesisko pamatu, lai novērstu tirgū radušos šķēršļus un nepilnības, kas kavē efektīvu enerģijas galapatēriņu; |
| --- | --- |

—

noteikt institucionālo, finansiālo un tiesisko pamatu, lai novērstu tirgū radušos šķēršļus un nepilnības, kas kavē efektīvu enerģijas galapatēriņu;

| — | radīt apstākļus pirmām kārtām MVU paredzētu energopakalpojumu tirgus attīstībai; |
| --- | --- |

—

radīt apstākļus pirmām kārtām MVU paredzētu energopakalpojumu tirgus attīstībai;

| — | direktīvas piemērošanas devītajā gadā sasniegt vispārējo valsts indikatīvo enerģijas ietaupījuma mērķi 9 % apmērā, izmantojot energopakalpojumus un veicot citus energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

direktīvas piemērošanas devītajā gadā sasniegt vispārējo valsts indikatīvo enerģijas ietaupījuma mērķi 9 % apmērā, izmantojot energopakalpojumus un veicot citus energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus.

3.   Vispārīgas piezīmes.

Vispārīgas piezīmes.

3.1   Īstenojot Direktīvu 2006/32/EK, izrādījās, ka tā neatbilst sākotnējiem, tālejošiem Eiropas Komisijas mērķiem šādu iemeslu dēļ:

| — | pasākumi dažreiz ir pārāk neefektīvi un viegli apejami brīdī, kad direktīvu transponē valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

—

pasākumi dažreiz ir pārāk neefektīvi un viegli apejami brīdī, kad direktīvu transponē valsts tiesību aktos;

| — | valstu rīcības plāni un valstu īstenošanas pasākumi ir mazāk saskaņoti un efektīvi nekā direktīvā minētie; |
| --- | --- |

—

valstu rīcības plāni un valstu īstenošanas pasākumi ir mazāk saskaņoti un efektīvi nekā direktīvā minētie;

| — | papildprogrammas un papildpasākumi ir fragmentāri un nepietiekami koordinēti; |
| --- | --- |

—

papildprogrammas un papildpasākumi ir fragmentāri un nepietiekami koordinēti;

| — | tā kā nav saskaņotu datu un informācijas, kas ir svarīga, lai uzraudzītu un novērtētu direktīvas ietekmi uz tiešajiem lietotājiem, izrādījās, ka iniciatīva ir pavisam neatbilstīga un nevar sekmēt konsekventu un ilgtspējīgu energoefektivitātes attīstību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

tā kā nav saskaņotu datu un informācijas, kas ir svarīga, lai uzraudzītu un novērtētu direktīvas ietekmi uz tiešajiem lietotājiem, izrādījās, ka iniciatīva ir pavisam neatbilstīga un nevar sekmēt konsekventu un ilgtspējīgu energoefektivitātes attīstību Eiropas Savienībā.

Pieredze liecina, ka tikai dažas no Eiropas Savienības 27 dalībvalstīm īstenojušas stingru un strukturētu enerģētikas politiku, lai sekmētu energoefektivitāti un atjaunojamu resursu attīstību, un sākušas attīstīt jaunas, ar minētajām tehnoloģijām saistītas jomas, vienlaicīgi cenšoties samazināt enerģijas cenas maziem uzņēmumiem un ģimenēm.

Zaļajā grāmatā “Ceļā uz drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas enerģētikas tīklu” (2) Komisija atbalsta Eiropas enerģijas pārvades sistēmas operatora izveidi.

2

Trīs jaunākajos atzinumos EESK (3) ir paudusi viedokli, ka būtu jāveic pētījumi par Eiropas vispārējas nozīmes pakalpojumiem enerģētikas jomā, kurus varētu iekļaut Eiropas kopējā enerģētikas politikā. Būtībā Komiteja uzskata, ka jārīko iepriekšēja apspriešana, jo minētie pakalpojumi ir Eiropas solidaritātes izpausmes veids, lai ES risinātu problēmjautājumus tādās svarīgās un starptautiskās vai starpvalstu jomās kā energoapgādes drošība, ūdens resursu apsaimniekošana, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, gaisa kvalitātes saglabāšana, iekšējā un ārējā drošība utt. Šādu Kopienas pakalpojumu pastāvēšana ļautu visiem tiešajiem lietotājiem apzināties savu atbildību.

3

3.2   Tieši lietotāji un enerģētikas politika Eiropas redzējumā.

Tieši lietotāji un enerģētikas politika Eiropas redzējumā.

Vairāku dalībvalstu ievērojamā kavēšanās energoefektivitātes mērķu sasniegšanā un pašreizējā nopietnā ekonomikas krīze liecina, ka steidzami vajadzīgi saskaņotāki, plānoti un konsekventi pasākumi, kas paredzēti, lai izmantotu Eiropas Kopienas un dalībvalstu resursus un sekmētu publisko un privāto ieguldījumu atjaunošanu. Ilgtspējīgas attīstības stratēģija un redzējums, kā pamatā ir tādi principi kā efektivitāte, decentralizēta elektroenerģijas ražošana un jauni “tīras enerģijas” avoti (tostarp no biomasas iegūta enerģija) un ES līmenī iegūto rezultātu popularizēšana dalībvalstu un tiešos lietotājus pārstāvošo organizāciju vidū, varētu novērst fragmentāciju pētnieciskajā darbībā, kas jāveic paralēli daudzajiem starptautiskā līmenī veiktajiem pasākumiem.

Lai novērstu ekonomikas krīzi un atkāroti pastiprinātu energoefektivitātes pasākumus un ar tiem saistīto ieguldījumu politiku, ir svarīgi pārskatīt arī ES nodokļu un kredītu politiku, lai tā atbilstu tiešo lietotāju, kredītnozares, enerģētikas uzņēmumu un ieinteresēto vietējo iestāžu vajadzībām un veicinātu energoapgādes pakalpojumu uzņēmumu sistēmas izveidi ES līmenī.

3.3   Energoefektivitātes kultūra un ar energoefektivitāti saistītas jaunās zināšanas no tiešo lietotāju viedokļa.

Energoefektivitātes kultūra un ar energoefektivitāti saistītas jaunās zināšanas no tiešo lietotāju viedokļa.

Neapšaubāmi trūkst vispārīgas informācijas par nozarēm, kā arī novērtējuma par Eiropas Savienības energoefektivitātes politikas vispārējo ietekmi uz galapatērētājiem (sevišķi uz MVU un citām ieinteresētajām personām), nav izstrādāta metode, ar kuras palīdzību var pārbaudīt starptautisko un ES mērķu atbilstību, un netiek uzraudzīti iepriekš minēto lietotāju sasniegtie rezultāti.

Vairākās dalībvalstīs veiktās sākotnējās pārbaudes liecina, ka pieejamie dati par rūpniecisko ražošanu un enerģijas patēriņu ir ļoti ierobežoti, jo nav detalizētas informācijas.

Tādēļ jāuzsāk izlases veida apsekojumi, lai apkopotu datus un noteiktu rādītājus, kas nepieciešami galapatēriņa un pakalpojumu energoefektivitātes uzraudzīšanai un izvērtēšanai, lai varētu noteikt direktīvas ietekmi uz katrā dalībvalstī īstenotajām stratēģijām un pasākumiem.

3.4   Energoefektivitātes rādītāji un tiešo lietotāju vajadzības.

Energoefektivitātes rādītāji un tiešo lietotāju vajadzības.

Eiropas Komisija un dalībvalstis varētu arī ar neatkarīgu ekspertu grupas palīdzību atbalstīt un sekmēt saskaņotu un uzticamu rādītāju definēšanu, lai kvantitatīvi noteiktu un izvērtētu enerģijas ietaupījumu, ko var panākt, izmantojot jaunu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju. Minētie rādītāji, kam jābūt viegli saprotamiem, varētu nodrošināt tiešajiem lietotājiem lietderīgu garantiju. Šāda pieeja arī palīdzētu mazināt pieaugošo tendenci, proti, tīri komerciālā nolūkā negodīgi un maldinoši izmantot “zaļās” jeb “tīrās” enerģijas apzīmējumus, kuri enerģijas ietaupījuma un emisijas samazināšanas izteiksmē nav ne reāli pamatoti, ne uzskatāmi, ne arī aprēķināmi, un minētā pieeja ļautu arī novērst negodīgas tirdzniecības praksi.

3.5   Integrēta un visām dalībvalstīm kopīga uzraudzības un novērošanas sistēma ļautu pirmām kārtām Eiropas Savienībai un dalībvalstīm

| — | izveidot neatkarīgu Eiropas ekspertu darba grupu un neatkarīgu iestāžu tīklu, kas nodarbojas ar energoefektivitātes jautājumiem un ir paredzēts tiešajiem lietotājiem un jo īpaši uzņēmumiem (pirmām kārtām MVU un amatniekiem); |
| --- | --- |

—

izveidot neatkarīgu Eiropas ekspertu darba grupu un neatkarīgu iestāžu tīklu, kas nodarbojas ar energoefektivitātes jautājumiem un ir paredzēts tiešajiem lietotājiem un jo īpaši uzņēmumiem (pirmām kārtām MVU un amatniekiem);

| — | izstrādāt periodiskus ziņojumus par ES pasākumiem un to ietekmi uz tiešajiem lietotājiem (jo īpaši uz MVU); |
| --- | --- |

—

izstrādāt periodiskus ziņojumus par ES pasākumiem un to ietekmi uz tiešajiem lietotājiem (jo īpaši uz MVU);

| — | izveidot viegli izmantojamu un pieejamu informācijas tīmekļa vietni vairākās valodās, kā arī nostiprināt un pilnveidot Eiropas un valstu reprezentatīvo organizāciju un galveno ieinteresēto pušu attiecības. |
| --- | --- |

—

izveidot viegli izmantojamu un pieejamu informācijas tīmekļa vietni vairākās valodās, kā arī nostiprināt un pilnveidot Eiropas un valstu reprezentatīvo organizāciju un galveno ieinteresēto pušu attiecības.

3.6   NEERP izstrādes kavēšanās un trūkumu novēršana.

NEERP izstrādes kavēšanās un trūkumu novēršana.

Nacionālajos energoefektivitātes rīcības plānos (NEERP) nav izvirzītas būtiskas un nopietnas saistības, kas dalībvalstīm jāizpilda, lai sasniegtu Kopienas direktīvā izvirzītos mērķus (minētie plāni bieži vien ir vispārīgi, tajos nav datu un zinātnisku rādītāju, kas ļautu pareizi izvērtēt paredzēto pasākumu iespējamo ietekmi, un tie nav piemēroti direktīvas mērķu sasniegšanai), jo īpaši attiecībā uz patēriņa samazināšanu tādās svarīgās jomās kā, piemēram, transports un dzīvojamās ēkas. Tādēļ iniciatīvām energoefektivitātes jomā jābūt konkrētākām un īstenojamām, un vismaz dažiem pasākumiem jākļūst saistošākiem, lai būtu iespējams noskaidrot atšķirības starp valstu plāniem un pašreizējiem rezultātiem, kā tas ir izdarīts attiecībā uz transportlīdzekļu emisiju, CO2 emisijas samazināšanu kopumā, siltumnīcefekta gāzu emisiju un atjaunojamajiem energoresursiem.

2

Tiešsaistē nesen notikusī Eiropas Komisijas organizētā sabiedriskā apspriešana par energoefektivitātes rīcības plāna novērtēšanu un pārskatīšanu (COM(2006) 545) apliecināja direktīvas trūkumus attiecībā uz apspriešanos ar tiešajiem lietotājiem. Gada pārskats, kura izstrādē varētu piedalīties arī EESK, un atbilstīga metode, kas ļauj apspriesties ar visiem tiešajiem lietotājiem, varētu būt instruments NEERP izstrādē pieļauto trūkumu novēršanai.

3.7   Tiešajiem lietotājiem draudzīgāku ES programmu “jaunā paaudze”.

Tiešajiem lietotājiem draudzīgāku ES programmu “jaunā paaudze”.

Procedūras, kas nodrošina piekļuvi programmām (CIP un jo īpaši programmai “Saprātīga enerģija Eiropai”), jāvienkāršo, lai programmas kļūtu pieejamākas arī mazākiem uzņēmumiem un tos pārstāvošām apvienībām, kā arī varas iestādēm reģionos ar nelabvēlīgiem apstākļiem (kalnu un perifēros reģionos). Turklāt jāatbalsta arī publiskā un privātā sektora partnerattiecības un energoapgādes pakalpojumu uzņēmumu veidošana, jo īpaši Eiropas, valstu un vietējā līmenī, lai sekmētu MVU līdzdalību pašreizējā Eiropas zaļā publiskā iepirkuma politikas īstenošanā. Arī tiesību aktu vienkāršošanas un uzlabošanas laikā Komisija, kā arī Eiropas un valstu tiešo patērētāju apvienību pārstāvji ir aicināti pievērst uzmanību tam, kura prakse un procedūras ir visefektīvākās, lai atbalstītu tiešos lietotājus un ieinteresētās personas (uz ko attiecas direktīva), ja runa ir par energoefektivitātes pasākumu īstenošanu.

CIP

4.   Īpašas piezīmes.

Īpašas piezīmes.

4.1   Direktīvā ir atzīta enerģētikas uzņēmumu loma energopakalpojumu jomā (6. pants). Tas ir īpaši negatīvs aspekts, jo daudzos valstu tirgos lieli enerģētikas uzņēmumi darbojas pakārtotā energoapgādes ķēdes nišā (piemēram, energopakalpojumi un pasākumi pēc patēriņa apjoma noteikšanas), gūstot priekšrocību no savas dominējošās pozīcijas citos ķēdes posmos (ražošana, piegāde un pārdošana) un būtiski apgrūtinot mazo uzņēmumu sniegto energopakalpojumu attīstību.

| 4.1.1 | Runājot par direktīvas transponēšanu valstu tiesību aktos, vēl joprojām pastāv nopietnas problēmas un trūkumi saistībā ar tiešajiem lietotājiem, proti






  — | energopakalpojumu sniegšanai noderīgas informācijas pieejamība un pārredzamība (bieži vien tā ir tikai dažu enerģētikas uzņēmumu un atbildīgo iestāžu rīcībā) — 7. pants; |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Runājot par direktīvas transponēšanu valstu tiesību aktos, vēl joprojām pastāv nopietnas problēmas un trūkumi saistībā ar tiešajiem lietotājiem, proti

—

energopakalpojumu sniegšanai noderīgas informācijas pieejamība un pārredzamība (bieži vien tā ir tikai dažu enerģētikas uzņēmumu un atbildīgo iestāžu rīcībā) — 7. pants;

| — | pareiza uzskaite un pareizi informatīvie rēķini par enerģijas patēriņu. |
| --- | --- |

—

pareiza uzskaite un pareizi informatīvie rēķini par enerģijas patēriņu.

Tāpēc attiecīgajām dalībvalstu un ES iestādēm jāveic labāki uzraudzības, novērošanas un sankciju pasākumi, kā arī efektīvāka un stingrāka enerģētikas uzņēmumu uzraudzība (sk. direktīvas 11. un 13. pantu).

| 4.1.2 | No tehniskā un politiskā viedokļa raugoties, būtu jānostiprina un jāpilnveido enerģijas taupīšanas nolūkā pieejamie finanšu instrumenti un attiecīgo mehānismu darbība, lai tiešie lietotāji gūtu labumu, jo īpaši saistībā ar nodokļu politiku energoefektivitātes veicināšanai. Ņemot vērā bumeranga efekta mazināšanas veidus, ciešā sadarbībā ar Eiropas un valstu tiešo lietotāju apvienībām būtu jāveic īpaša minēto instrumentu un to rezultātu uzraudzība. Kā tika atzīts EESK organizētajā uzklausīšanas sanāksmē “Energoefektivitātes pasākumu un programmu uzlabošana ar tiešo lietotāju palīdzību”, kas 2009. gada 9. jūlijā notika Itālijas Valsts ekonomikas un nodarbinātības lietu padomē (CNEL), bumeranga efekts attiecināms uz to, ka pasākumi, ko veic energoefektivitātes paaugstināšanai, dažreiz var nevis samazināt, bet gan palielināt enerģijas patēriņu. |
| --- | --- |

4.1.2

No tehniskā un politiskā viedokļa raugoties, būtu jānostiprina un jāpilnveido enerģijas taupīšanas nolūkā pieejamie finanšu instrumenti un attiecīgo mehānismu darbība, lai tiešie lietotāji gūtu labumu, jo īpaši saistībā ar nodokļu politiku energoefektivitātes veicināšanai. Ņemot vērā bumeranga efekta mazināšanas veidus, ciešā sadarbībā ar Eiropas un valstu tiešo lietotāju apvienībām būtu jāveic īpaša minēto instrumentu un to rezultātu uzraudzība. Kā tika atzīts EESK organizētajā uzklausīšanas sanāksmē “Energoefektivitātes pasākumu un programmu uzlabošana ar tiešo lietotāju palīdzību”, kas 2009. gada 9. jūlijā notika Itālijas Valsts ekonomikas un nodarbinātības lietu padomē (CNEL), bumeranga efekts attiecināms uz to, ka pasākumi, ko veic energoefektivitātes paaugstināšanai, dažreiz var nevis samazināt, bet gan palielināt enerģijas patēriņu.

CNEL

| 4.1.3 | Arī energoaudits un baltās apliecības (12. pants) ir sevišķi svarīgi instrumenti, lai attīstītu energopakalpojumus, un tādēļ dalībvalstīm tie būtu jāpilnveido.
  Šajā sakarā ir vēlams nodrošināt, ka arī Eiropas sociālais, tostarp nozaru, dialogs var sniegt lietderīgu ieguldījumu energoefektivitātes pasākumu īstenošanā, lai radītu jaunas darba vietas un uzlabotu ražošanas sistēmas konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.1.3

Arī energoaudits un baltās apliecības (12. pants) ir sevišķi svarīgi instrumenti, lai attīstītu energopakalpojumus, un tādēļ dalībvalstīm tie būtu jāpilnveido.

Šajā sakarā ir vēlams nodrošināt, ka arī Eiropas sociālais, tostarp nozaru, dialogs var sniegt lietderīgu ieguldījumu energoefektivitātes pasākumu īstenošanā, lai radītu jaunas darba vietas un uzlabotu ražošanas sistēmas konkurētspēju.

| 4.1.4 | Ir paredzētas enerģijas ietaupījumu aprēķināšanas metodes. Minētās metodes tagad ir atbilstīgi jāizstrādā un jāsaskaņo. Tāpēc precīzāk jādefinē un jānosaka aprēķinu metodes, kas attiecas uz tiešajiem lietotājiem un kas dalībvalstīm savstarpēji jāsaskaņo.
  Komisija ir arī uzsākusi vairākas pārkāpumu izmeklēšanas procedūras par pilnīgu vai daļēju direktīvas netransponēšanu. Tā rezultātā radušās izmaksas un administratīvais slogs gulsies uz tiešajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

4.1.4

Ir paredzētas enerģijas ietaupījumu aprēķināšanas metodes. Minētās metodes tagad ir atbilstīgi jāizstrādā un jāsaskaņo. Tāpēc precīzāk jādefinē un jānosaka aprēķinu metodes, kas attiecas uz tiešajiem lietotājiem un kas dalībvalstīm savstarpēji jāsaskaņo.

Komisija ir arī uzsākusi vairākas pārkāpumu izmeklēšanas procedūras par pilnīgu vai daļēju direktīvas netransponēšanu. Tā rezultātā radušās izmaksas un administratīvais slogs gulsies uz tiešajiem lietotājiem.

Brisele, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  OV C 77, 31.03.2009., 54. lpp.; OV C 175, 28.07.2009., 87. lpp.; OV C 228, 22.09.2009., 84. lpp.; OV C 182, 04.08.2009., 8. lpp.

1

(2)  COM(2008)782 galīgā redakcija/2.

2

(3)  OV C 175, 28.07.2009., 43. lpp.; Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejas atzinums par tematu “Zaļā grāmata — ceļā uz drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas enerģētikas tīklu”, CESE 1029/2009 (vēl nav publicēts). Pašlaik tiek izstrādāts EESK atzinums par tematu “Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi: kompetenču sadalījums starp ES un dalībvalstīm”, CESE 966/2009 (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

CESE 1029/2009

“Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi: kompetenču sadalījums starp ES un dalībvalstīm”

CESE 966/2009

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/43 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/43

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Globālās krīzes ietekme uz Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozarēm” (pašiniciatīvas atzinums)

2009/C 318/09

Ziņotājs:
  PEZZINI kgs

Līdzziņotājs:
  GIBELLIERI kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2009. gada 26. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Globālās krīzes ietekme uz galvenajām Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozarēm.”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) savu atzinumu pieņēma 2009. gada 10. septembrī. Ziņotājs — PEZZINI kgs, līdzziņotājs — GIBELLIERI kgs.

CCMI

PEZZINI

GIBELLIERI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 156 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi.

Secinājumi.

1.1.   EESK ir pārliecināta, ka, ņemot vērā pašreizējās finanšu krīzes ietekmi uz svarīgām Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozarēm, ES iestādēm un dalībvalstīm vispusīgi jāpārskata un labāk jāsaskaņo ES pasākumi un instrumenti, lai mainītu vērtību sistēmu, par prioritāti izvirzot reālo ekonomiku, kā arī uzņēmumu, darbinieku un iedzīvotāju vajadzības.

1.2.   EESK neatlaidīgi aicina ratificēt Lisabonas līgumu, lai izveidotu tādu ES institucionālo struktūru, kas spēj virzīt mūsu kontinenta attīstību uz lielāku konkurētspēju, ilgtspēju un atvērtību, izmantojot šādus instrumentus:

| — | pasākumus uzņēmumu un darba ņēmēju sadarbības veicināšanai; |
| --- | --- |

—

pasākumus uzņēmumu un darba ņēmēju sadarbības veicināšanai;

| — | kopīgus un labāk saskaņotus pasākumus; |
| --- | --- |

—

kopīgus un labāk saskaņotus pasākumus;

| — | ātrākas lēmumu pieņemšanas procedūras; |
| --- | --- |

—

ātrākas lēmumu pieņemšanas procedūras;

| — | vienkāršāku un pārredzamāku tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

—

vienkāršāku un pārredzamāku tiesisko regulējumu.

1.3.   EESK ir pārliecināta — ja Eiropas projekts tiks atjaunināts atbilstīgi Jean Monnet idejām laikā, kad tika parakstīts un īstenots Parīzes līgums, ar ko izveidoja Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK), izdosies izveidotu pamatu Eiropas ekonomikas atveseļošanās procesam. Bažas raisa fakts, ka pašlaik spēkā esošie līgumi izrādījās nepietiekami efektīvi, lai pārvarētu krīzi un tās ekonomiskās un sociālās sekas.

Jean Monnet

1.4.   Subsidiaritātes princips jāsaprot tā sākotnējā nozīmē. Lēmumu pieņemšana un pienākumi jāuztic tam līmenim, kas no Eiropas iedzīvotāju viedokļa var to veikt visefektīvāk. Globālas problēmas var atrisināt tikai ar Eiropas un pasaules mēroga pasākumiem un instrumentiem.

1.5   EESK ir pārliecināta, ka dalībvalstu valdībām un ES Padomei jādara viss iespējamais, lai atgūtu sabiedrības uzticēšanos centieniem veidot spēcīgāku Eiropu, kuras rīcībā ir kopīgi un atzīti instrumenti un kura spēj pārvarēt pašreizējo globālo krīzi un nākamās iespējamās globālās krīzes.

| 1.5.1. | EESK apzinās, ka dažas valstis, kas ir Eiropas Kopienas dibinātājvalstis, sevišķi šajā krīzes laikā ir diezgan neiecietīgas pret vienotā tirgus noteikumiem tādās jomās kā konkurētspēja un valsts atbalsts. Tā ir kļūda (1). |
| --- | --- |

1.5.1.

EESK apzinās, ka dažas valstis, kas ir Eiropas Kopienas dibinātājvalstis, sevišķi šajā krīzes laikā ir diezgan neiecietīgas pret vienotā tirgus noteikumiem tādās jomās kā konkurētspēja un valsts atbalsts. Tā ir kļūda (1).

1

| 1.5.2. | Pašreizējos apstākļos Padomei ar Eiropas Parlamenta un Komisijas atbalstu būtu jāizstrādā “stratēģisks pakts”, kurā iekļauti šādi elementi:






  — | stingra apņemšanās veidot vienoto tirgu ar spēcīgiem instrumentiem, sevišķi tajās nozarēs, kurās vēl joprojām pastāv trūkumi (2); |
| --- | --- | --- |

1.5.2.

Pašreizējos apstākļos Padomei ar Eiropas Parlamenta un Komisijas atbalstu būtu jāizstrādā “stratēģisks pakts”, kurā iekļauti šādi elementi:

—

stingra apņemšanās veidot vienoto tirgu ar spēcīgiem instrumentiem, sevišķi tajās nozarēs, kurās vēl joprojām pastāv trūkumi (2);

2

| — | apņemšanās sākt koordināciju nodokļu jomā, ne tikai respektējot valstu fiskālo suverenitāti, bet arī padziļinot sadarbību noteiktu jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

—

apņemšanās sākt koordināciju nodokļu jomā, ne tikai respektējot valstu fiskālo suverenitāti, bet arī padziļinot sadarbību noteiktu jautājumu risināšanā;

| — | saskaņota iespēja dalībvalstīm, kuras skārusi īpaši smaga krīze, ātrāk pievienoties euro zonai, ievērojot zināmus nosacījumus; |
| --- | --- |

—

saskaņota iespēja dalībvalstīm, kuras skārusi īpaši smaga krīze, ātrāk pievienoties euro zonai, ievērojot zināmus nosacījumus;

euro

| — | koordinētu, samērīgu, pārredzamu un regresīvu publisko pasākumu īstenošana, lai mazinātu sistēmisko risku un sekmētu ātru atgriešanos pie patstāvīgas darbības brīvā tirgū. |
| --- | --- |

—

koordinētu, samērīgu, pārredzamu un regresīvu publisko pasākumu īstenošana, lai mazinātu sistēmisko risku un sekmētu ātru atgriešanos pie patstāvīgas darbības brīvā tirgū.

1.6.   EESK norāda — iedzīvotāji, sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība kopumā ir pārliecināta, ka pašreizējā krīze mudina veidot spēcīgu Eiropu, kurai ir lielākas iespējas nekā atsevišķām valstīm.

1.7.   Dalībvalstis jārosina zināmā mērā ierobežot savas intereses pārstāvības un atpazīstamības jomā, lai stiprinātu ES ietekmi pasaulē un tās demokrātiskās struktūras — Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju.

1.8.   EESK ir pārliecināta, ka vispirms jāizstrādā patiešām saturīga rūpniecības politika, kuru neietekmē finanšu spekulantu lēmumi un kuras mērķis ir ilgtspējīga attīstība. Konkrētā pieredze, kas piecdesmit gados gūta rūpniecības politikā, pamatojoties uz EOTK līgumu divās svarīgās Eiropas ražošanas nozarēs, būtu jāapkopo, attiecīgi jāatjaunina, jāgroza, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, un jāizmanto kā atsauce turpmākajā darbā (3).

3

1.9.   Tieši uzņēmumu un sociālās ekonomikas attīstība un to spēja sniegt inovatīvus risinājumus ļaus Eiropā pārvarēt krīzi un atveseļot ekonomiku.

1.10.   Lai izstrādātu attīstības stratēģiju, sociālajiem partneriem un visai organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai jācenšas iedibināt teritoriālā sociālā atbildība, kas ļautu īstenot tādas saskaņotas stratēģijas kā

| — | izturības un izdzīvošanas stratēģija, kas paver iespēju darboties stabilā tirgū, pateicoties īpašai specializācijai vienā un tajā pašā tirgū, izmaksu samazināšanai, izvērstai darbības dažādošanai blakusesošajos sektoros un jauniem risinājumiem; |
| --- | --- |

—

izturības un izdzīvošanas stratēģija, kas paver iespēju darboties stabilā tirgū, pateicoties īpašai specializācijai vienā un tajā pašā tirgū, izmaksu samazināšanai, izvērstai darbības dažādošanai blakusesošajos sektoros un jauniem risinājumiem;

izturības un izdzīvošanas stratēģija

| — | procesu, produktu un pakalpojumu inovācijas stratēģija, kas paver iespēju apgūt jaunus tirgus un ieviest jaunas tehnoloģijas un materiālus, lai varētu ražot novatoriskus produktus; |
| --- | --- |

—

procesu, produktu un pakalpojumu inovācijas stratēģija, kas paver iespēju apgūt jaunus tirgus un ieviest jaunas tehnoloģijas un materiālus, lai varētu ražot novatoriskus produktus;

procesu, produktu un pakalpojumu inovācijas stratēģija

| — | jaunas iniciatīvas, lai attīstītu jaunus uzņēmējdarbības veidus, nozares un ierosmes. Iepriekš jāizvērtē, kādi varētu būt jauni, populāri produkti (piemēram, pirmtirgos), kuros varētu veikt jaunus ieguldījumus; |
| --- | --- |

—

jaunas iniciatīvas, lai attīstītu jaunus uzņēmējdarbības veidus, nozares un ierosmes. Iepriekš jāizvērtē, kādi varētu būt jauni, populāri produkti (piemēram, pirmtirgos), kuros varētu veikt jaunus ieguldījumus;

jaunas iniciatīvas

jāizvērtē

| — | vietējā tirgvedība, kurā galvenā uzmanība pievērsta virzībai uz izcilību, izmantojot ar izpētes centriem noslēgtās vienošanās, lai sekmētu jaunu tehnoloģiju izplatību; |
| --- | --- |

—

vietējā tirgvedība, kurā galvenā uzmanība pievērsta virzībai uz izcilību, izmantojot ar izpētes centriem noslēgtās vienošanās, lai sekmētu jaunu tehnoloģiju izplatību;

vietējā tirgvedība

| — | finansiāls atbalsts, izmantojot attīstībai paredzētus līdzekļus, tostarp EIF (4) aizdevuma garantijas; |
| --- | --- |

—

finansiāls atbalsts, izmantojot attīstībai paredzētus līdzekļus, tostarp EIF (4) aizdevuma garantijas;

finansiāls atbalsts

4

| — | krājaizdevu sabiedrību riska kapitāla kapitalizācija, noslēdzot vienošanos starp valsts iestādēm un banku sistēmu, lai pirmām kārtām nodarbinātības līmeņa saglabāšanas labad mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem piešķirtu maksājumu pagarinājumu; |
| --- | --- |

—

krājaizdevu sabiedrību riska kapitāla kapitalizācija, noslēdzot vienošanos starp valsts iestādēm un banku sistēmu, lai pirmām kārtām nodarbinātības līmeņa saglabāšanas labad mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem piešķirtu maksājumu pagarinājumu;

krājaizdevu sabiedrību riska kapitāla kapitalizācija

| — | īstermiņa parādu konsolidācija, lai mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem ļautu pievērsties ražošanai, tirdzniecībai un garantijas remontiem; |
| --- | --- |

—

īstermiņa parādu konsolidācija, lai mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem ļautu pievērsties ražošanai, tirdzniecībai un garantijas remontiem;

īstermiņa parādu konsolidācija

| — | atbalsts inovatīvai pakalpojumu nozarei (videi draudzīga ekonomika), izmantojot Eiropas Sociālā fonda pavērtās jaunās apmācības iespējas; |
| --- | --- |

—

atbalsts inovatīvai pakalpojumu nozarei (videi draudzīga ekonomika), izmantojot Eiropas Sociālā fonda pavērtās jaunās apmācības iespējas;

atbalsts inovatīvai pakalpojumu nozarei

| — | augsta standarta personālo pakalpojumu pilnveidošana, tostarp uzlabojot un nostiprinot sociālās un veselības aprūpes sistēmu (5); |
| --- | --- |

—

augsta standarta personālo pakalpojumu pilnveidošana, tostarp uzlabojot un nostiprinot sociālās un veselības aprūpes sistēmu (5);

augsta standarta personālo pakalpojumu pilnveidošana

5

| — | infrastruktūras pasākumu īstenošana, lai palielinātu inovatīvu risinājumu izvēles iespējas zemas oglekļa emisijas ekonomikā un radītu labvēlīgus apstākļus dzīvošanai attiecīgajā reģionā; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras pasākumu īstenošana, lai palielinātu inovatīvu risinājumu izvēles iespējas zemas oglekļa emisijas ekonomikā un radītu labvēlīgus apstākļus dzīvošanai attiecīgajā reģionā;

infrastruktūras pasākumu īstenošana

| — | energoefektivitātes un vides kritēriju nostiprināšana publiskā iepirkuma procedūrās; |
| --- | --- |

—

energoefektivitātes un vides kritēriju nostiprināšana publiskā iepirkuma procedūrās;

energoefektivitātes

nostiprināšana publiskā iepirkuma

| — | finansiāls atbalsts jauniem, efektīvākiem produktiem, kas aizstātu vecos; |
| --- | --- |

—

finansiāls atbalsts jauniem, efektīvākiem produktiem, kas aizstātu vecos;

atbalsts jauniem, efektīvākiem produktiem

| — | informācijas pieejamības uzlabošana; |
| --- | --- |

—

informācijas pieejamības uzlabošana;

informācijas pieejamības uzlabošana

| — | atvieglota
  izejvielu izmantošana. |
| --- | --- |

—

atvieglota
  izejvielu izmantošana.

atvieglota

izejvielu izmantošana

1.11.   Salīdzinot stimulus rūpnieciski attīstītajās valstīs, jāsecina, ka ES dalībvalstu valdībām vairāk jāsaskaņo redzējums, it īpaši tādās jomās kā ilgtspējīga attīstība, uzņēmumu sociālā atbildība un ciešāka sadarbība ar Eiropas Komisiju. Turklāt ar vārdiem vien nepietiek. Dalībvalstīm steidzami jāīsteno izstrādātie plāni, jo krīze nopietni ietekmē uzņēmumus un darba ņēmējus.

1.12.   EESK atzinīgi vērtē darbu, kas paveikts 2009. gada 7. maijā Prāgā notikušajā sammitā par nodarbinātības jautājumiem un kas ļāva noteikt jomas, kurās valstu un ES līmenī kopā ar sociālajiem partneriem, veidojot dziļāku sociālo dialogu (6), jāīsteno pasākumi, lai nodrošinātu, ka lielāka uzmanība tiek pievērsta darba vietu radīšanai un pieprasījuma veicināšanai.

6

1.13.   Jāsaglabā uzticēšanās Lisabonas stratēģijai arī turpmāk un jāpierāda tās spēja pielāgoties jaunajiem apstākļiem, paātrinot reformas, nosakot skaidras prioritātes un jaunas metodes, kā arī iekļaujot ES ilgtspējīgas stratēģijas mērķus jaunajā stratēģijā, kas aizstās Lisabonas stratēģiju un kuru jāizstrādā nākamajos mēnešos.

1.14.   ES dalībvalstu valdībām jāvelta lielākas pūles, lai nodrošinātu, ka Kopienas līmenī pieņemtās saistības tiek pilnībā īstenotas saskaņā ar noteikto grafiku.

1.15.   Valsts atbalsts nodarbinātības sekmēšanai globalizācijas un kredītu krīzes skartajos uzņēmumos būtu jāpiešķir, nodrošinot ka:

| — | minētais atbalsts nesekmē protekcionismu un nekavē brīvu konkurenci; |
| --- | --- |

—

minētais atbalsts nesekmē protekcionismu un nekavē brīvu konkurenci;

| — | uzņēmumi, kas saņem līdzekļus, apņemas saglabāt pirmām kārtam nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- |

—

uzņēmumi, kas saņem līdzekļus, apņemas saglabāt pirmām kārtam nodarbinātības līmeni;

| — | tiek ņemti vērā koplīgumi un saglabāta darba ņēmēju pirktspēja; |
| --- | --- |

—

tiek ņemti vērā koplīgumi un saglabāta darba ņēmēju pirktspēja;

| — | samazināta ražošanas apjoma periodus darbinieki var izmantot mācībām, lai apgūtu jaunas prasmes, un viņi šajā procesā ir jāatbalsta; |
| --- | --- |

—

samazināta ražošanas apjoma periodus darbinieki var izmantot mācībām, lai apgūtu jaunas prasmes, un viņi šajā procesā ir jāatbalsta;

| — | valsts finanšu atbalsts nekļūst par akcionāru ienākumu avotu dividenžu veidā vai citā akciju atpirkšanas veidā; |
| --- | --- |

—

valsts finanšu atbalsts nekļūst par akcionāru ienākumu avotu dividenžu veidā vai citā akciju atpirkšanas veidā;

| — | atbalsts pēc iespējas sekmē jaunu, videi nekaitīgu produktu un pakalpojumu rašanos; |
| --- | --- |

—

atbalsts pēc iespējas sekmē jaunu, videi nekaitīgu produktu un pakalpojumu rašanos;

| — | atbalsts nekropļo konkurenci, un tas ir pagaidu atbalsts, kas samazinās; |
| --- | --- |

—

atbalsts nekropļo konkurenci, un tas ir pagaidu atbalsts, kas samazinās;

| — | pastāv attiecīgi kontroles mehānismi nodokļu maksātāju aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

pastāv attiecīgi kontroles mehānismi nodokļu maksātāju aizsardzībai.

1.16.   Līdzšinējie priekšlikumi krīzes sociālo seku risināšanai ir izrādījušies nepiemēroti. Nav pietiekami ņemtas vērā darba vietu radīšanas iespējas un pieprasījuma sekmēšanai nepieciešamie pasākumi (piemēram, ES līmenī saskaņotāku finanšu stimulu kopums un pasākumi algu politikas jomā) (7).

7

1.17.   Izstrādājot noteikumus par pagaidu pasākumiem darba tirgū, jānodrošina, ka līdztekus īstermiņa darba attiecībām tiek piedāvāta attiecīga apmācība, jo īpaši higiēnas un darba drošības jautājumos, un garantēts zināms atalgojuma līmenis.

1.18.   Komiteja uzskata, ka ES ražošanas struktūras nākotnes labad ir svarīgi pēc iespējas ātrāk veikt pasākumus, lai jauniešos radītu interesi par tehniskajiem mācību priekšmetiem un dabaszinātnēm visos izglītības un apmācības līmeņos, tādējādi novēršot ar ražošanu saistītu vērtību izzušanu un aizstāšanu ar finansiālām un spekulatīvām vērtībām (8).

8

1.19.   Lai nodrošinātu Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozares stāvokļa uzlabošanos un ilgtspēju, pēc EESK domām, būtu jāpaplašina darbība pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā. Šim nolūkam būtu jāizmanto tādi pieejamie instrumenti kā 7. pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai un Eiropas Tehnoloģijas institūts (ETI), kā arī skaidra sektorālā pieeja, kuras pamatā ir Eiropas tehnoloģijas forumu izvirzītās prioritātes.

1.20.   Lai sekmētu it īpaši MVU internacionalizāciju un eksportu, EESK aicina ar Kopienas iniciatīvas palīdzību atbalstīt uzņēmējdarbības pakalpojumu nozari, kas iedzīvotājiem, patērētājiem, darba ņēmējiem un uzņēmumiem rada jaunus pakalpojumus un saturu.

1.21.   Komiteja uzskata, un tās priekšsēdētājs jau norādījis (9), ka jāpārskata pieteikšanās kritēriji struktūrfondu un jo īpaši ESF līdzekļu saņemšanai, lai nodrošinātu tiešu piekļuvi ES līmenī, kā arī atsevišķās nozarēs, un tādējādi izmatotu EOTK pieredzi, kura izrādījās efektīva un ātri piemērojama.

9

1.22.   Attiecībā uz starptautisko tirdzniecību EESK norāda, ka ātrāk jāpabeidz Dohas sarunas par daudzpusējo tirdzniecību. Tas būtu pozitīvs signāls starptautiskiem tirgiem un būtiski ietekmētu pašreizējo krīzi (10). ES var uzņemties spēcīgāku vadošo lomu sarunās, un tai tā jāuzņemas, demonstrējot vienotu nostāju, lai sasniegtu tālejošus mērķus. Jāpanāk ILO noteikumu, kas attiecas uz darba ņēmēju pamattiesībām un pamatbrīvībām, un pienācīga darba koncepcijas ievērošana, jo tie ir būtiski aspekti, lai nodrošinātu Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozaru turpmāko izaugsmi.

10

ILO

1.23.   Pašreizējos apstākļos pastāv ļoti reāla iespēja, ka arvien biežāk izpaudīsies protekcionisms, kam ir negatīva ietekme. Tādēļ Komisijai ir apņēmīgi jāīsteno tiesību akti par ES tirdzniecības aizsardzību, jāveic stingri pasākumi, kas vērsti pret dempinga un subsidētām precēm, jācīnās pret nepamatotiem protekcionisma pasākumiem un jāuzlabo dialogs ar galvenajiem ES tirdzniecības partneriem, lai risinātu pretrunas tirdzniecības jomā.

2.   Ievads.

Ievads.

| 2.1. | Ražošanas un pakalpojumu nozares ir ES ekonomikas pamats. Iekšējais tirgus, kura pamatā ir vienoti standarti un noteikumi, sekmēja šo nozaru strauju attīstību. |
| --- | --- |

2.1.

Ražošanas un pakalpojumu nozares ir ES ekonomikas pamats. Iekšējais tirgus, kura pamatā ir vienoti standarti un noteikumi, sekmēja šo nozaru strauju attīstību.

| 2.2. | Ražošanas un pakalpojumu nozarēs ir jārisina milzīgas problēmas:






  — | finansiāls sabrukums, kas ar līdz šim nepieredzētu spēku vienlaicīgi ietekmēja visu pasaules ekonomiku un mazināja uzticību un ticību tirgiem; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Ražošanas un pakalpojumu nozarēs ir jārisina milzīgas problēmas:

—

finansiāls sabrukums, kas ar līdz šim nepieredzētu spēku vienlaicīgi ietekmēja visu pasaules ekonomiku un mazināja uzticību un ticību tirgiem;

finansiāls sabrukums

| — | jauna starptautiskā darba dalīšana, kas rada nepieciešamību racionalizēt un pārstrukturēt rūpniecību jaunajā pasaules tirgū, kurā ir pilnībā iesaistījušās jaunās industrializētās valstis, kurās ir noteikts mazāk ierobežojumu; |
| --- | --- |

—

jauna starptautiskā darba dalīšana, kas rada nepieciešamību racionalizēt un pārstrukturēt rūpniecību jaunajā pasaules tirgū, kurā ir pilnībā iesaistījušās jaunās industrializētās valstis, kurās ir noteikts mazāk ierobežojumu;

jauna starptautiskā darba dalīšana

| — | klimata pārmaiņas un vide — sabiedrības labklājības interesēs izvirzīti īpaši svarīgi mērķi, proti, nodrošināt ekosistēmas aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību, un tāpēc ir jāpaaugstina energoefektivitāte, jāmodernizē ražošanas cikli un, izmantojot videi nekaitīgu tehnoloģiju, jārada jauni produkti un procesi; |
| --- | --- |

—

klimata pārmaiņas un vide — sabiedrības labklājības interesēs izvirzīti īpaši svarīgi mērķi, proti, nodrošināt ekosistēmas aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību, un tāpēc ir jāpaaugstina energoefektivitāte, jāmodernizē ražošanas cikli un, izmantojot videi nekaitīgu tehnoloģiju, jārada jauni produkti un procesi;

klimata pārmaiņas un vide

| — | cilvēkresursi, sabiedrības novecošana un spēcīgā migrācijas plūsma — šajā jomā nepieciešama lielāka profesionālā mobilitāte, elastīgums, mūžizglītība un augstāks kvalifikācijas līmenis, lai nodrošinātu labāku dzīves kvalitāti un kvalitatīvi augstvērtīgākas darba vietas; |
| --- | --- |

—

cilvēkresursi, sabiedrības novecošana un spēcīgā migrācijas plūsma — šajā jomā nepieciešama lielāka profesionālā mobilitāte, elastīgums, mūžizglītība un augstāks kvalifikācijas līmenis, lai nodrošinātu labāku dzīves kvalitāti un kvalitatīvi augstvērtīgākas darba vietas;

cilvēkresursi, sabiedrības novecošana un spēcīgā migrācijas plūsma

| — | pārvaldības problēmas starptautiskā un ES līmenī — pašreizējā starptautiskā monetārā sistēma un krīze, kas skārusi Eiropas veidošanas projektu, liecina par trūkumiem institūciju darbībā un neefektīvām lēmumu pieņemšanas procedūrām un noteikumiem; |
| --- | --- |

—

pārvaldības problēmas starptautiskā un ES līmenī — pašreizējā starptautiskā monetārā sistēma un krīze, kas skārusi Eiropas veidošanas projektu, liecina par trūkumiem institūciju darbībā un neefektīvām lēmumu pieņemšanas procedūrām un noteikumiem;

pārvaldības problēmas

| — | reģionālās atšķirības, kas kļūst aizvien izteiktākas ES teritorijā; |
| --- | --- |

—

reģionālās atšķirības, kas kļūst aizvien izteiktākas ES teritorijā;

reģionālās atšķirības

| — | valsts un uzņēmumu budžetā pieejamo resursu samazināšanās, kuras dēļ var pietrūkt līdzekļu reformām, kas vajadzīgas ekonomikas un darba tirgus atveseļošanai. |
| --- | --- |

—

valsts un uzņēmumu budžetā pieejamo resursu samazināšanās, kuras dēļ var pietrūkt līdzekļu reformām, kas vajadzīgas ekonomikas un darba tirgus atveseļošanai.

pieejamo resursu samazināšanās

| 2.3. | Pašreizējās globālās recesijas dēļ minētajām nozarēm, iespējams, būs jāvelta vairāk pūļu, lai






  — | pielāgotos jaunajai starptautiskajai darba dalīšanai; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pašreizējās globālās recesijas dēļ minētajām nozarēm, iespējams, būs jāvelta vairāk pūļu, lai

—

pielāgotos jaunajai starptautiskajai darba dalīšanai;

| — | aizsargātu ekosistēmu un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

—

aizsargātu ekosistēmu un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību;

| — | pārorientētos uz jaunu produktu un procesu tehnoloģiju; |
| --- | --- |

—

pārorientētos uz jaunu produktu un procesu tehnoloģiju;

| — | radītu un uzlabotu darba vietas, pastāvīgi pilnveidojot prasmes un profesionālo izaugsmi. |
| --- | --- |

—

radītu un uzlabotu darba vietas, pastāvīgi pilnveidojot prasmes un profesionālo izaugsmi.

| 2.4. | Pašreizējās krīzes ne tikai rada izdzīvošanas problēmas uzņēmumiem, bet arī paver lielas attīstības un inovācijas iespējas. Uzņēmumiem tomēr būtu jāsniedz atbalsts. Uzņēmējdarbība un darba vietu radīšana būtu jāsekmē, pēc iespējas ātrāk īstenojot reformas, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, samazinot nevajadzīgu administratīvo slogu, aizsargājot un pilnveidojot iekšējo tirgu, atbalstot riska kapitālu, sekmējot inovāciju un elastdrošības pasākumus, pieņemot mazāk tiesību aktu un izstrādājot labākus tiesību aktus, veicot ieguldījumus akadēmisko aprindu, zinātnieku un uzņēmēju sadarbības veidošanā, kā arī cilvēkresursu izglītošanā un apmācībā, jo īpaši tehniskajos un dabaszinātņu priekšmetos, un pirmtirgu veidošanā. |
| --- | --- |

2.4.

Pašreizējās krīzes ne tikai rada izdzīvošanas problēmas uzņēmumiem, bet arī paver lielas attīstības un inovācijas iespējas. Uzņēmumiem tomēr būtu jāsniedz atbalsts. Uzņēmējdarbība un darba vietu radīšana būtu jāsekmē, pēc iespējas ātrāk īstenojot reformas, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, samazinot nevajadzīgu administratīvo slogu, aizsargājot un pilnveidojot iekšējo tirgu, atbalstot riska kapitālu, sekmējot inovāciju un elastdrošības pasākumus, pieņemot mazāk tiesību aktu un izstrādājot labākus tiesību aktus, veicot ieguldījumus akadēmisko aprindu, zinātnieku un uzņēmēju sadarbības veidošanā, kā arī cilvēkresursu izglītošanā un apmācībā, jo īpaši tehniskajos un dabaszinātņu priekšmetos, un pirmtirgu veidošanā.

| 2.5. | EESK uzsver, ka ir svarīgi pievērst uzmanību pašreizējai situācijai un iespējamajām turpmākajām izredzēm galvenajās ražošanas un pakalpojumu nozarēs, jo īpaši tūrisma nozarē, ņemot vērā virkni būtisku un savstarpēji saistītu aspektu:






  — | starptautiskā dimensija: krīze radās integrētās starptautiskās jomās, kurās varēja izmantot inovatīvus instrumentus, kas kopumā netika kontrolēti ne ar atsevišķu tirgu, ne starptautiskā tirgus reglamentējošiem un uzraudzības instrumentiem. Krīze sākās brīdī, kad ES centās pielāgoties globālajām attīstības tendencēm, kas liecina, ka BRIC valstis (11) līdz 2020. gadam sasniegs un, iespējams, pārsniegs 30 % pasaules IKP; |
| --- | --- | --- |

2.5.

EESK uzsver, ka ir svarīgi pievērst uzmanību pašreizējai situācijai un iespējamajām turpmākajām izredzēm galvenajās ražošanas un pakalpojumu nozarēs, jo īpaši tūrisma nozarē, ņemot vērā virkni būtisku un savstarpēji saistītu aspektu:

—

starptautiskā dimensija: krīze radās integrētās starptautiskās jomās, kurās varēja izmantot inovatīvus instrumentus, kas kopumā netika kontrolēti ne ar atsevišķu tirgu, ne starptautiskā tirgus reglamentējošiem un uzraudzības instrumentiem. Krīze sākās brīdī, kad ES centās pielāgoties globālajām attīstības tendencēm, kas liecina, ka BRIC valstis (11) līdz 2020. gadam sasniegs un, iespējams, pārsniegs 30 % pasaules IKP;

starptautiskā dimensija

BRIC

11

| — | institucionālā dimensija: valstu, reģionu un starptautiskie pārvaldības mehānismi izrādījās pilnībā nepiemēroti, lai savlaicīgi prognozētu problēmas, laikus izvēlētos pasākumus un instrumentus, kas novērstu kaitīgās ietekmes izplatību no viena reģiona vai valsts ekonomikas uz citu, un izstrādātu pasākumus kaitējuma ierobežošanai; |
| --- | --- |

—

institucionālā dimensija: valstu, reģionu un starptautiskie pārvaldības mehānismi izrādījās pilnībā nepiemēroti, lai savlaicīgi prognozētu problēmas, laikus izvēlētos pasākumus un instrumentus, kas novērstu kaitīgās ietekmes izplatību no viena reģiona vai valsts ekonomikas uz citu, un izstrādātu pasākumus kaitējuma ierobežošanai;

institucionālā dimensija

| — | sociālā dimensija: 2009. gada martā bezdarba līmenis euro zonā palielinājās līdz 8,9 % (2008. gada martā tas bija 7,2 %) un līdz 8,3 % ES 27 dalībvalstīs (2008. gada martā tas bija 6,7 %), savukārt vecuma grupā līdz 25 gadiem bezdarba līmenis euro zonā bija 18,1 % un ES 27 dalībvalstīs — 18,3 % (12); |
| --- | --- |

—

sociālā dimensija: 2009. gada martā bezdarba līmenis euro zonā palielinājās līdz 8,9 % (2008. gada martā tas bija 7,2 %) un līdz 8,3 % ES 27 dalībvalstīs (2008. gada martā tas bija 6,7 %), savukārt vecuma grupā līdz 25 gadiem bezdarba līmenis euro zonā bija 18,1 % un ES 27 dalībvalstīs — 18,3 % (12);

sociālā dimensija

euro

euro

12

| — | reālās ekonomikas dimensija: ES 27 dalībvalstīs rūpnieciskā ražošana 2008. gada decembrī samazinājās par 12,8 % salīdzinājumā ar to pašu mēnesi 2007. gadā, būvniecība samazinājās par 6,7 %, tirdzniecības apjoms Kopienā samazinājās par 13,7 % un ES ražoto produktu eksports — par 5,8 % (13). Ražošanas samazinājums skāra galvenokārt ķīmisko rūpniecību, tekstilrūpniecību, autorūpniecību un metālrūpniecību, un eksports strauji samazinājās tādās nozarēs kā autorūpniecība, ķīmiskā rūpniecība, telesakari, radio un televīzijas nozare, kā arī tādā pakalpojumu nozarē kā tūrisms (14); |
| --- | --- |

—

reālās ekonomikas dimensija: ES 27 dalībvalstīs rūpnieciskā ražošana 2008. gada decembrī samazinājās par 12,8 % salīdzinājumā ar to pašu mēnesi 2007. gadā, būvniecība samazinājās par 6,7 %, tirdzniecības apjoms Kopienā samazinājās par 13,7 % un ES ražoto produktu eksports — par 5,8 % (13). Ražošanas samazinājums skāra galvenokārt ķīmisko rūpniecību, tekstilrūpniecību, autorūpniecību un metālrūpniecību, un eksports strauji samazinājās tādās nozarēs kā autorūpniecība, ķīmiskā rūpniecība, telesakari, radio un televīzijas nozare, kā arī tādā pakalpojumu nozarē kā tūrisms (14);

reālās ekonomikas dimensija

13

14

| — | vides dimensija: energoefektivitāte, klimata pārmaiņu ierobežošana un ilgtspējīga resursu izmantošana ir steidzami risināmas problēmas no planētas aizsardzības un attīstības, it īpaši Eiropas nākotnes, iedzīvotāju veselības, kā arī ekosistēmas un ekonomikas aizsardzības viedokļa. Šo problēmu risināšana būtiski ietekmēs Eiropas konkurētspēju, jo īpaši skaidrā, stabilā un saskaņotā tiesiskajā vidē. |
| --- | --- |

—

vides dimensija: energoefektivitāte, klimata pārmaiņu ierobežošana un ilgtspējīga resursu izmantošana ir steidzami risināmas problēmas no planētas aizsardzības un attīstības, it īpaši Eiropas nākotnes, iedzīvotāju veselības, kā arī ekosistēmas un ekonomikas aizsardzības viedokļa. Šo problēmu risināšana būtiski ietekmēs Eiropas konkurētspēju, jo īpaši skaidrā, stabilā un saskaņotā tiesiskajā vidē.

vides dimensija

3.   Starptautiskā dimensija.

Starptautiskā dimensija.

| 3.1. | ASV iekšzemes kopprodukts (IKP) 2008. gada ceturtajā ceturksnī samazinājās par 1 %, bet trešajā ceturksnī tas bija samazinājies par 0,1 %. Japānas IKP 2008. gada ceturtajā ceturksnī samazinājās par 3,3 %, bet trešajā ceturksnī tas bija samazinājies par 0,6 %. Euro zonas IKP samazinājās par 1,5 %, bet trešajā ceturksnī tas bija samazinājies par 0,2 % (15). |
| --- | --- |

3.1.

ASV iekšzemes kopprodukts (IKP) 2008. gada ceturtajā ceturksnī samazinājās par 1 %, bet trešajā ceturksnī tas bija samazinājies par 0,1 %. Japānas IKP 2008. gada ceturtajā ceturksnī samazinājās par 3,3 %, bet trešajā ceturksnī tas bija samazinājies par 0,6 %. Euro zonas IKP samazinājās par 1,5 %, bet trešajā ceturksnī tas bija samazinājies par 0,2 % (15).

Euro

15

| 3.2. | Bezdarba līmenis strauji pieaug, un saskaņā ar ESAO prognozēm līdz 2010. gada beigām tas varētu sasniegt 12 %. Tajā pašā laikā darba samaksa paaugstinās lēnāk vai nepaaugstinās nemaz. |
| --- | --- |

3.2.

Bezdarba līmenis strauji pieaug, un saskaņā ar ESAO prognozēm līdz 2010. gada beigām tas varētu sasniegt 12 %. Tajā pašā laikā darba samaksa paaugstinās lēnāk vai nepaaugstinās nemaz.

| 3.3. | Komisija uzsver (16): “Kamēr saglabāsies kredītresursu trūkums, pūliņiem veicināt pieprasījumu un palielināt patērētāju uzticību nebūs rezultātu.” [.] “Šī ir pasaules mēroga krīze, un ekonomikas atveseļošanās nebūs pabeigta tik ilgi, kamēr nozīmīgi pasaules ekonomikas dalībnieki nebūs atgriezušies uz izaugsmes un savstarpējās tirdzniecības ceļa.” |
| --- | --- |

3.3.

Komisija uzsver (16): “Kamēr saglabāsies kredītresursu trūkums, pūliņiem veicināt pieprasījumu un palielināt patērētāju uzticību nebūs rezultātu.” [.] “Šī ir pasaules mēroga krīze, un ekonomikas atveseļošanās nebūs pabeigta tik ilgi, kamēr nozīmīgi pasaules ekonomikas dalībnieki nebūs atgriezušies uz izaugsmes un savstarpējās tirdzniecības ceļa.”

16

| 3.4. | Eiropas Arodbiedrību konfederācija (EAK) piekrīt minētajam viedoklim, ka “ekonomiskā situācija, iespējams, turpinās pasliktināties un uzlabosies tikai tad, ja tiks pilnīgi mainīta domāšana, proti, nevis bezrūpīgi, taču nereāli jācer uz atgriešanos pie “ierastās uzņēmējdarbības”, bet gan jāveido jauni ekonomikas apstākļi, ieguldot cilvēkos, inovācijā un ilgtspējīgā attīstībā. Turklāt jāmaina valdību loma šādās jomās:






  — | tirgu regulēšana; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Eiropas Arodbiedrību konfederācija (EAK) piekrīt minētajam viedoklim, ka “ekonomiskā situācija, iespējams, turpinās pasliktināties un uzlabosies tikai tad, ja tiks pilnīgi mainīta domāšana, proti, nevis bezrūpīgi, taču nereāli jācer uz atgriešanos pie “ierastās uzņēmējdarbības”, bet gan jāveido jauni ekonomikas apstākļi, ieguldot cilvēkos, inovācijā un ilgtspējīgā attīstībā. Turklāt jāmaina valdību loma šādās jomās:

—

tirgu regulēšana;

| — | sabiedriskie pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

sabiedriskie pakalpojumi;

| — | nevienlīdzīga atalgojuma apkarošana” (17). |
| --- | --- |

—

nevienlīdzīga atalgojuma apkarošana” (17).

17

| 3.5. | Saistībā ar Londonā 2009. gada 18. martā notikušo G20 sanāksmi Eiropas uzņēmēju federācija (BUSINESSEUROPE) uzsvēra, ka “finanšu krīze ļoti negatīvi ietekmē uzņēmumus, tiklīdz tiem kā galvenajiem izaugsmes virzītājspēkiem tiek ierobežota piekļuve finansējumam. [...] Lai nepieļautu pasaules ekonomikas sabrukumu, ir vajadzīgi ekonomiskie stimuli.” (18) |
| --- | --- |

3.5.

Saistībā ar Londonā 2009. gada 18. martā notikušo G20 sanāksmi Eiropas uzņēmēju federācija (BUSINESSEUROPE) uzsvēra, ka “finanšu krīze ļoti negatīvi ietekmē uzņēmumus, tiklīdz tiem kā galvenajiem izaugsmes virzītājspēkiem tiek ierobežota piekļuve finansējumam. [...] Lai nepieļautu pasaules ekonomikas sabrukumu, ir vajadzīgi ekonomiskie stimuli.” (18)

BUSINESSEUROPE

18

4.   Institucionālā dimensija.

Institucionālā dimensija.

| 4.1. | Veidojas aizvien plašāka vienprātība un ciešāka sadarbība, lai līdztekus spēkā esošajiem tiesību aktiem īstenotu ārkārtas pasākumus un izstrādātu politiskus risinājumus neatliekamiem gadījumiem, tādējādi aizsargājot uzņēmumus, apstrādes jomas, ražošanu un pakalpojumu nozari, darba vietas, ienākumus un mājsaimniecību patēriņu. |
| --- | --- |

4.1.

Veidojas aizvien plašāka vienprātība un ciešāka sadarbība, lai līdztekus spēkā esošajiem tiesību aktiem īstenotu ārkārtas pasākumus un izstrādātu politiskus risinājumus neatliekamiem gadījumiem, tādējādi aizsargājot uzņēmumus, apstrādes jomas, ražošanu un pakalpojumu nozari, darba vietas, ienākumus un mājsaimniecību patēriņu.

| 4.2. | Politika, kuras mērķis ir, ierobežot krīzes ietekmi uz ekonomiku, nodarbinātību un sociālo jomu, attiecīgajā valstī radušos saspīlējumu noveļot uz kaimiņvalstīm, problēmas neatrisinās un ir saistīta ar risku, ka ekonomikā būs vērojamas nacionālisma un protekcionisma izpausmes, kas sagraus starptautisko sadarbību un reģionālo integrāciju, kas pēdējos gados ar lielām pūlēm veidota Eiropā un visā pasaulē. |
| --- | --- |

4.2.

Politika, kuras mērķis ir, ierobežot krīzes ietekmi uz ekonomiku, nodarbinātību un sociālo jomu, attiecīgajā valstī radušos saspīlējumu noveļot uz kaimiņvalstīm, problēmas neatrisinās un ir saistīta ar risku, ka ekonomikā būs vērojamas nacionālisma un protekcionisma izpausmes, kas sagraus starptautisko sadarbību un reģionālo integrāciju, kas pēdējos gados ar lielām pūlēm veidota Eiropā un visā pasaulē.

| 4.3. | EESK uzskata — lai risinātu pašreizējo krīzi, ir svarīgi veikt šādus pasākumus:






  — | jāveido jauna starptautiskās un globālās sadarbības kārtība, kuras pamatā ir pārredzami noteikumi, lai starptautiskajā ekonomikas, monetārajā un finanšu sistēmā novērstu darbības novirzes, pat ja tās ir slēptas, un tajā pašā laikā pilnībā saglabātu brīvu starptautisko tirdzniecību; |
| --- | --- | --- |

4.3.

EESK uzskata — lai risinātu pašreizējo krīzi, ir svarīgi veikt šādus pasākumus:

—

jāveido jauna starptautiskās un globālās sadarbības kārtība, kuras pamatā ir pārredzami noteikumi, lai starptautiskajā ekonomikas, monetārajā un finanšu sistēmā novērstu darbības novirzes, pat ja tās ir slēptas, un tajā pašā laikā pilnībā saglabātu brīvu starptautisko tirdzniecību;

jāveido

| — | nekavējoties jāanalizē, vai iespējams jauns sociālais nolīgums ar finanšu nozari, un rūpīgi jāpārskata regulējums, labāk jāuzrauga starptautiskais finanšu tirgus, kā arī labāk jākontrolē valsts stimulu kopums, lai nodrošinātu, ka finanšu atbalsts nonāk pie darba ņēmējiem, patērētājiem un uzņēmumiem un ka ir saglabāta brīva starptautiskā tirdzniecība; |
| --- | --- |

—

nekavējoties jāanalizē, vai iespējams jauns sociālais nolīgums ar finanšu nozari, un rūpīgi jāpārskata regulējums, labāk jāuzrauga starptautiskais finanšu tirgus, kā arī labāk jākontrolē valsts stimulu kopums, lai nodrošinātu, ka finanšu atbalsts nonāk pie darba ņēmējiem, patērētājiem un uzņēmumiem un ka ir saglabāta brīva starptautiskā tirdzniecība;

jāanalizē

| — | jāsaglabā tādas ES pamatvērtības kā






  — | Eiropas tirgus vienotība, |
| --- | --- | --- |

—

jāsaglabā tādas ES pamatvērtības kā

jāsaglabā

—

Eiropas tirgus vienotība,

| — | cilvēku, preču, kapitāla un pakalpojumu brīva aprite, |
| --- | --- |

—

cilvēku, preču, kapitāla un pakalpojumu brīva aprite,

| — | kopīgas politikas, jo īpaši konkurētspējas politikas, izstrāde un pilnīga īstenošana, |
| --- | --- |

—

kopīgas politikas, jo īpaši konkurētspējas politikas, izstrāde un pilnīga īstenošana,

| — | uzņēmējdarbības brīvība un Eiropas sociālā modeļa aizsardzība; |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības brīvība un Eiropas sociālā modeļa aizsardzība;

| — | jāīsteno koordinēti, samērīgi, pārredzami un regresīvi valsts pasākumi, lai mazinātu sistēmisko risku; |
| --- | --- |

—

jāīsteno koordinēti, samērīgi, pārredzami un regresīvi valsts pasākumi, lai mazinātu sistēmisko risku;

jāīsteno

| — | jāsaglabā un jāuzlabo Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozaru konkurētspēja un pastāvīgums; |
| --- | --- |

—

jāsaglabā un jāuzlabo Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozaru konkurētspēja un pastāvīgums;

jāsaglabā

| — | jānostiprina uz zinātnes atziņām balstīta ekonomika; |
| --- | --- |

—

jānostiprina uz zinātnes atziņām balstīta ekonomika;

jānostiprina

| — | jāuzlabo cilvēkresursu, tostarp vadošā personāla, prasmes; |
| --- | --- |

—

jāuzlabo cilvēkresursu, tostarp vadošā personāla, prasmes;

jāuzlabo

| — | jāpilnveido produkti un procesi, kas orientēti uz vides aizsardzību, energoefektivitāti un materiālu efektīvāku izmantošanu, un jārada apstākļi to ieviešanai tirgū; |
| --- | --- |

—

jāpilnveido produkti un procesi, kas orientēti uz vides aizsardzību, energoefektivitāti un materiālu efektīvāku izmantošanu, un jārada apstākļi to ieviešanai tirgū;

jāpilnveido

| — | jāatbalsta teritoriālās sociālās atbildības veidošanās; |
| --- | --- |

—

jāatbalsta teritoriālās sociālās atbildības veidošanās;

jāatbalsta

| — | jānovērš lielāka administratīvā un regulatīvā sloga uzlikšana Eiropas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

jānovērš lielāka administratīvā un regulatīvā sloga uzlikšana Eiropas uzņēmumiem;

jānovērš

| — | jāizstrādā saskaņota pieeja attiecībā uz noteikumiem par starptautiskiem produktiem (IPR) (19); |
| --- | --- |

—

jāizstrādā saskaņota pieeja attiecībā uz noteikumiem par starptautiskiem produktiem (IPR) (19);

jāizstrādā

IPR

19

| — | jāuzlabo kredītu pieejamība, jo īpaši MVU gadījumā. |
| --- | --- |

—

jāuzlabo kredītu pieejamība, jo īpaši MVU gadījumā.

jāuzlabo kredītu pieejamība, jo īpaši MVU gadījumā.

| 4.4. | EESK ir pārliecināta, ka pašreizējās krīzes dēļ vajadzīga institucionāla virzība uz ciešāku ekonomikas integrāciju, lai ekonomikas attīstība būtu orientēta uz kvalitāti un rastos vairāk un kvalitatīvi augstvērtīgākas darbavietas. |
| --- | --- |

4.4.

EESK ir pārliecināta, ka pašreizējās krīzes dēļ vajadzīga institucionāla virzība uz ciešāku ekonomikas integrāciju, lai ekonomikas attīstība būtu orientēta uz kvalitāti un rastos vairāk un kvalitatīvi augstvērtīgākas darbavietas.

| 4.5. | Pēc EESK domām, vēl vairāk vajadzīgs ir kvalitatīvs lēciens, lai panāktu ciešāku politisko integrāciju Eiropā. Komiteja uzskata, ka integrācija ir vienīgā iespēja, kā panākt līdzsvaru starp atteikšanos no nacionālā egoisma un prioritātēm, no vienas puses, un virzību uz kopīgu nākotni, no otras puses. |
| --- | --- |

4.5.

Pēc EESK domām, vēl vairāk vajadzīgs ir kvalitatīvs lēciens, lai panāktu ciešāku politisko integrāciju Eiropā. Komiteja uzskata, ka integrācija ir vienīgā iespēja, kā panākt līdzsvaru starp atteikšanos no nacionālā egoisma un prioritātēm, no vienas puses, un virzību uz kopīgu nākotni, no otras puses.

| 4.6. | EESK ir pārliecināta — ja Eiropas projekts tiks atjaunināts atbilstīgi Jean Monnet idejām laikā, kad tika parakstīts un īstenots Parīzes līgums, ar ko izveidoja Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK), izdosies izveidot pamatu Eiropas ekonomikas atveseļošanās procesam. |
| --- | --- |

4.6.

EESK ir pārliecināta — ja Eiropas projekts tiks atjaunināts atbilstīgi Jean Monnet idejām laikā, kad tika parakstīts un īstenots Parīzes līgums, ar ko izveidoja Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK), izdosies izveidot pamatu Eiropas ekonomikas atveseļošanās procesam.

Jean Monnet

| 4.7 | Pēc iespējas ātrāk jāpabeidz Lisabonas līguma ratificēšana, lai nodrošinātu ES institucionālo struktūru, kas ļauj reaģēt, īstenojot saskaņotākus pasākumus. |
| --- | --- |

4.7

Pēc iespējas ātrāk jāpabeidz Lisabonas līguma ratificēšana, lai nodrošinātu ES institucionālo struktūru, kas ļauj reaģēt, īstenojot saskaņotākus pasākumus.

5.   Krīzes sociālā dimensija: ietekme uz darba ņēmējiem, uzņēmumiem un ģimenēm.

Krīzes sociālā dimensija: ietekme uz darba ņēmējiem, uzņēmumiem un ģimenēm.

| 5.1. | Pēdējos mēnešos vērojama daudz aktīvāka uzņēmumu pārstrukturēšana. Daudzi uzņēmumi īsteno darbinieku atlaišanas plānus, kuriem ir nopietnas sociālās sekas, kas īpaši ietekmē jauniešu nākotni (20). Citi uzņēmumi paziņojuši par bankrotu. |
| --- | --- |

5.1.

Pēdējos mēnešos vērojama daudz aktīvāka uzņēmumu pārstrukturēšana. Daudzi uzņēmumi īsteno darbinieku atlaišanas plānus, kuriem ir nopietnas sociālās sekas, kas īpaši ietekmē jauniešu nākotni (20). Citi uzņēmumi paziņojuši par bankrotu.

20

| 5.2. | EESK ir pārliecināta, ka cilvēkresursi būs stūrakmens, kas ļaus atjaunot ES konkurētspēju gan darbaspēka prasmju un kvalifikācijas, gan arī jauna vadības modeļa ziņā. |
| --- | --- |

5.2.

EESK ir pārliecināta, ka cilvēkresursi būs stūrakmens, kas ļaus atjaunot ES konkurētspēju gan darbaspēka prasmju un kvalifikācijas, gan arī jauna vadības modeļa ziņā.

| 5.3. | EESK uzskata, ka ieguldījumi darbaspēkā un darba vietu saglabāšana ir svarīgi, lai palielinātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju gan darbaspēka kvalifikācijas un jaunu prasmju, gan arī jauna uzņēmumu sociālās atbildības modeļa ziņā (21). |
| --- | --- |

5.3.

EESK uzskata, ka ieguldījumi darbaspēkā un darba vietu saglabāšana ir svarīgi, lai palielinātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju gan darbaspēka kvalifikācijas un jaunu prasmju, gan arī jauna uzņēmumu sociālās atbildības modeļa ziņā (21).

21

| 5.4. | Ņemot vērā krīzes mērogu, nekavējoties jāizstrādā recesijas dēļ cietušo darba ņēmēju profesionālās apmācības un/vai nodarbinātības plāni, kas orientēti uz tādām perspektīvām jomām kā atjaunojami energoresursi. |
| --- | --- |

5.4.

Ņemot vērā krīzes mērogu, nekavējoties jāizstrādā recesijas dēļ cietušo darba ņēmēju profesionālās apmācības un/vai nodarbinātības plāni, kas orientēti uz tādām perspektīvām jomām kā atjaunojami energoresursi.

| 5.5. | Jāapsver pasākumi mājsaimniecību patēriņa palielināšanai, lai veicinātu arī pieprasījumu (22). |
| --- | --- |

5.5.

Jāapsver pasākumi mājsaimniecību patēriņa palielināšanai, lai veicinātu arī pieprasījumu (22).

22

6.   Reālās ekonomikas dimensija: ražošanas un pakalpojumu nozaru atveseļošana.

Reālās ekonomikas dimensija: ražošanas un pakalpojumu nozaru atveseļošana.

| 6.1. | Deindustrializācija. Pēdējos gados, jo īpaši gadsimtu mijā, Komisija un daudzas dalībvalstis, iespējams, pievērsa mazāku uzmanību rūpniecības un ražošanas politikai, priekšroku dodot labklājībai, kas gūta, attīstot sarežģītas, galvenokārt pēc Ziemeļamerikas modeļiem veidotas finanšu sistēmas. |
| --- | --- |

6.1.

Deindustrializācija. Pēdējos gados, jo īpaši gadsimtu mijā, Komisija un daudzas dalībvalstis, iespējams, pievērsa mazāku uzmanību rūpniecības un ražošanas politikai, priekšroku dodot labklājībai, kas gūta, attīstot sarežģītas, galvenokārt pēc Ziemeļamerikas modeļiem veidotas finanšu sistēmas.

Deindustrializācija

| 6.2. | Eiropas Savienība 2005. gadā vienojās par integrētu ES rūpniecības politikas koncepciju, kuras pamatā ir gan atsevišķās nozarēs īstenojami, gan transversāli pasākumi. Šīs politikas termiņa vidusposma pārskats veikts 2007. gadā, sekmējot ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanu (23). 2008. gadā ES izstrādāja ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plānu (24), par kuru EESK jau ir paudusi viedokli (25). |
| --- | --- |

6.2.

Eiropas Savienība 2005. gadā vienojās par integrētu ES rūpniecības politikas koncepciju, kuras pamatā ir gan atsevišķās nozarēs īstenojami, gan transversāli pasākumi. Šīs politikas termiņa vidusposma pārskats veikts 2007. gadā, sekmējot ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanu (23). 2008. gadā ES izstrādāja ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plānu (24), par kuru EESK jau ir paudusi viedokli (25).

23

24

25

| 6.3. | Izstrādājot atveseļošanas pasākumus ražošanas un pakalpojumu nozarēs, īpaša uzmanība jāvelta sociāli atbildīgiem un konkurētspējīgiem uzņēmumiem, sociālās ekonomikas uzņēmumiem un labāk kvalificētam un aktīvam darbaspēkam. |
| --- | --- |

6.3.

Izstrādājot atveseļošanas pasākumus ražošanas un pakalpojumu nozarēs, īpaša uzmanība jāvelta sociāli atbildīgiem un konkurētspējīgiem uzņēmumiem, sociālās ekonomikas uzņēmumiem un labāk kvalificētam un aktīvam darbaspēkam.

| 6.4. | Arī turpmāk jāsaglabā Lisabonas stratēģijas uzticamība. Dalībvalstīm un ES iestādēm jādemonstrē sava spēja pielāgot politiku jaunajiem apstākļiem, nosakot skaidras prioritātes un jaunas metodes stratēģijai, kas aizstās Lisabonas stratēģiju un kas ir jāizstrādā nākamajos mēnešos. Reformas ir jāpaātrina, nosakot skaidras un precīzas prioritātes atbilstīgi īstenojamiem un pārbaudāmiem laika grafikiem. |
| --- | --- |

6.4.

Arī turpmāk jāsaglabā Lisabonas stratēģijas uzticamība. Dalībvalstīm un ES iestādēm jādemonstrē sava spēja pielāgot politiku jaunajiem apstākļiem, nosakot skaidras prioritātes un jaunas metodes stratēģijai, kas aizstās Lisabonas stratēģiju un kas ir jāizstrādā nākamajos mēnešos. Reformas ir jāpaātrina, nosakot skaidras un precīzas prioritātes atbilstīgi īstenojamiem un pārbaudāmiem laika grafikiem.

| 6.5. | EESK uzskata, ka Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozares ir jāattīsta, uzlabojot procesus un produktus. EESK rosina ES attiecīgi rīkoties. |
| --- | --- |

6.5.

EESK uzskata, ka Eiropas ražošanas un pakalpojumu nozares ir jāattīsta, uzlabojot procesus un produktus. EESK rosina ES attiecīgi rīkoties.

| 6.6. | EESK uzskata, ka minētajā rūpniecības stratēģijā ir jāparedz šādi pasākumi:






  — | lielāki ieguldījumi jaunās ēkās un ilgtspējīga ēku, jo īpaši publisko un rūpniecisko ēku remontēšana
   (26), izmantojot materiālus ar zemu caurlaidības spēju, piemēram, stiklu vai keramiku, lai samazinātu enerģijas patēriņu; |
| --- | --- | --- |

6.6.

EESK uzskata, ka minētajā rūpniecības stratēģijā ir jāparedz šādi pasākumi:

—

lielāki ieguldījumi jaunās ēkās un ilgtspējīga ēku, jo īpaši publisko un rūpniecisko ēku remontēšana
   (26), izmantojot materiālus ar zemu caurlaidības spēju, piemēram, stiklu vai keramiku, lai samazinātu enerģijas patēriņu;

lielāki ieguldījumi jaunās ēkās un ilgtspējīga ēku

remontēšana

26

| — | lielāki ieguldījumi energoefektivitātes paaugstināšanā, lai palielinātu no atjaunojamiem resursiem iegūstamās enerģijas ražošanas jaudu un attīstītu CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju; |
| --- | --- |

—

lielāki ieguldījumi energoefektivitātes paaugstināšanā, lai palielinātu no atjaunojamiem resursiem iegūstamās enerģijas ražošanas jaudu un attīstītu CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju;

lielāki ieguldījumi energoefektivitātes paaugstināšanā

2

| — | ieguldījumi videi nekaitīga transporta plānos, piemēram, Komisijas ierosinātajā iniciatīvā par videi nekaitīgiem automobiļiem (27), kā arī ieguldījumi plašākā ražošanā uz vietas un labākā atkritumu apsaimniekošanā; |
| --- | --- |

—

ieguldījumi videi nekaitīga transporta plānos, piemēram, Komisijas ierosinātajā iniciatīvā par videi nekaitīgiem automobiļiem (27), kā arī ieguldījumi plašākā ražošanā uz vietas un labākā atkritumu apsaimniekošanā;

ieguldījumi videi nekaitīga transporta plānos

27

| — | ražošanas nozaru lielākas iespējas piekļūt valdību atbalstītiem ieguldījumu fondiem, lai sekmētu inovāciju un attīstītu tīras tehnoloģijas un procesus automobiļu un mašīnbūves nozarē, tādējādi papildinot un pilnveidojot Komisijas ierosināto iniciatīvu par nākotnes rūpnīcām (28); |
| --- | --- |

—

ražošanas nozaru lielākas iespējas piekļūt valdību atbalstītiem ieguldījumu fondiem, lai sekmētu inovāciju un attīstītu tīras tehnoloģijas un procesus automobiļu un mašīnbūves nozarē, tādējādi papildinot un pilnveidojot Komisijas ierosināto iniciatīvu par nākotnes rūpnīcām (28);

ražošanas nozaru lielākas iespējas piekļūt

ieguldījumu fondiem

28

| — | atbalsts materiālā un nemateriālā tīkla infrastruktūrai ES līmenī, galvenokārt izplatot platjoslas informācijas tehnoloģiju, kā arī pilnveidojot ES iniciatīvu “i2010”. Tas nozīmē, ka jāveic lietderīgi ieguldījumi un jāveido infrastruktūra, kas sekmē ciešāku integrāciju paplašinātajā ES. |
| --- | --- |

—

atbalsts materiālā un nemateriālā tīkla infrastruktūrai ES līmenī, galvenokārt izplatot platjoslas informācijas tehnoloģiju, kā arī pilnveidojot ES iniciatīvu “i2010”. Tas nozīmē, ka jāveic lietderīgi ieguldījumi un jāveido infrastruktūra, kas sekmē ciešāku integrāciju paplašinātajā ES.

atbalsts materiālā un nemateriālā tīkla infrastruktūrai ES līmenī

| 6.7. | Jārisina MVU īpašās problēmas, sevišķi saistībā ar kredītu un aizdevumu nepietiekamo pieejamību. Pašlaik MVU paredzētie līdzekļi nepilda savas funkcijas. |
| --- | --- |

6.7.

Jārisina MVU īpašās problēmas, sevišķi saistībā ar kredītu un aizdevumu nepietiekamo pieejamību. Pašlaik MVU paredzētie līdzekļi nepilda savas funkcijas.

| 6.8. | Mazās uzņēmējdarbības akts, par kuru Komiteja pieņēmusi atzinumu (29), “nav pietiekami vērienīgs, lai risinātu šo problēmjautājumu, īpaši ņemot vērā pašreizējo ekonomikas un finanšu situāciju”, jo tā vajadzībām nav piešķirti pietiekami līdzekļi. Neskatoties uz to, ir svarīgi nodrošināt minētā akta pilnīgu, savlaicīgu un sistemātisku īstenošanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

6.8.

Mazās uzņēmējdarbības akts, par kuru Komiteja pieņēmusi atzinumu (29), “nav pietiekami vērienīgs, lai risinātu šo problēmjautājumu, īpaši ņemot vērā pašreizējo ekonomikas un finanšu situāciju”, jo tā vajadzībām nav piešķirti pietiekami līdzekļi. Neskatoties uz to, ir svarīgi nodrošināt minētā akta pilnīgu, savlaicīgu un sistemātisku īstenošanu dalībvalstīs.

29

| 6.9. | Komiteja vairākkārt ir uzsvērusi, ka it īpaši pašreizējos apstākļos ir ļoti svarīgi ne tikai nodrošināt piekļuvi kredītiem, bet arī īstenot šādus pasākumus:






  — | steidzami jāpieņem Eiropas privātā uzņēmuma statūti, kas ir ļoti būtiski MVU (30), vienlaicīgi ņemot vērā darba ņēmēju tiesības; |
| --- | --- | --- |

6.9.

Komiteja vairākkārt ir uzsvērusi, ka it īpaši pašreizējos apstākļos ir ļoti svarīgi ne tikai nodrošināt piekļuvi kredītiem, bet arī īstenot šādus pasākumus:

—

steidzami jāpieņem Eiropas privātā uzņēmuma statūti, kas ir ļoti būtiski MVU (30), vienlaicīgi ņemot vērā darba ņēmēju tiesības;

30

| — | jāpārskata Kopienas direktīva par novēlotiem maksājumiem; |
| --- | --- |

—

jāpārskata Kopienas direktīva par novēlotiem maksājumiem;

| — | jānostiprina rūpniecības kopas, jo tās palīdz veidoties ES līmeņa “funkcionālām ražošanas kopām”, kas ir sevišķi lietderīgas ražošanas un pakalpojumu nozarēs; |
| --- | --- |

—

jānostiprina rūpniecības kopas, jo tās palīdz veidoties ES līmeņa “funkcionālām ražošanas kopām”, kas ir sevišķi lietderīgas ražošanas un pakalpojumu nozarēs;

| — | jāuzsāk Kopienas iniciatīvas, kas paredzētas padomu sniegšanai jauniem MVU un jaunizveidotiem uzņēmumiem, lai palielinātu to veiksmes iespējas un piekļuvi starptautiskiem tirgiem; |
| --- | --- |

—

jāuzsāk Kopienas iniciatīvas, kas paredzētas padomu sniegšanai jauniem MVU un jaunizveidotiem uzņēmumiem, lai palielinātu to veiksmes iespējas un piekļuvi starptautiskiem tirgiem;

| — | pastāvīgi jāanalizē katras nozares trūkumi, lai novērstu tirgus nepilnības un izstrādātu pozitīvu un perspektīvu attīstības redzējumu. |
| --- | --- |

—

pastāvīgi jāanalizē katras nozares trūkumi, lai novērstu tirgus nepilnības un izstrādātu pozitīvu un perspektīvu attīstības redzējumu.

| 6.10. | Analizējot situāciju konkrētās nozarēs, Komisija pēc plašas sabiedriskās apspriešanās jau ir minējusi virkni ražošanas nozaru, kurās būtu jāveic stimulējoši un atveseļošanas pasākumi. Pirmtirgus iniciatīvas sākotnējā posmā bija minētas sešas nozares (31):






  — | e-veselība; |
| --- | --- | --- |

6.10.

Analizējot situāciju konkrētās nozarēs, Komisija pēc plašas sabiedriskās apspriešanās jau ir minējusi virkni ražošanas nozaru, kurās būtu jāveic stimulējoši un atveseļošanas pasākumi. Pirmtirgus iniciatīvas sākotnējā posmā bija minētas sešas nozares (31):

31

—

e-veselība;

| — | aizsargājoši tekstilizstrādājumi; |
| --- | --- |

—

aizsargājoši tekstilizstrādājumi;

| — | ilgtspējīga būvniecība; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīga būvniecība;

| — | atkritumu pārstrāde; |
| --- | --- |

—

atkritumu pārstrāde;

| — | bioprodukti; |
| --- | --- |

—

bioprodukti;

| — | atjaunojami energoresursi. |
| --- | --- |

—

atjaunojami energoresursi.

| 6.11. | Komisijas izmantotā metode būtu jāattiecina arī uz citām nozarēm. Tādēļ būtu jānosaka nozares, kurās saskaņota rīcība, izveidojot svarīgus politikas instrumentus un pamatnosacījumus, kā arī ciešāka ieinteresēto personu sadarbība ļautu paātrināt tirgus attīstību, nekropļojot konkurenci (32). To pašu varētu teikt par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstību, kas pēc Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidošanas un kopīgās drošības jomā gūtajiem panākumiem būtu jāveicina, īstenojot saskaņotāku Eiropas politiku (33). |
| --- | --- |

6.11.

Komisijas izmantotā metode būtu jāattiecina arī uz citām nozarēm. Tādēļ būtu jānosaka nozares, kurās saskaņota rīcība, izveidojot svarīgus politikas instrumentus un pamatnosacījumus, kā arī ciešāka ieinteresēto personu sadarbība ļautu paātrināt tirgus attīstību, nekropļojot konkurenci (32). To pašu varētu teikt par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstību, kas pēc Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidošanas un kopīgās drošības jomā gūtajiem panākumiem būtu jāveicina, īstenojot saskaņotāku Eiropas politiku (33).

32

33

| 6.12. | Lai Eiropas rūpniecības politika kļūtu efektīva, ir jāņem vērā īpašie apstākļi atsevišķās nozarēs, tostarp autobūves nozarē (automobiļi, kravas automobiļi un motocikli (34), ķīmiskajā rūpniecībā, kuģu būvē, ogļu un tērauda nozarē, būvniecībā, stikla, keramikas un cementa ražošanas nozarē, tekstilrūpniecībā un apģērbu ražošanas nozarē, lauksaimniecībā, mašīnbūvē, elektromehānikas nozarē, aviācijā, informācijas tehnoloģiju, telesakaru, enerģētikas un veselības aprūpes nozarē. |
| --- | --- |

6.12.

Lai Eiropas rūpniecības politika kļūtu efektīva, ir jāņem vērā īpašie apstākļi atsevišķās nozarēs, tostarp autobūves nozarē (automobiļi, kravas automobiļi un motocikli (34), ķīmiskajā rūpniecībā, kuģu būvē, ogļu un tērauda nozarē, būvniecībā, stikla, keramikas un cementa ražošanas nozarē, tekstilrūpniecībā un apģērbu ražošanas nozarē, lauksaimniecībā, mašīnbūvē, elektromehānikas nozarē, aviācijā, informācijas tehnoloģiju, telesakaru, enerģētikas un veselības aprūpes nozarē.

34

| 6.13. | EESK arī uzskata — lai atbalstītu jauninājumu ieviešanu, ir svarīgi pilnveidot tādus nesen radītos rūpniecības politikas instrumentus kā kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas, novatorisks publiskais iepirkums un rīcības plāns ilgtspējīgai ražošanai un patēriņam. |
| --- | --- |

6.13.

EESK arī uzskata — lai atbalstītu jauninājumu ieviešanu, ir svarīgi pilnveidot tādus nesen radītos rūpniecības politikas instrumentus kā kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas, novatorisks publiskais iepirkums un rīcības plāns ilgtspējīgai ražošanai un patēriņam.

| 6.14. | EESK uzskata, ka jāpaātrina arī pakalpojumu nozares liberalizācija, jo īpaši saistībā ar brīvo profesiju pārstāvju pakalpojumiem un vēl pastāvošajiem ierobežojumiem tarifu un kvotu ziņā. |
| --- | --- |

6.14.

EESK uzskata, ka jāpaātrina arī pakalpojumu nozares liberalizācija, jo īpaši saistībā ar brīvo profesiju pārstāvju pakalpojumiem un vēl pastāvošajiem ierobežojumiem tarifu un kvotu ziņā.

| 6.15. | EESK neatlaidīgi aicina izstrādāt Kopienas iniciatīvu attiecībā uz atbalstu uzņēmumu pakalpojumu nozarei, kas rada inovatīvus pakalpojumus un saturu iedzīvotājiem, patērētājiem, darba ņēmējiem un uzņēmumiem, paātrina pāreju uz ciparu sistēmas pakalpojumiem un platjoslas pakalpojumu plašāku ieviešanu, kā arī novērš šķēršļus e-pārvaldības un sistēmu sadarbspējas jomā. |
| --- | --- |

6.15.

EESK neatlaidīgi aicina izstrādāt Kopienas iniciatīvu attiecībā uz atbalstu uzņēmumu pakalpojumu nozarei, kas rada inovatīvus pakalpojumus un saturu iedzīvotājiem, patērētājiem, darba ņēmējiem un uzņēmumiem, paātrina pāreju uz ciparu sistēmas pakalpojumiem un platjoslas pakalpojumu plašāku ieviešanu, kā arī novērš šķēršļus e-pārvaldības un sistēmu sadarbspējas jomā.

| 6.16. | Pēc EESK domām, jāpilnveido un jānostiprina kopīga ārpolitika, kas nosaka ES attiecības ar pārējām pasaules valstīm. |
| --- | --- |

6.16.

Pēc EESK domām, jāpilnveido un jānostiprina kopīga ārpolitika, kas nosaka ES attiecības ar pārējām pasaules valstīm.

7.   Ilgtspējīgas attīstības dimensija.

Ilgtspējīgas attīstības dimensija.

| 7.1. | Lai iespējamās problēmas pārvērstu iespējās paaugstināt konkurētspēju, EESK ir atbalstījusi (35) un turpinās atbalstīt iniciatīvas, kuras ļauj izstrādāt ilgtspējīgu ieguves, ražošanas un patēriņa politiku, kas pilnībā integrēta pārējās ES politikas jomās. |
| --- | --- |

7.1.

Lai iespējamās problēmas pārvērstu iespējās paaugstināt konkurētspēju, EESK ir atbalstījusi (35) un turpinās atbalstīt iniciatīvas, kuras ļauj izstrādāt ilgtspējīgu ieguves, ražošanas un patēriņa politiku, kas pilnībā integrēta pārējās ES politikas jomās.

35

| 7.2. | EESK ir pārliecināta, ka ES arī turpmāk jāizvirza tālejoši mērķi, kuru sasniegšana jāveicina ar tiesību un finanšu instrumentiem, kas nemazina Eiropas konkurētspēju un nerada lielāku slogu uzņēmumiem un iedzīvotājiem, bet gan sekmē labu praksi, jauninājumus un tehnoloģiskus uzlabojumus. |
| --- | --- |

7.2.

EESK ir pārliecināta, ka ES arī turpmāk jāizvirza tālejoši mērķi, kuru sasniegšana jāveicina ar tiesību un finanšu instrumentiem, kas nemazina Eiropas konkurētspēju un nerada lielāku slogu uzņēmumiem un iedzīvotājiem, bet gan sekmē labu praksi, jauninājumus un tehnoloģiskus uzlabojumus.

| 7.3. | EESK vēlreiz uzsver, ka ir svarīgi sākt atbilstošas iniciatīvas, lai pasaules mērogā izvirzītos vadošajās pozīcijās tādās jomās kā energoefektivitāte, atjaunīgās enerģijas ražošanu jaudu palielināšana un CO2 uztveršanas tehnoloģijas pilnveidošana. |
| --- | --- |

7.3.

EESK vēlreiz uzsver, ka ir svarīgi sākt atbilstošas iniciatīvas, lai pasaules mērogā izvirzītos vadošajās pozīcijās tādās jomās kā energoefektivitāte, atjaunīgās enerģijas ražošanu jaudu palielināšana un CO2 uztveršanas tehnoloģijas pilnveidošana.

2

Briselē, 2009. gada 10. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  Bijušais konkurences komisārs Mario Monti ir paudis šaubas, vai Eiropas modelis, kura pamatā ir iekšējais tirgus, ir dzīvotspējīgs (pamatraksts laikraksta “Correre della sera”2009. gada 10. maija numurā).

1

Mario Monti

Correre della sera

(2)  Kvalifikācijas atzīšana, nodokļa uzlikšana kapitāla peļņai, dažādās valstīs iegūtā darba stāža ņemšana vērā pensijas aprēķinos u.c.

2

(3)  Sk. Eiropas forumu Manufuture (www.manufuture.org). Sk. arī interviju ar Étienne Davignon kgu par Davignon plāna īstenošanu (2008. gada 14. janvārī Briselē www.ena.lu).

3

Manufuture

Étienne Davignon

Davignon

(4)  Eiropas Investīciju fonds (EIF), ko finansē Eiropas Investīciju banka (EIB). Sk. Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (CIP — Competitiveness and Innovation Framework Programme) pirmo pīlāru.

4

CIP — Competitiveness and Innovation Framework Programme

(5)  Sk. pirmtirgu “e-medicīna” (COM(2007) 860), kā arī 6.10. punktu tālāk tekstā.

5

(6)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Sammita par nodarbinātības jautājumiem rezultāti” (CESE 1037/2009), kas vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī.

6

CESE 1037/2009

(7)  Sk. Luksemburgā 1997. gada novembrī notikušajā Eiropadomes sanāksmē apstiprinātos priekšlikumus par to, ka visā ES jāsamazina PVN likmes darbietilpīgiem pakalpojumiem.

7

(8)  Mērķis ir panākt, ka visās ES dalībvalstīs vismaz 50 % skolu absolventu iegūst augstāko izglītību un vismaz 25 % augstskolu studentu izvēlas tehniskas, inženierzinātņu un dabaszinātņu studijas (Electra ziņojums).

8

Electra

(9)  EESK priekšsēdētāja Sepi kga vēstule Komisijas priekšsēdētājam Barrozu kgam saistībā ar Prāgā notikušo ES sammitu par sociāliem jautājumiem.

9

Sepi

(10)  Sk. atzinumu “Sarunas par jauniem tirdzniecības nolīgumiem — EESK viedoklis” (OV C 211, 19.08.2008., 82.–89. lpp.) un atzinuma projektu “Atjauninātās Lisabonas stratēģijas ārējā dimensija” (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

10

(11)  Brazīlija, Krievija, Indija un Ķīna (BRIC — Brazil, Russia, India, China).

11

BRIC — Brazil, Russia, India, China

(12)  Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistika (30.04.2009.).

12

(13)  SEC(2009)353.

13

(14)  UNWTO, World Tourism Barometer, 7. sēj., Nr. 2, 2009. gada jūnijā.

14

UNWTO, World Tourism Barometer,

(15)  IKP 2009. gada pirmajā ceturksnī samazinājās par 2,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo ceturksni. Rūpnieciskā ražošana Eiropas Savienībā 2009. gada maijā samazinājās par 15,9 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (16,8 % ražošanas nozarē). Sk. SEC 2009/1088 (20.07.2009.).

15

(16)  COM(2009) 114.

16

(17)  Sk. EAK izpildu komitejas pieņemto rezolūciju par Eiropas ekonomikas atveseļošanas programmu (05.12.2008., http://www.etuc.org/).

17

(18)  Sk. BUSINESSEUROPE2009. gada 17. marta paziņojumu “G20 Business Event” (18.03.2009., http://www.businesseurope.eu/).

18

BUSINESSEUROPE

G20 Business Event

(19)  IPR — International Product Regulations.

19

IPR — International Product Regulations

(20)  ES 27 dalībvalstīs jauniešu bezdarba līmenis 2009. gada pirmajā ceturksnī sasniedza 18,3 %, t.i., 5 miljoni jauniešu bija bez darba (Eiropas Kopienu Statistikas birojs, 23.07.2009.).

20

(21)  Ņemot vērā Bāzeles II nolīgumā noteiktās riska un aizdevuma attiecības ietekmi uz MVU, tas būs aizvien grūtāk īstenojams. ES līmenī būtu jāveic pasākumi, lai noskaidrotu, kā varētu mazināt minētās sekas.

21

(22)  Sk. patērētāju uzticēšanās rādītāju (6. tabula) Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta pētījumā par uzņēmējdarbību un patērētājiem (Business & Consumer Survey Results), 2009. gada jūnijā.

22

Business & Consumer Survey Results

(23)  COM(2007) 374.

23

(24)  COM(2008) 397.

24

(25)  Sk. atzinums “Ilgtspējīgs patēriņš un ražošana” (OV C 218, 11.09.2009., 46.–49. lpp.).

25

(26)  Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības ministru padomes 2009. gada 9. marta ziņojums par nodarbinātību 2008.–2009. gadā.

26

(27)  Sk. COM(2008) 800 (Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns).

27

(28)  Turpat.

28

(29)  Sk. atzinumu CESE 38/2009 (OV C 182, 04.08.2009., 30. lpp.).

29

CESE 38/2009

(30)  EESK atzinums par tematu “Eiropas tiesiskais statuss maziem un vidējiem uzņēmumiem” (OV C 125, 27.05.2002., 100. lpp.).

30

(31)  COM(2007) 860.

31

(32)  Konkurētspējas padomes 2006. gada 4. decembra secinājumi par inovācijas politiku un konkurētspēju.

32

(33)  Sk. atzinumus “Ar aizsardzību saistītu ražojumu sūtījumi” un “Eiropas aizsardzība” (publicēti attiecīgi OV C 100, 30.04.2009., 109. lpp. un OV C 10, 14.01.2004., 1. lpp.).

33

(34)  Tā kā arī ES motociklu nozare cieš no pašreizējās ekonomiskās krīzes sekām, būtu jāpanāk, ka tai ir pieejamas dalībvalstu ieviestās atbalsta un stimulu sistēmas, kas līdzīgas autobūves nozarē eksistējošajām.

34

(35)  Komitejas atzinums par tematu “Videi draudzīga ražošana” (OV C 224, 30.08.2008., 1. lpp.).

35

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/52

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Darbs un nabadzība – ceļā uz visaptverošu pieeju” (pašiniciatīvas atzinums)

2009/C 318/10

Ziņotāja: Nicole PRUD'HOMME kdze

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2009. gada 26. februārī nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Darbs un nabadzība — ceļā uz visaptverošu pieeju”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 1. septembrī. Ziņotāja — Nicole PRUD’HOMME kdze.

Nicole PRUD’HOMME

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (30. septembra sēdē), ar 173 balsīm par, 2 pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ieteikumi.

Ieteikumi.

Darba ņēmēju – gan algotu darbinieku, gan pašnodarbināto – nabadzība ir sarežģīts jautājums ar daudziem savstarpēji saistītiem faktoriem. Lai izstrādātu efektīvus mehānismus problēmu risināšanai, ir vajadzīga visaptveroša pieeja.

| 1.1 | Par Eiropas projekta galveno mērķi izvirzīt visiem pieejamas kvalitatīvas darba vietas. |
| --- | --- |

1.1

Par Eiropas projekta galveno mērķi izvirzīt visiem pieejamas kvalitatīvas darba vietas.

| 1.2 | Eiropas sociālajā dialogā regulāri izskatīt jautājumu par trūcīgiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

1.2

Eiropas sociālajā dialogā regulāri izskatīt jautājumu par trūcīgiem darba ņēmējiem.

| 1.3 | Nekavējoties izstrādāt instrumentus, kas ļautu labāk izprast darba ņēmēju nabadzību, tās atšķirīgās un kopīgās iezīmes Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

1.3

Nekavējoties izstrādāt instrumentus, kas ļautu labāk izprast darba ņēmēju nabadzību, tās atšķirīgās un kopīgās iezīmes Eiropas līmenī.

| 1.4 | Izvērtēt un izveidot jaunu saikni starp sociālo aizsardzību un nodarbinātību, lai katram darba ņēmējam būtu pienācīgi ienākumi viņa pamatvajadzību nodrošināšanai (mājoklis, veselības aprūpe, darba ņēmēja un viņa bērnu izglītība u.c.). |
| --- | --- |

1.4

Izvērtēt un izveidot jaunu saikni starp sociālo aizsardzību un nodarbinātību, lai katram darba ņēmējam būtu pienācīgi ienākumi viņa pamatvajadzību nodrošināšanai (mājoklis, veselības aprūpe, darba ņēmēja un viņa bērnu izglītība u.c.).

| 1.5 | Nodrošināt efektīvu sākotnējo apmācību un tālākizglītību, kas nepieciešama kvalitatīvām darba vietām. Īstenot pasākumus dažādos līmeņos (valstu, reģionālajā), lai panāktu, ka jaunieši priekšlaicīgi nepārtrauc mācības. |
| --- | --- |

1.5

Nodrošināt efektīvu sākotnējo apmācību un tālākizglītību, kas nepieciešama kvalitatīvām darba vietām. Īstenot pasākumus dažādos līmeņos (valstu, reģionālajā), lai panāktu, ka jaunieši priekšlaicīgi nepārtrauc mācības.

| 1.6 | Turpināt darbu un debates saistībā ar elastdrošību, lai efektīvāk līdzsvarotu elastīgumu (kas vajadzīgs uzņēmumiem) un konkrētus drošības mehānismus (darba ņēmēju aizsardzībai), kas sekmētu darba ņēmēju nabadzības mazināšanu un tās izskaušanu. |
| --- | --- |

1.6

Turpināt darbu un debates saistībā ar elastdrošību, lai efektīvāk līdzsvarotu elastīgumu (kas vajadzīgs uzņēmumiem) un konkrētus drošības mehānismus (darba ņēmēju aizsardzībai), kas sekmētu darba ņēmēju nabadzības mazināšanu un tās izskaušanu.

| 1.7 | Nākamajā, 2010. gadā, ko Komisija pasludinājusi par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, paredzēt šiem jautājumiem veltītus informēšanas un mobilizēšanas pasākumus Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

1.7

Nākamajā, 2010. gadā, ko Komisija pasludinājusi par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, paredzēt šiem jautājumiem veltītus informēšanas un mobilizēšanas pasākumus Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī.

2.   Pamatojums.

Pamatojums.

| 2.1 | ES līmenī izstrādātie zinātniskie darbi, priekšlikumi un jauninājumi saistībā ar “trūcīgiem darba ņēmējiem” liecina, ka darbs ne vienmēr pasargā no nabadzības, īpaši pašreizējos sociāli ekonomiskajos apstākļos. |
| --- | --- |

2.1

ES līmenī izstrādātie zinātniskie darbi, priekšlikumi un jauninājumi saistībā ar “trūcīgiem darba ņēmējiem” liecina, ka darbs ne vienmēr pasargā no nabadzības, īpaši pašreizējos sociāli ekonomiskajos apstākļos.

| 2.2 | “Priekšlikumā kopīgajam ziņojumam par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju 2009. gadā” (1), kura pamatā ir jaunie valstu stratēģiskie ziņojumi, Komisija uzsvēra, ka jautājumi saistībā ar trūcīgiem darba ņēmējiem un kvalitatīvām darba vietām ir ļoti svarīgi. Šis temats un norādītās konkrētās problēmas ir cieši saistītas ar darbībām, kas Kopienas līmenī tiek īstenotas “aktīvas iekļaušanas” jomā. Tas ietver gan trūkuma izskaušanu, gan atbalstu visiem pieejamu kvalitatīvu darba vietu radīšanai. |
| --- | --- |

2.2

“Priekšlikumā kopīgajam ziņojumam par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju 2009. gadā” (1), kura pamatā ir jaunie valstu stratēģiskie ziņojumi, Komisija uzsvēra, ka jautājumi saistībā ar trūcīgiem darba ņēmējiem un kvalitatīvām darba vietām ir ļoti svarīgi. Šis temats un norādītās konkrētās problēmas ir cieši saistītas ar darbībām, kas Kopienas līmenī tiek īstenotas “aktīvas iekļaušanas” jomā. Tas ietver gan trūkuma izskaušanu, gan atbalstu visiem pieejamu kvalitatīvu darba vietu radīšanai.

1

| 2.3 | Šis jautājums ir jo īpaši svarīgs krīzes apstākļos, kad ievērojami pieaug bezdarbs un spiediens uz publiskajām finansēm. Tomēr šis jautājums ir jārisina ne tikai saistībā ar pašreizējo krīzi, bet gan kā strukturāls jautājums, kuram ir būtiska nozīme, lai gūtu vēlamos pozitīvos rezultātus sociālās aizsardzības un nodarbinātības politikas jomā kā vidējā, tā ilgtermiņā. |
| --- | --- |

2.3

Šis jautājums ir jo īpaši svarīgs krīzes apstākļos, kad ievērojami pieaug bezdarbs un spiediens uz publiskajām finansēm. Tomēr šis jautājums ir jārisina ne tikai saistībā ar pašreizējo krīzi, bet gan kā strukturāls jautājums, kuram ir būtiska nozīme, lai gūtu vēlamos pozitīvos rezultātus sociālās aizsardzības un nodarbinātības politikas jomā kā vidējā, tā ilgtermiņā.

| 2.4 | Gatavojot dokumentu par darbu un nabadzību, Komisija pasludināja 2010. gadu par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Eiropas Savienībā nabadzība skar gandrīz 80 miljonus cilvēku, t.i., 16 % iedzīvotāju. Ievērojama daļa no tiem ir trūcīgi darba ņēmēji. Zem nabadzības robežas dzīvo 8 % darba ņēmēju (2). |
| --- | --- |

2.4

Gatavojot dokumentu par darbu un nabadzību, Komisija pasludināja 2010. gadu par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Eiropas Savienībā nabadzība skar gandrīz 80 miljonus cilvēku, t.i., 16 % iedzīvotāju. Ievērojama daļa no tiem ir trūcīgi darba ņēmēji. Zem nabadzības robežas dzīvo 8 % darba ņēmēju (2).

2

| 2.5 | Atzinumā par tematu “Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010)” (3) Komiteja precizēja: lai pilnībā apzinātu šo parādību, papildus vispārpieņemtajam relatīvās monetārās nabadzības rādītājam ir vajadzīgi arī citi rādītāji, kas liecinātu par šāda veida nabadzības pastāvēšanu un materiālās nenodrošinātības faktiskajiem apmēriem. Skaidru priekšstatu par tendencēm sniedz ne tikai precīzi tehniskie dati, bet arī salīdzinošs novērtējums, kas iespējams pēc Eiropas līmenī panāktās vienošanās par definīciju. |
| --- | --- |

2.5

Atzinumā par tematu “Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010)” (3) Komiteja precizēja: lai pilnībā apzinātu šo parādību, papildus vispārpieņemtajam relatīvās monetārās nabadzības rādītājam ir vajadzīgi arī citi rādītāji, kas liecinātu par šāda veida nabadzības pastāvēšanu un materiālās nenodrošinātības faktiskajiem apmēriem. Skaidru priekšstatu par tendencēm sniedz ne tikai precīzi tehniskie dati, bet arī salīdzinošs novērtējums, kas iespējams pēc Eiropas līmenī panāktās vienošanās par definīciju.

3

3.   Definīcija.

Definīcija.

| 3.1 | Lai apskatītu jautājumu par “trūcīgiem darba ņēmējiem”, vispirms jāprecizē divi termini, proti, “darba ņēmējs” un “trūcīgs”. Darba ņēmēja “nabadzība” ir atkarīga, pirmkārt, no viņa darba līguma tiesisko attiecību laikā gūtajiem personīgajiem ienākumiem (atalgojuma) un, otrkārt, no ģimenes materiālā nodrošinājuma kopumā. Darbs saistās ar individuālu profesionālu darbību, bet nabadzība – ar nepietiekamu materiālo nodrošinājumu ģimenē. Dažos gadījumos pāreja no nodrošinātas situācijas un/vai no nodrošinātības sajūtas uz nabadzību var būt ļoti strauja. |
| --- | --- |

3.1

Lai apskatītu jautājumu par “trūcīgiem darba ņēmējiem”, vispirms jāprecizē divi termini, proti, “darba ņēmējs” un “trūcīgs”. Darba ņēmēja “nabadzība” ir atkarīga, pirmkārt, no viņa darba līguma tiesisko attiecību laikā gūtajiem personīgajiem ienākumiem (atalgojuma) un, otrkārt, no ģimenes materiālā nodrošinājuma kopumā. Darbs saistās ar individuālu profesionālu darbību, bet nabadzība – ar nepietiekamu materiālo nodrošinājumu ģimenē. Dažos gadījumos pāreja no nodrošinātas situācijas un/vai no nodrošinātības sajūtas uz nabadzību var būt ļoti strauja.

| 3.2 | Nabadzību definē mājsaimniecības līmenī, bet nodarbinātību — individuālajā līmenī. Tātad tiek apvienoti divi analīzes līmeņi. Darba ņēmēju nabadzība ir atkarīga ne tikai no indivīdu situācijas darba tirgū un nodarbinātības rādītājiem, bet arī no viņu ģimenes labklājības līmeņa. Šāds divkāršs novērtējums rada grūtības. Ne visi darba ņēmēji, kuriem ir zems atalgojums, ir trūcīgi (jo ģimenē ir arī citi, lielāki ienākumi). Tomēr cilvēks var būt trūcīgs, kaut gan viņa atalgojums ir tuvu vidējai mēnešalgai attiecīgajā valstī un šo atalgojumu sabiedrībā uzskata par pietiekamu. Persona var būt arī nenodarbināta (bezdarbnieks) un saņemt pabalstus, kuru apjoms ievērojami pārsniedz nabadzības robežu. Savukārt nodarbināta persona, kurai ir ļoti zems atalgojums un kuras apgādībā ir vairākas personas, dzīvo zem nabadzības robežas. |
| --- | --- |

3.2

Nabadzību definē mājsaimniecības līmenī, bet nodarbinātību — individuālajā līmenī. Tātad tiek apvienoti divi analīzes līmeņi. Darba ņēmēju nabadzība ir atkarīga ne tikai no indivīdu situācijas darba tirgū un nodarbinātības rādītājiem, bet arī no viņu ģimenes labklājības līmeņa. Šāds divkāršs novērtējums rada grūtības. Ne visi darba ņēmēji, kuriem ir zems atalgojums, ir trūcīgi (jo ģimenē ir arī citi, lielāki ienākumi). Tomēr cilvēks var būt trūcīgs, kaut gan viņa atalgojums ir tuvu vidējai mēnešalgai attiecīgajā valstī un šo atalgojumu sabiedrībā uzskata par pietiekamu. Persona var būt arī nenodarbināta (bezdarbnieks) un saņemt pabalstus, kuru apjoms ievērojami pārsniedz nabadzības robežu. Savukārt nodarbināta persona, kurai ir ļoti zems atalgojums un kuras apgādībā ir vairākas personas, dzīvo zem nabadzības robežas.

| 3.3 | Tas nozīmē, ka jautājums par trūcīgiem darba ņēmējiem ir jāņem vērā nodarbinātības politikas, sociālās palīdzības un apdrošināšanas politikas, kā arī ģimenes politikas jomā. |
| --- | --- |

3.3

Tas nozīmē, ka jautājums par trūcīgiem darba ņēmējiem ir jāņem vērā nodarbinātības politikas, sociālās palīdzības un apdrošināšanas politikas, kā arī ģimenes politikas jomā.

| 3.4 | Ar Eiropas Nodarbinātības stratēģiju, kas iekļauta Lisabonas stratēģijā, trūcīgu darba ņēmēju skaita samazināšana ir noteikta par ES prioritāti. Sākot ar 2003. gadu vajadzēja izstrādāt rādītāju, lai veiktu novērtēšanu un salīdzināšanu. Gatavojot Kopienas sociālās integrācijas procesu, Eiropas Savienības Sociālās aizsardzības komiteja 2003. gada jūlijā pieņēma kopīgu rādītāju, lai novērtētu “trūcīgu darba ņēmēju” īpatsvaru Eiropas Savienībā un noteiktu dažas galvenās tiem raksturīgās sociāli demogrāfiskās iezīmes. |
| --- | --- |

3.4

Ar Eiropas Nodarbinātības stratēģiju, kas iekļauta Lisabonas stratēģijā, trūcīgu darba ņēmēju skaita samazināšana ir noteikta par ES prioritāti. Sākot ar 2003. gadu vajadzēja izstrādāt rādītāju, lai veiktu novērtēšanu un salīdzināšanu. Gatavojot Kopienas sociālās integrācijas procesu, Eiropas Savienības Sociālās aizsardzības komiteja 2003. gada jūlijā pieņēma kopīgu rādītāju, lai novērtētu “trūcīgu darba ņēmēju” īpatsvaru Eiropas Savienībā un noteiktu dažas galvenās tiem raksturīgās sociāli demogrāfiskās iezīmes.

| 3.5 | Saskaņā ar Sociālās aizsardzības komitejas izstrādāto definīciju par “trūcīgu darba ņēmēju” uzskata personu, kura atsauces gadā “pārsvarā ir nodarbināta” (kā algots darbinieks vai pašnodarbinātais) un dzīvo ģimenē, kuras kopējie ienākumi ir zemāki nekā 60 % no vidējiem ienākumiem attiecīgajā valstī. Turklāt ar nosacījumu, ka persona bija nodarbināta vairāk nekā pusgadu. Savukārt rādītājā par “nodarbinātu personu nabadzības risku” precizēts, ka nodarbināta persona ir persona, kas atsauces perioda divpadsmit mēnešos bijusi nodarbināta vismaz septiņus mēnešus (4). |
| --- | --- |

3.5

Saskaņā ar Sociālās aizsardzības komitejas izstrādāto definīciju par “trūcīgu darba ņēmēju” uzskata personu, kura atsauces gadā “pārsvarā ir nodarbināta” (kā algots darbinieks vai pašnodarbinātais) un dzīvo ģimenē, kuras kopējie ienākumi ir zemāki nekā 60 % no vidējiem ienākumiem attiecīgajā valstī. Turklāt ar nosacījumu, ka persona bija nodarbināta vairāk nekā pusgadu. Savukārt rādītājā par “nodarbinātu personu nabadzības risku” precizēts, ka nodarbināta persona ir persona, kas atsauces perioda divpadsmit mēnešos bijusi nodarbināta vismaz septiņus mēnešus (4).

4

4.   Statistikas analīze.

Statistikas analīze.

| 4.1 | Saistībā ar ES sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas stratēģijas kopīgajiem mērķiem Komisija 2008. gada beigās publicēja gada ziņojumu par sociālajām tendencēm dalībvalstīs (sk. pielikumu) (5). Tajā norādīts, ka 2006. gada beigās 16 % Eiropas iedzīvotāju bija pakļauti nabadzības riskam. Eiropas Savienībā 8 % darba ņēmēju dzīvo zem nabadzības robežas. Dati svārstās no 4 % vai mazāk (Čehijas Republika, Beļģija, Dānija, Nīderlande un Somija) līdz 13 % vai 14 % (attiecīgi Polijā un Grieķijā) (6). Darba ņēmēju nabadzība ir saistīta ar zemu atalgojumu (t.i., atalgojums, kas zemākas nekā 60 % no vidējās algas), zemu kvalifikācijas līmeni, nepastāvīgu darbu, atsevišķu pašnodarbināto zemu atalgojumu un nepilnas slodzes darbu, kuru personas bieži vien strādā apstākļu spiestas. Šis nabadzības veids ir saistīts arī ar citu ģimenes locekļu ekonomisko statusu. Komisija norāda, ka ģimenes modelis, kurā ir tikai viens apgādnieks, vairs nepasargā ģimeni no nabadzības. |
| --- | --- |

4.1

Saistībā ar ES sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas stratēģijas kopīgajiem mērķiem Komisija 2008. gada beigās publicēja gada ziņojumu par sociālajām tendencēm dalībvalstīs (sk. pielikumu) (5). Tajā norādīts, ka 2006. gada beigās 16 % Eiropas iedzīvotāju bija pakļauti nabadzības riskam. Eiropas Savienībā 8 % darba ņēmēju dzīvo zem nabadzības robežas. Dati svārstās no 4 % vai mazāk (Čehijas Republika, Beļģija, Dānija, Nīderlande un Somija) līdz 13 % vai 14 % (attiecīgi Polijā un Grieķijā) (6). Darba ņēmēju nabadzība ir saistīta ar zemu atalgojumu (t.i., atalgojums, kas zemākas nekā 60 % no vidējās algas), zemu kvalifikācijas līmeni, nepastāvīgu darbu, atsevišķu pašnodarbināto zemu atalgojumu un nepilnas slodzes darbu, kuru personas bieži vien strādā apstākļu spiestas. Šis nabadzības veids ir saistīts arī ar citu ģimenes locekļu ekonomisko statusu. Komisija norāda, ka ģimenes modelis, kurā ir tikai viens apgādnieks, vairs nepasargā ģimeni no nabadzības.

5

6

| 4.2 | Relatīvās monetārās nabadzības rādītājs tiek bieži kritizēts, jo tas nesniedz pilnīgu priekšstatu par nabadzības situāciju daudzveidību. Zemi ienākumi neapšaubāmi ir tikai viens no nabadzības faktoriem. Pašlaik ES tiek izstrādāti citi rādītāji, kas sniedz atšķirīgu un pilnīgāku priekšstatu par nabadzību. |
| --- | --- |

4.2

Relatīvās monetārās nabadzības rādītājs tiek bieži kritizēts, jo tas nesniedz pilnīgu priekšstatu par nabadzības situāciju daudzveidību. Zemi ienākumi neapšaubāmi ir tikai viens no nabadzības faktoriem. Pašlaik ES tiek izstrādāti citi rādītāji, kas sniedz atšķirīgu un pilnīgāku priekšstatu par nabadzību.

| 4.3 | Paralēli monetārās nabadzības rādītājiem tiek izstrādāti rādītāji par trūcīgiem “dzīves apstākļiem”. Eiropas mērogā, piemēram, tiek vērtēta “materiālā nenodrošinātība” (sk. pielikumu). Šis rādītājs atspoguļo to personu īpatsvaru, kuru mājsaimniecībā trūkst vismaz trīs no šādiem deviņiem elementiem: 1) iespēja segt neparedzētus izdevumus, 2) viena brīvdienu nedēļa gadā, 3) iespēja apmaksāt kredītus, 4) maltīte ar gaļu, vistas gaļu vai zivi vismaz reizi divās dienās, 5) mājoklis ar piemērotu apkuri, 6) veļas mazgājamā mašīna, 7) krāsu televizors, 8) tālrunis, 9) privātā automašīna. Visus minētos materiālo apstākļu kritērijus, protams, var apstrīdēt. Taču to apkopojums sniedz interesantu pārskatu. Nenodrošinātības līmenis ir ļoti atšķirīgs — no 3 % Luksemburgā līdz 50 % Latvijā. Šī starpība ir ievērojami lielāka nekā monetārās nabadzības līmeņa atšķirības (no 10 % līdz 21 %). |
| --- | --- |

4.3

Paralēli monetārās nabadzības rādītājiem tiek izstrādāti rādītāji par trūcīgiem “dzīves apstākļiem”. Eiropas mērogā, piemēram, tiek vērtēta “materiālā nenodrošinātība” (sk. pielikumu). Šis rādītājs atspoguļo to personu īpatsvaru, kuru mājsaimniecībā trūkst vismaz trīs no šādiem deviņiem elementiem: 1) iespēja segt neparedzētus izdevumus, 2) viena brīvdienu nedēļa gadā, 3) iespēja apmaksāt kredītus, 4) maltīte ar gaļu, vistas gaļu vai zivi vismaz reizi divās dienās, 5) mājoklis ar piemērotu apkuri, 6) veļas mazgājamā mašīna, 7) krāsu televizors, 8) tālrunis, 9) privātā automašīna. Visus minētos materiālo apstākļu kritērijus, protams, var apstrīdēt. Taču to apkopojums sniedz interesantu pārskatu. Nenodrošinātības līmenis ir ļoti atšķirīgs — no 3 % Luksemburgā līdz 50 % Latvijā. Šī starpība ir ievērojami lielāka nekā monetārās nabadzības līmeņa atšķirības (no 10 % līdz 21 %).

| 4.4 | Izmantojot pieeju, kuras pamatā ir materiālās nenodrošinātības rādītājs, būtiski mainās dalībvalstu klasifikācija pēc nabadzības kritērija. Taču tas neatspoguļo tikai darba ņēmēju nabadzību, bet nabadzību kopumā. Drīzumā būs pieejami dati par trūcīgu darba ņēmēju situāciju katrā valstī materiālās nenodrošinātības aspektā. Jo būtībā darba ņēmēju nabadzība nav tikai zemu ienākumu problēma, bet arī (profesionālās, ģimenes, sabiedriskās) dzīves kvalitātes jautājums. |
| --- | --- |

4.4

Izmantojot pieeju, kuras pamatā ir materiālās nenodrošinātības rādītājs, būtiski mainās dalībvalstu klasifikācija pēc nabadzības kritērija. Taču tas neatspoguļo tikai darba ņēmēju nabadzību, bet nabadzību kopumā. Drīzumā būs pieejami dati par trūcīgu darba ņēmēju situāciju katrā valstī materiālās nenodrošinātības aspektā. Jo būtībā darba ņēmēju nabadzība nav tikai zemu ienākumu problēma, bet arī (profesionālās, ģimenes, sabiedriskās) dzīves kvalitātes jautājums.

5.   Darba ņēmēju nabadzības faktori.

Darba ņēmēju nabadzības faktori.

| 5.1 | Viens no darba ņēmēju nabadzības galvenajiem faktoriem ir darba ņēmēja nestabilais statuss. Daudzi dalībnieki, tostarp Eiropas Arodbiedrību konfederācija un Eiropas arodbiedrības pauž satraukumu par arvien lielāku stabilitātes trūkumu nodarbinātības jomā. Vairāk nekā 19,1 miljons uz noteiktu laiku noslēgtu darba līgumu (7) un aptuveni 29 miljoni viltus pašnodarbināto (galvenokārt celtniecības un būvdarbu jomā) liecina, ka zināms stabilitātes trūkums skar gandrīz 48,1 miljonu darba ņēmēju. Jāatzīmē, ka šī iedzīvotāju grupa vienas valsts mērogā un vēl jo vairāk starpvalstu mērogā ir ļoti neviendabīga. Tomēr tie ir desmitiem miljoni darba ņēmēju, kuru situācija nav stabila un kuri var kļūt par trūcīgiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

5.1

Viens no darba ņēmēju nabadzības galvenajiem faktoriem ir darba ņēmēja nestabilais statuss. Daudzi dalībnieki, tostarp Eiropas Arodbiedrību konfederācija un Eiropas arodbiedrības pauž satraukumu par arvien lielāku stabilitātes trūkumu nodarbinātības jomā. Vairāk nekā 19,1 miljons uz noteiktu laiku noslēgtu darba līgumu (7) un aptuveni 29 miljoni viltus pašnodarbināto (galvenokārt celtniecības un būvdarbu jomā) liecina, ka zināms stabilitātes trūkums skar gandrīz 48,1 miljonu darba ņēmēju. Jāatzīmē, ka šī iedzīvotāju grupa vienas valsts mērogā un vēl jo vairāk starpvalstu mērogā ir ļoti neviendabīga. Tomēr tie ir desmitiem miljoni darba ņēmēju, kuru situācija nav stabila un kuri var kļūt par trūcīgiem darba ņēmējiem.

7

| 5.2 | Darba devēji uzsver, ka jautājums par darba ņēmēju nabadzību ir sarežģīts, un vispirms norāda uz saikni starp nabadzības risku un izglītības līmeni. Izglītības un apmācības sistēmām jābūt efektīvākām un taisnīgākām. Turklāt ir svarīgi, lai “darbs atmaksātos” (8), proti, ir jānodrošina nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmu efektīva līdzsvarotība. |
| --- | --- |

5.2

Darba devēji uzsver, ka jautājums par darba ņēmēju nabadzību ir sarežģīts, un vispirms norāda uz saikni starp nabadzības risku un izglītības līmeni. Izglītības un apmācības sistēmām jābūt efektīvākām un taisnīgākām. Turklāt ir svarīgi, lai “darbs atmaksātos” (8), proti, ir jānodrošina nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmu efektīva līdzsvarotība.

8

| 5.3 | Darba ņēmēju nabadzības pamatā ir zems (bieži vien paveiktajam darbam neatbilstošs) atalgojums un izmaiņas ģimenes struktūrā. Lai gan šīs izmaiņas dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgas, tām visur raksturīga arvien lielāka nestabilitāte, lielāks šķiršanās skaits, arvien vairāk ģimenes, kurās bērnus audzina viens vecāks vai kurās ir tikai viens apgādnieks, un kuras līdz ar to ir pakļautas lielākam nabadzības riskam. Komisija “Kopīgajā ziņojumā par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju 2007. gadā” (9) jau norādīja: nodarbinātība ir vislabākā, bet ne vienīgā garantija pret nabadzību. Tādēļ jāīsteno vai jāveicina solidaritātes pasākumi, kas paredzēti ģimenēm, sievietēm, jauniešiem, studentiem, cilvēkiem ar invaliditāti, gados vecākiem cilvēkiem, migrantiem un vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām. Turklāt jāuzsver, ka darba ņēmēju nabadzība var būt par iemeslu arī bērnu nabadzībai. |
| --- | --- |

5.3

Darba ņēmēju nabadzības pamatā ir zems (bieži vien paveiktajam darbam neatbilstošs) atalgojums un izmaiņas ģimenes struktūrā. Lai gan šīs izmaiņas dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgas, tām visur raksturīga arvien lielāka nestabilitāte, lielāks šķiršanās skaits, arvien vairāk ģimenes, kurās bērnus audzina viens vecāks vai kurās ir tikai viens apgādnieks, un kuras līdz ar to ir pakļautas lielākam nabadzības riskam. Komisija “Kopīgajā ziņojumā par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju 2007. gadā” (9) jau norādīja: nodarbinātība ir vislabākā, bet ne vienīgā garantija pret nabadzību. Tādēļ jāīsteno vai jāveicina solidaritātes pasākumi, kas paredzēti ģimenēm, sievietēm, jauniešiem, studentiem, cilvēkiem ar invaliditāti, gados vecākiem cilvēkiem, migrantiem un vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām. Turklāt jāuzsver, ka darba ņēmēju nabadzība var būt par iemeslu arī bērnu nabadzībai.

9

| 5.4 | Arī transporta, mājokļa, veselības aprūpes pakalpojumu u.c. izmaksu pieaugumam var būt negatīva ietekme uz darba ņēmējiem. Tas īpaši attiecas uz darba ņēmējiem, kuru atalgojums ir tuvu minimālajai darba algai, kā arī uz zemāko vidējo slāņu iedzīvotājiem, kuri parasti dzīvo ārpus nodarbinātības zonām. |
| --- | --- |

5.4

Arī transporta, mājokļa, veselības aprūpes pakalpojumu u.c. izmaksu pieaugumam var būt negatīva ietekme uz darba ņēmējiem. Tas īpaši attiecas uz darba ņēmējiem, kuru atalgojums ir tuvu minimālajai darba algai, kā arī uz zemāko vidējo slāņu iedzīvotājiem, kuri parasti dzīvo ārpus nodarbinātības zonām.

| 5.5 | Par iemeslu darba ņēmēju nabadzībai var būt zems prasmju vai izglītības līmenis, pienācīgi atalgota darba veikšanai nepieciešamo prasmju trūkums un nepiemēroti darba apstākļi. Neaizsargātākās grupas visbiežāk ir gados vecāki darba ņēmēji, jaunieši, sievietes, daudzbērnu ģimenes, invalīdi, migranti un personas, kas agri pārtraukušas mācības. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt cilvēkiem ar invaliditāti piemērotus darba apstākļus, bērniem — drošu pamatu turpmākai dzīvei, sākot izglītošanu agrīnā vecumā un novēršot, ka jaunieši priekšlaicīgi pārtrauc mācības (pašlaik Eiropā 15 % jauniešu pārtrauc mācības, un šis rādītājs ir pārāk augsts). |
| --- | --- |

5.5

Par iemeslu darba ņēmēju nabadzībai var būt zems prasmju vai izglītības līmenis, pienācīgi atalgota darba veikšanai nepieciešamo prasmju trūkums un nepiemēroti darba apstākļi. Neaizsargātākās grupas visbiežāk ir gados vecāki darba ņēmēji, jaunieši, sievietes, daudzbērnu ģimenes, invalīdi, migranti un personas, kas agri pārtraukušas mācības. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt cilvēkiem ar invaliditāti piemērotus darba apstākļus, bērniem — drošu pamatu turpmākai dzīvei, sākot izglītošanu agrīnā vecumā un novēršot, ka jaunieši priekšlaicīgi pārtrauc mācības (pašlaik Eiropā 15 % jauniešu pārtrauc mācības, un šis rādītājs ir pārāk augsts).

| 5.6 | Būtībā un bieži vien darba ņēmēju nabadzība ir nepietiekamas nodarbinātības rezultāts. Darba ņēmēju – algotu darbinieku un atsevišķu pašnodarbināto – nabadzība ir sarežģīts jautājums, ko ietekmē vairāki savstarpēji saistīti faktori. Lai efektīvi risinātu šīs problēmas, ir vajadzīga visaptveroša pieeja. Programmas cīņai pret darba ņēmēju nabadzību dos rezultātus tikai tad, ja tiks īstenotas visaptverošas politikas izaugsmes un globalizācijas pielāgošanas jomā, kā arī ekonomikas atveseļošanas politika pēc pašreizējās krīzes. |
| --- | --- |

5.6

Būtībā un bieži vien darba ņēmēju nabadzība ir nepietiekamas nodarbinātības rezultāts. Darba ņēmēju – algotu darbinieku un atsevišķu pašnodarbināto – nabadzība ir sarežģīts jautājums, ko ietekmē vairāki savstarpēji saistīti faktori. Lai efektīvi risinātu šīs problēmas, ir vajadzīga visaptveroša pieeja. Programmas cīņai pret darba ņēmēju nabadzību dos rezultātus tikai tad, ja tiks īstenotas visaptverošas politikas izaugsmes un globalizācijas pielāgošanas jomā, kā arī ekonomikas atveseļošanas politika pēc pašreizējās krīzes.

6.   Priekšlikumi visaptverošai pieejai, lai izskaustu mazatalgotu darbu.

Priekšlikumi visaptverošai pieejai, lai izskaustu mazatalgotu darbu.

| 6.1 | Lai izskaustu mazatalgotu darbu, vispirms ir vajadzīga makroekonomiska pieeja. Vienreizēji pasākumi nebūs pietiekami, lai pārvarētu šo tendenci, īpaši krīzes apstākļos. Nodarbinātībai un pašnodarbinātībai, precīzāk — visiem pieejamām kvalitatīvām darba vietām jābūt visu ES iestāžu prioritātei. |
| --- | --- |

6.1

Lai izskaustu mazatalgotu darbu, vispirms ir vajadzīga makroekonomiska pieeja. Vienreizēji pasākumi nebūs pietiekami, lai pārvarētu šo tendenci, īpaši krīzes apstākļos. Nodarbinātībai un pašnodarbinātībai, precīzāk — visiem pieejamām kvalitatīvām darba vietām jābūt visu ES iestāžu prioritātei.

| 6.2 | Ticami rādītāji. Ir jāturpina kopīgu un ticamu rādītāju izstrāde attiecībā uz trūcīgiem darba ņēmējiem. Ievērojami sasniegumi panākti, pateicoties Eiropas ieguldījumam un atklātajai koordinācijas metodei. Pašlaik ir svarīgi turpināt darbu un papildināt zināšanas, izmantojot pilnīgākus datus, kuros vienlaikus ņemts vērā trūcīgu darba ņēmēju īpatsvars, šīs nabadzības intensitāte, kā arī ienākumu nevienlīdzīga sadale starp trūcīgajiem (vienas valsts un starpvalstu līmenī). |
| --- | --- |

6.2

Ticami rādītāji. Ir jāturpina kopīgu un ticamu rādītāju izstrāde attiecībā uz trūcīgiem darba ņēmējiem. Ievērojami sasniegumi panākti, pateicoties Eiropas ieguldījumam un atklātajai koordinācijas metodei. Pašlaik ir svarīgi turpināt darbu un papildināt zināšanas, izmantojot pilnīgākus datus, kuros vienlaikus ņemts vērā trūcīgu darba ņēmēju īpatsvars, šīs nabadzības intensitāte, kā arī ienākumu nevienlīdzīga sadale starp trūcīgajiem (vienas valsts un starpvalstu līmenī).

Ticami rādītāji.

| 6.3 | Statistikā ir jāiekļauj gan valstu dati, kuru pamatā ir valstī noteiktā nabadzības robeža, gan arī Eiropas līmeņa dati, kuru pamatā ir Eiropā noteiktā nabadzības robeža. Līdz ar to būtu iespējama jauna klasifikācija un jauns redzējums, kas atšķiras no pašreizējā, uz vienu vienīgu rādītāju balstītā redzējuma. |
| --- | --- |

6.3

Statistikā ir jāiekļauj gan valstu dati, kuru pamatā ir valstī noteiktā nabadzības robeža, gan arī Eiropas līmeņa dati, kuru pamatā ir Eiropā noteiktā nabadzības robeža. Līdz ar to būtu iespējama jauna klasifikācija un jauns redzējums, kas atšķiras no pašreizējā, uz vienu vienīgu rādītāju balstītā redzējuma.

| 6.4 | Taisnīgs un pienācīgs atalgojums, kas balstīts uz pastiprinātu sociālo dialogu. Lai izskaustu darba ņēmēju nabadzību, ir jāizstrādā tālejoša algu politika. Plašāk jāizvērš un jāatbalsta visas iniciatīvas, kuru pamatā ir formula “inflācija + atbilstoša līdzdalība attiecīgās nozares ražīguma pieaugumā”. Šajā sakarā sarunas par algām, kas ir sociālā dialoga būtisks elements, ir īpaši nozīmīgas cīņā pret darba ņēmēju nabadzību. Nozares, valsts vai Eiropas līmenī uzņēmumi nejūt reālu finansiālu labumu, ja sarunas noris veiksmīgi. Tāpēc uzņēmumi nav ieinteresēti patiesā sociālā dialogā. Progresu saistībā ar pienācīgu darbu var panākt ar sociālo dialogu, sociālo partneru iesaistīšanu, uzņēmumu atbildību, valsts iestāžu stimulējošiem un koriģējošiem pasākumiem un pašreiz – ar banku lomu MVU darbībā. Noteicošais faktors cīņā pret mazatalgotu darbu ir nedeklarēta darba apkarošana. Pirmkārt, tāpēc, ka tas skar īpaši neaizsargātas iedzīvotāju grupas (migrantus, pagaidu darbā strādājošos), un, otrkārt, arī tāpēc, ka nedeklarētais darbs var radīt situācijas, kas pielīdzināmas verdzībai un ir pretrunā ar Pamattiesību hartu. |
| --- | --- |

6.4

Taisnīgs un pienācīgs atalgojums, kas balstīts uz pastiprinātu sociālo dialogu. Lai izskaustu darba ņēmēju nabadzību, ir jāizstrādā tālejoša algu politika. Plašāk jāizvērš un jāatbalsta visas iniciatīvas, kuru pamatā ir formula “inflācija + atbilstoša līdzdalība attiecīgās nozares ražīguma pieaugumā”. Šajā sakarā sarunas par algām, kas ir sociālā dialoga būtisks elements, ir īpaši nozīmīgas cīņā pret darba ņēmēju nabadzību. Nozares, valsts vai Eiropas līmenī uzņēmumi nejūt reālu finansiālu labumu, ja sarunas noris veiksmīgi. Tāpēc uzņēmumi nav ieinteresēti patiesā sociālā dialogā. Progresu saistībā ar pienācīgu darbu var panākt ar sociālo dialogu, sociālo partneru iesaistīšanu, uzņēmumu atbildību, valsts iestāžu stimulējošiem un koriģējošiem pasākumiem un pašreiz – ar banku lomu MVU darbībā. Noteicošais faktors cīņā pret mazatalgotu darbu ir nedeklarēta darba apkarošana. Pirmkārt, tāpēc, ka tas skar īpaši neaizsargātas iedzīvotāju grupas (migrantus, pagaidu darbā strādājošos), un, otrkārt, arī tāpēc, ka nedeklarētais darbs var radīt situācijas, kas pielīdzināmas verdzībai un ir pretrunā ar Pamattiesību hartu.

Taisnīgs un pienācīgs atalgojums, kas balstīts uz pastiprinātu sociālo dialogu

| 6.5 | Mehānismi uzņēmējdarbības un pašnodarbinātības veicināšanai. Daudzi uzņēmēji un pašnodarbinātie, īpaši uzņēmuma dibināšanas sākumposmā saskaras ar nabadzību, neraugoties uz to, ka viņiem ir darbs. Ir jāparedz atbalsta mehānismi, jo daudzi no šiem MVU turpmāk radīs jaunas darbavietas. Kaut arī MVU nodrošina 80 % no ekonomiskās izaugsmes, daudzi uzņēmēji sākumposmā saņem mazu algu vai pat nesaņem to, pakļaujot tādējādi savu ģimeni nabadzības riskam. |
| --- | --- |

6.5

Mehānismi uzņēmējdarbības un pašnodarbinātības veicināšanai. Daudzi uzņēmēji un pašnodarbinātie, īpaši uzņēmuma dibināšanas sākumposmā saskaras ar nabadzību, neraugoties uz to, ka viņiem ir darbs. Ir jāparedz atbalsta mehānismi, jo daudzi no šiem MVU turpmāk radīs jaunas darbavietas. Kaut arī MVU nodrošina 80 % no ekonomiskās izaugsmes, daudzi uzņēmēji sākumposmā saņem mazu algu vai pat nesaņem to, pakļaujot tādējādi savu ģimeni nabadzības riskam.

Mehānismi uzņēmējdarbības un pašnodarbinātības veicināšanai

| 6.6 | Pielāgotas apmācības sistēmas. Mūžizglītība, jo īpaši mazāk kvalificētiem darba ņēmējiem ir galvenais nosacījums, lai uzlabotu prasmes un piekļuvi taisnīgi un pienācīgi atalgotam darbam. |
| --- | --- |

6.6

Pielāgotas apmācības sistēmas. Mūžizglītība, jo īpaši mazāk kvalificētiem darba ņēmējiem ir galvenais nosacījums, lai uzlabotu prasmes un piekļuvi taisnīgi un pienācīgi atalgotam darbam.

Pielāgotas apmācības sistēmas.

| 6.7 | Piemērota sociālā aizsardzība. Lai izskaustu darba ņēmēju nabadzību, ir jāracionalizē spēkā esošie noteikumi. Sociālos pabalstus vajadzētu efektīvāk papildināt ar jauniem bērnu aprūpes pakalpojumiem un mobilitātes atbalsta pasākumiem (tāpat kā darbam, arī mobilitātei ir jāatmaksājas), kas ļautu trūcīgiem darba ņēmējiem atrast labāk atalgotu darbu. |
| --- | --- |

6.7

Piemērota sociālā aizsardzība. Lai izskaustu darba ņēmēju nabadzību, ir jāracionalizē spēkā esošie noteikumi. Sociālos pabalstus vajadzētu efektīvāk papildināt ar jauniem bērnu aprūpes pakalpojumiem un mobilitātes atbalsta pasākumiem (tāpat kā darbam, arī mobilitātei ir jāatmaksājas), kas ļautu trūcīgiem darba ņēmējiem atrast labāk atalgotu darbu.

Piemērota sociālā aizsardzība.

| 6.8 | Attiecībā uz mājokli: ir noskaidrots, ka dažās valstīs ievērojams bezpajumtnieku skaits ir profesionāli nodarbināti, tādēļ ir svarīgi mobilizēt sociālo māju resursus, lai tos prioritārā kārtībā piešķirtu nodarbinātajiem, kuri mājokļa zemās kvalitātes vai mājokļa trūkuma dēļ var zaudēt darbu un relatīvu stabilitāti. |
| --- | --- |

6.8

Attiecībā uz mājokli: ir noskaidrots, ka dažās valstīs ievērojams bezpajumtnieku skaits ir profesionāli nodarbināti, tādēļ ir svarīgi mobilizēt sociālo māju resursus, lai tos prioritārā kārtībā piešķirtu nodarbinātajiem, kuri mājokļa zemās kvalitātes vai mājokļa trūkuma dēļ var zaudēt darbu un relatīvu stabilitāti.

| 6.9 | Jāņem vērā darbs un darba vide. Tā kā nodarbināto personu nabadzība ir lielā mērā saistīta ar darba apstākļiem, ir būtiski veikt pasākumus, lai uzlabotu darba vidi: atbalsts izvēlētajai mobilitātei, ēdināšanas pakalpojumu pieejamība par pieņemamu cenu, izmitināšanas apstākļi, bērnu aprūpes pakalpojumi. Turklāt darba devējam būtu jāizvērtē, kādas ir iespējas iekļaut darba līgumā nosacījumus, kas nodrošinātu lielāku drošību, darba ņēmēju karjeras virzību un kvalifikācijas uzlabošanu. |
| --- | --- |

6.9

Jāņem vērā darbs un darba vide. Tā kā nodarbināto personu nabadzība ir lielā mērā saistīta ar darba apstākļiem, ir būtiski veikt pasākumus, lai uzlabotu darba vidi: atbalsts izvēlētajai mobilitātei, ēdināšanas pakalpojumu pieejamība par pieņemamu cenu, izmitināšanas apstākļi, bērnu aprūpes pakalpojumi. Turklāt darba devējam būtu jāizvērtē, kādas ir iespējas iekļaut darba līgumā nosacījumus, kas nodrošinātu lielāku drošību, darba ņēmēju karjeras virzību un kvalifikācijas uzlabošanu.

Jāņem vērā darbs un darba vide.

| 6.10 | Informēt un mobilizēt. Visbeidzot, saistībā ar Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību ir jāmobilizē sabiedriskā doma un plašsaziņas līdzekļi. Analizējot jautājumu par darba ņēmēju nabadzību, informējot par cilvēka cieņu aizskarošām situācijām, ko tā rada, un mobilizējot Eiropas iedzīvotājus, varētu pārvarēt grūtības, ar kurām saskaras atsevišķi darba ņēmēji, un palīdzēt viņiem atgūt pašcieņu. Ir vajadzīga nevis līdzjūtība, bet gan mobilizēšanās visiem pieejamu kvalitatīvu darba vietu veicināšanai, lai popularizētu ētiski augstvērtīgu Eiropas sociālo modeli. |
| --- | --- |

6.10

Informēt un mobilizēt. Visbeidzot, saistībā ar Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību ir jāmobilizē sabiedriskā doma un plašsaziņas līdzekļi. Analizējot jautājumu par darba ņēmēju nabadzību, informējot par cilvēka cieņu aizskarošām situācijām, ko tā rada, un mobilizējot Eiropas iedzīvotājus, varētu pārvarēt grūtības, ar kurām saskaras atsevišķi darba ņēmēji, un palīdzēt viņiem atgūt pašcieņu. Ir vajadzīga nevis līdzjūtība, bet gan mobilizēšanās visiem pieejamu kvalitatīvu darba vietu veicināšanai, lai popularizētu ētiski augstvērtīgu Eiropas sociālo modeli.

Informēt un mobilizēt.

Briselē, 2009. gada 30. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  COM(2009) 58 galīgā redakcija.

1

(2)  Eurostat, Statistics in focus, 46/2009.

2

Eurostat

Statistics in focus

(3)  EESK 2008. gada 29. maija atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010)”. Ziņotājs — Pater kgs, līdzziņotāja — Koller kdze, (OV C 224, 30.08.2008.).

3

Pater

Koller

(4)  Sīkāk par šo jautājumu, kā arī par tā tālāku attīstību sk. Guillaume Allègre, “Working poor in the EU: an exploratory comparative analysis”, Francijas ekonomikas tendenču novērošanas centra (OFCE) darba dokuments, Nr. 2008-35, 2008. gada novembris; Sophie Ponthieux“Les travailleurs pauvres comme catégorie statistique. Difficultés méthodologiques et exploration d’une notion de pauvreté en revenu d’activité”, Nacionālā Statistikas un ekonomisko pētījumu institūta (INSEE) darba dokuments, Nr. F0902, 2009. gada marts.

4

Guillaume Allègre

Working poor in the EU: an exploratory comparative analysis

OFCE

Sophie Ponthieux

Les travailleurs pauvres comme catégorie statistique

Difficultés méthodologiques et exploration d’une notion de pauvreté en revenu d’activité

INSEE

(5)  Kopīgais ziņojums par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju 2008. gadā. http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/joint_reports_fr.htm.

5

Skatīt visus datus un visus dokumentus, kas izstrādāti, izmantojot atklāto koordinācijas metodi: http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/the_process_fr.htm. Par jaunākajām norisēm Eiropā, situāciju un problēmjautājumiem dažās ES dalībvalstīs skatīt: Hans-Jürgen Andreß, Henning Lohmann (dir.), The Working Poor In Europe. Employment, Poverty and Globalization, Cheltenham, Edward Elgar, 2008.

Hans-Jürgen Andreß

Henning Lohmann

The Working Poor In Europe

Employment, Poverty and Globalization

Cheltenham

Edward Elgar

(6)  Jāprecizē, ka relatīvo monetāro nabadzību nosaka valstu līmenī. Ja nabadzības robeža būtu noteikta Eiropas līmenī, valstu klasifikācijā būtu ievērojamas izmaiņas ...

6

(7)  Eiropas darbaspēka apsekojuma rezultāti 2008. gadā, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-QA-09-033/EN/KS-QA-09-033-EN.PDF (angļu valodā).

7

(8)  “Darbs, kas atmaksājas” — Nodarbinātības komitejas un Sociālās aizsardzības komitejas pētījums par nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmu mijiedarbību. Skatīt arī EESK atzinumu par tematu “Sociālā aizsardzība: darbs, kas atmaksājas”, ziņotāja — St Hill kdze (OV C 302, 07.12.2004.).

8

St Hill

(9)  http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/joint_reports_fr.htm#2007.

9

---

Pielikums

1. grafiks. Darba ņēmēju nabadzība Eiropas Savienībā 2006. gadā.

Image

2. grafiks. Materiālā nenodrošinātība Eiropas Savienībā.

Personu skaits (2006. gads, %), kuru mājsaimniecībā trūkst vismaz trīs no minētajiem elementiem.

Image

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/57

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Larosière grupas ziņojums” (pašiniciatīvas atzinums)

2009/C 318/11

Ziņotājs: Mr NYBERG

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2009. gada 23. martā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Larosière grupas ziņojums.”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 11. septembrī. Ziņotājs — Lars NYBERG kgs.

Lars NYBERG

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (30. septembra sēdē), ar 152 balsīm par, 27 pret un 15 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums un ieteikumi.

Kopsavilkums un ieteikumi.

1.1.   Pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze ir smagākā miera laiku krīze kopš pagājušā gadsimta trīsdesmitajiem gadiem. Šajā atzinumā analizēta tikai finanšu krīze un pasākumi, kas būtu jāīsteno, lai nepieļautu tās atkārtošanos. Šo jautājumu izpēti uzticēja tā dēvētajai Larosière grupai, un EESK šajā atzinumā analizē tās ziņojumu. Par šo jautājumu nopietnību liecina arī tas, ka Komisija jau izstrādājusi vairākus priekšlikumus, piemēram, par kredītvērtējuma aģentūrām, atsevišķiem finansiālās darbības veidiem, kā arī par finanšu uzraudzību, kurai Larosière grupa pievērsa īpašu uzmanību.

Larosière

Larosière

1.2.   Krīzes galvenais cēlonis bija pārlieku augstā likviditāte. Larosière grupa uzskata, ka šī parādība daļēji izskaidrojama ar ASV ekspansionistisko monetāro politiku un nelīdzsvarotību pasaules ekonomikā, par ko visspilgtāk liecina dažādas tendences ASV un Ķīnā. EESK uzskata, ka vēl viens cēlonis varētu būt apstāklis, ka no kapitāla varēja gūt lielākus ienākumus nekā no darba. Pieaugusi arī nevienlīdzība ienākumu sadalē. Turīgākie meklēja iespējas ieguldīt uzkrātos līdzekļus, kuru daudzums pieauga. Tā kā iespējas ieguldīt reālos aktīvos tādā pašā mērā nepaplašinājās, vērtspapīru cenas kāpa. Larosière grupas ziņojumā padziļināti analizēts “finanšu burbulis”, taču, lai nākotnē pieņemtu politiskus lēmumus, būtu jāveic papildu analīze.

Larosière

Larosière

1.3.   EESK kopumā atzinīgi vērtē grupas sagatavotos ieteikumus (kopumā 31 ieteikums), taču vēlas paplašināt analizējamo jautājumu loku un izteikt vairākas piezīmes un ierosināt papildinājumus.

| 1.3.1. | Larosière grupa ierosina labvēlīgos apstākļos izvirzīt bankām augstākas pašu kapitāla prasības, savukārt nelabvēlīgākos apstākļos minētās prasības varētu samazināt. Tā kā konjunktūras svārstību dēļ prognozēt ekonomikas attīstību ir sarežģīti, šis priekšlikums var būt saistīts ar risku. Spānijas piemērs tomēr liecina, ka šāda sistēma, kas ļauj mainīt prasības attiecībā uz pašu kapitālu, ir efektīva. EESK tādēļ uzskata, ka šāds pasākums pirms īstenošanas ir jāapsver, īpaši analizējot, vai pienācis piemērots brīdis tādai rīcībai. |
| --- | --- |

1.3.1.

Larosière grupa ierosina labvēlīgos apstākļos izvirzīt bankām augstākas pašu kapitāla prasības, savukārt nelabvēlīgākos apstākļos minētās prasības varētu samazināt. Tā kā konjunktūras svārstību dēļ prognozēt ekonomikas attīstību ir sarežģīti, šis priekšlikums var būt saistīts ar risku. Spānijas piemērs tomēr liecina, ka šāda sistēma, kas ļauj mainīt prasības attiecībā uz pašu kapitālu, ir efektīva. EESK tādēļ uzskata, ka šāds pasākums pirms īstenošanas ir jāapsver, īpaši analizējot, vai pienācis piemērots brīdis tādai rīcībai.

Larosière

| 1.3.2. | EESK uzskata, ka būtiski ir tādi pasākumi kā augstākas kapitāla prasības ārpusbilances darījumiem un to labāka pārredzamība. Visstingrākie noteikumi attiecībā uz ārpusbilances posteņiem bija Spānijā, un šīs valsts bankas krīze skārusi vismazāk. |
| --- | --- |

1.3.2.

EESK uzskata, ka būtiski ir tādi pasākumi kā augstākas kapitāla prasības ārpusbilances darījumiem un to labāka pārredzamība. Visstingrākie noteikumi attiecībā uz ārpusbilances posteņiem bija Spānijā, un šīs valsts bankas krīze skārusi vismazāk.

| 1.3.3. | Ārpusbilances posteņus un sabiedrības, kas dibinātas ar īpašu mērķi (Special purpose vehicles), dažkārt izmatoja ļaunprātīgi. Banku bilancēs neiekļāva riskantus bilances aktīvu posteņus, lai izvairītos no kapitāla prasībām un dažkārt no nodokļu maksāšanas. Tādēļ EESK uzskata, ka jāpieņem stingrāki noteikumi. |
| --- | --- |

1.3.3.

Ārpusbilances posteņus un sabiedrības, kas dibinātas ar īpašu mērķi (Special purpose vehicles), dažkārt izmatoja ļaunprātīgi. Banku bilancēs neiekļāva riskantus bilances aktīvu posteņus, lai izvairītos no kapitāla prasībām un dažkārt no nodokļu maksāšanas. Tādēļ EESK uzskata, ka jāpieņem stingrāki noteikumi.

Special purpose vehicles

| 1.3.4. | EESK uzskata, ka, turpinot darbu pēc ziņojuma publicēšanas, bankām jāizvirza prasība skaidrāk norādīt, kādam riskam pakļauti to aktīvi, turklāt tai jābūt vienai no svarīgākajām prasībām. Komiteja atbalsta ziņojumā pausto viedokli, ka bankām un finanšu iestādēm vienmēr daļēji jāuzņemas risks, kad tās pārdod tālāk riskam pakļautus vērtspapīrus. Ar finanšu produktiem saistītajiem riskiem jābūt skaidri pamanāmiem. Finanšu produktu jomā jānodrošina pārredzamība, lai atjaunotu uzticēšanos finanšu tirgum. EESK šajā sakarā vēlas vēlreiz norādīt uz Spānijas piemēru. Finanšu tirgū nedrīkst ieviest jaunus instrumentus, pirms tos nav pārbaudījušas finanšu uzraudzības iestādes. Jāapspriež jautājums par šādu pārbaužu ieviešanu. Vienlaikus jānolemj, vai ir pietiekami nodrošināt uzraudzību valsts līmenī vai arī jāveido kopēja uzraudzības sistēma visā Eiropas Savienībā. Pārrobežu finanšu darījumu dinamika liecina, ka jāveido vienota sistēma. |
| --- | --- |

1.3.4.

EESK uzskata, ka, turpinot darbu pēc ziņojuma publicēšanas, bankām jāizvirza prasība skaidrāk norādīt, kādam riskam pakļauti to aktīvi, turklāt tai jābūt vienai no svarīgākajām prasībām. Komiteja atbalsta ziņojumā pausto viedokli, ka bankām un finanšu iestādēm vienmēr daļēji jāuzņemas risks, kad tās pārdod tālāk riskam pakļautus vērtspapīrus. Ar finanšu produktiem saistītajiem riskiem jābūt skaidri pamanāmiem. Finanšu produktu jomā jānodrošina pārredzamība, lai atjaunotu uzticēšanos finanšu tirgum. EESK šajā sakarā vēlas vēlreiz norādīt uz Spānijas piemēru. Finanšu tirgū nedrīkst ieviest jaunus instrumentus, pirms tos nav pārbaudījušas finanšu uzraudzības iestādes. Jāapspriež jautājums par šādu pārbaužu ieviešanu. Vienlaikus jānolemj, vai ir pietiekami nodrošināt uzraudzību valsts līmenī vai arī jāveido kopēja uzraudzības sistēma visā Eiropas Savienībā. Pārrobežu finanšu darījumu dinamika liecina, ka jāveido vienota sistēma.

| 1.3.5. | “Paralēlās banku sistēmas” pamatā ir dažādi neregulēti aizdevumu veidi. Šie jaunie finansēšanas veidi varēja attīstīties pilnīgi neregulēti, un šajā jomā pat neizvirzīja prasību veidot rezerves. EESK piekrīt, ka arī šajā jomā ir vajadzīgs regulējums. Larosière grupa analizēja arī kopīgo ieguldījumu fondu darbību, aicinot izstrādāt kopēju regulējumu šajā jomā un dažādu produktu definīcijas, kā arī nodrošināt šo fondu stingrāku kontroli. Komiteja šos pasākumus pilnībā atbalsta. |
| --- | --- |

1.3.5.

“Paralēlās banku sistēmas” pamatā ir dažādi neregulēti aizdevumu veidi. Šie jaunie finansēšanas veidi varēja attīstīties pilnīgi neregulēti, un šajā jomā pat neizvirzīja prasību veidot rezerves. EESK piekrīt, ka arī šajā jomā ir vajadzīgs regulējums. Larosière grupa analizēja arī kopīgo ieguldījumu fondu darbību, aicinot izstrādāt kopēju regulējumu šajā jomā un dažādu produktu definīcijas, kā arī nodrošināt šo fondu stingrāku kontroli. Komiteja šos pasākumus pilnībā atbalsta.

Larosière

| 1.3.6. | Jāizvirza stingrākas prasības banku vadības un revīzijas struktūrām. EESK uzskata, ka Larosière grupas secinājumos nav pietiekami uzsvērta revidentu nozīme. Ja to darbs būtu bijis efektīvs, riskantu instrumentu izplatību varēja samazināt. Jānodrošina, lai finanšu iestāžu pārvaldes struktūras aktīvu izvērtēšanā varētu paļauties uz revīziju. Pārstrādājot “Bāzele II” noteikumus, jāanalizē arī revidentu uzdevumi un grāmatvedības metodes. |
| --- | --- |

1.3.6.

Jāizvirza stingrākas prasības banku vadības un revīzijas struktūrām. EESK uzskata, ka Larosière grupas secinājumos nav pietiekami uzsvērta revidentu nozīme. Ja to darbs būtu bijis efektīvs, riskantu instrumentu izplatību varēja samazināt. Jānodrošina, lai finanšu iestāžu pārvaldes struktūras aktīvu izvērtēšanā varētu paļauties uz revīziju. Pārstrādājot “Bāzele II” noteikumus, jāanalizē arī revidentu uzdevumi un grāmatvedības metodes.

Larosière

| 1.3.7. | Ziņojumā ir minēti lietderīgi ieteikumi attiecībā uz premiālās samaksas sistēmām. Tās ir jāizstrādā vairākiem gadiem, tām jāatbilst patiesajai peļņai un šie ienākumi nav jāgarantē. EESK uzskata, ka īstermiņa pieeja jāaizstāj ar ilgtermiņa pieeju, un premiālo samaksu nedrīkst aprēķināt, ņemot vērā spekulatīvos darījumus. Komiteja arī atbalsta ideju par finanšu darījumu aplikšanu ar nodokļiem, un šos ienākumus varētu izmantot attīstības atbalstam. Turklāt jāparedz, ka jāveido tāda premiālās samaksas sistēma, kurā nav ņemtas vērā vispārējās attīstības tendences, bet gan spēja sasniegt labākus darbības rezultātus salīdzinājumā ar vispārējām tendencēm. Jāapsver arī, vai nebūtu jānosaka premiālās samaksas maksimālā robeža, lai mazinātu vēlmi riskēt. Īstenojot stratēģiju krīzes pārvarēšanai, jāpievērš uzmanība tam, lai milzīgās summas, ko finanšu iestādes saņem no publiskā sektora, tiktu atmaksātas un tās neizmantotu pēc iespējas lielākas peļņas gūšanai un prēmiju maksāšanai. |
| --- | --- |

1.3.7.

Ziņojumā ir minēti lietderīgi ieteikumi attiecībā uz premiālās samaksas sistēmām. Tās ir jāizstrādā vairākiem gadiem, tām jāatbilst patiesajai peļņai un šie ienākumi nav jāgarantē. EESK uzskata, ka īstermiņa pieeja jāaizstāj ar ilgtermiņa pieeju, un premiālo samaksu nedrīkst aprēķināt, ņemot vērā spekulatīvos darījumus. Komiteja arī atbalsta ideju par finanšu darījumu aplikšanu ar nodokļiem, un šos ienākumus varētu izmantot attīstības atbalstam. Turklāt jāparedz, ka jāveido tāda premiālās samaksas sistēma, kurā nav ņemtas vērā vispārējās attīstības tendences, bet gan spēja sasniegt labākus darbības rezultātus salīdzinājumā ar vispārējām tendencēm. Jāapsver arī, vai nebūtu jānosaka premiālās samaksas maksimālā robeža, lai mazinātu vēlmi riskēt. Īstenojot stratēģiju krīzes pārvarēšanai, jāpievērš uzmanība tam, lai milzīgās summas, ko finanšu iestādes saņem no publiskā sektora, tiktu atmaksātas un tās neizmantotu pēc iespējas lielākas peļņas gūšanai un prēmiju maksāšanai.

1.4.   Larosière grupa īpašu uzmanību veltīja finanšu tirgus uzraudzībai. EESK uzskata, ka uzraudzībai ir būtiska nozīme, lai nepieļautu finanšu krīzes atkārtošanos. Tomēr, lai nodrošinātu uzraudzību, ir jāpieņem attiecīgi noteikumi. Tādēļ tikpat svarīgi ir ziņojuma pirmajā daļā iekļautie priekšlikumi par grozījumiem regulējumā un stingrākiem noteikumiem.

Larosière

| 1.4.1. | Larosière grupa uzskata, ka jāizveido Eiropas struktūra, kas nodrošinātu finanšu sistēmas visaptverošu uzraudzību un brīdinātu par finansiāliem riskiem. Tā ierosina šo uzdevumu uzticēt Eiropas Centrālajai bankai (ECB)/Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS). Lai nodrošinātu tā praktisku izpildi, jāizveido jauna padome. Lai arī principā ir lietderīgi šo padomi administratīvi piesaistīt ECB, par uzraudzību būtībā jābūt atbildīgai ECBS. Jāuzrauga visu dalībvalstu finanšu sistēmas, un ECBS struktūrām jāizraugās šīs jaunās padomes/vadības struktūras vadošais personāls. |
| --- | --- |

1.4.1.

Larosière grupa uzskata, ka jāizveido Eiropas struktūra, kas nodrošinātu finanšu sistēmas visaptverošu uzraudzību un brīdinātu par finansiāliem riskiem. Tā ierosina šo uzdevumu uzticēt Eiropas Centrālajai bankai (ECB)/Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS). Lai nodrošinātu tā praktisku izpildi, jāizveido jauna padome. Lai arī principā ir lietderīgi šo padomi administratīvi piesaistīt ECB, par uzraudzību būtībā jābūt atbildīgai ECBS. Jāuzrauga visu dalībvalstu finanšu sistēmas, un ECBS struktūrām jāizraugās šīs jaunās padomes/vadības struktūras vadošais personāls.

Larosière

| 1.4.2. | Ziņojumā ierosināts divos posmos izveidot jaunu sistēmu ar atsevišķām iestādēm banku, ieguldījumu fondu un vērtspapīru tirgus uzraudzībai mikrolīmenī. Otrajā posmā jāizstrādā kopēji uzraudzības noteikumi un jānovērš dalībvalstīs pastāvošās atšķirības to piemērošanā. Šajā posmā jāsaskaņo arī sankciju sistēmas. EESK uzskata, ka nav iemesla ar šiem pasākumiem kavēties, un tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ieteikts nekavējoties izstrādāt visu sistēmu uzraudzībai mikrolīmenī. |
| --- | --- |

1.4.2.

Ziņojumā ierosināts divos posmos izveidot jaunu sistēmu ar atsevišķām iestādēm banku, ieguldījumu fondu un vērtspapīru tirgus uzraudzībai mikrolīmenī. Otrajā posmā jāizstrādā kopēji uzraudzības noteikumi un jānovērš dalībvalstīs pastāvošās atšķirības to piemērošanā. Šajā posmā jāsaskaņo arī sankciju sistēmas. EESK uzskata, ka nav iemesla ar šiem pasākumiem kavēties, un tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ieteikts nekavējoties izstrādāt visu sistēmu uzraudzībai mikrolīmenī.

| 1.4.3. | EESK uzskata, ka uzraudzības kolēģijas, kurās darbotos pārstāvji no dalībvalstu uzraudzības iestādēm un kuru kompetencē būtu pārrobežu darījumos iesaistīto banku uzraudzība, varētu būt sarežģīti vadāmas, ja vienlaikus netiks nodrošināta nepieciešamā saskaņošana. Pretējā gadījumā, ņemot vērā atšķirīgos noteikumus, kas regulē valstu uzraudzības iestāžu darbību, šo banku uzraudzība daļēji būs jāuzņemas trim iepriekš minētajām iestādēm. |
| --- | --- |

1.4.3.

EESK uzskata, ka uzraudzības kolēģijas, kurās darbotos pārstāvji no dalībvalstu uzraudzības iestādēm un kuru kompetencē būtu pārrobežu darījumos iesaistīto banku uzraudzība, varētu būt sarežģīti vadāmas, ja vienlaikus netiks nodrošināta nepieciešamā saskaņošana. Pretējā gadījumā, ņemot vērā atšķirīgos noteikumus, kas regulē valstu uzraudzības iestāžu darbību, šo banku uzraudzība daļēji būs jāuzņemas trim iepriekš minētajām iestādēm.

| 1.4.4. | Šo jauno iestāžu vadības struktūrās nedrīkst būt pastāvēti vienīgi banku jomas speciālisti. Tajās ir jāiesaista arī arodbiedrības, banku pakalpojumu izmantotāji un EESK, lai nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības pārstāvību. |
| --- | --- |

1.4.4.

Šo jauno iestāžu vadības struktūrās nedrīkst būt pastāvēti vienīgi banku jomas speciālisti. Tajās ir jāiesaista arī arodbiedrības, banku pakalpojumu izmantotāji un EESK, lai nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības pārstāvību.

1.5.   Aplūkojot pasākumus, kas īstenojami visā pasaulē, ziņojumā norādīts, ka nepieciešami stingrāki “Bāzele II” noteikumi un starptautiskie grāmatvedības standarti, stingrāks kredītvērtējuma aģentūru un atvasināto instrumentu tirgus vispārējais regulējums, finanšu jomā jāievieš jauna vadības prakse un jāpalielina Starptautiskā valūtas fonda nozīme. Finanšu iestādes nedrīkst piesaistīt apstāklis, ka finanšu joma gandrīz nav regulēta. Vairākus grupas priekšlikumus apsprieda jau G-20 valstu sanāksmē, kas notika Londonā. Finansiālās stabilitātes forums, ko dibināja 1999. gadā, lai pasaulē sekmētu finansiālo stabilitāti, ir pārveidots par Finansiālās stabilitātes padomi. EESK pauž cerību, ka šīs struktūras darbība būs pārredzamāka un tās rīcībā būs pietiekami resursi, apjomīgas zināšanas un plašas rīcības pilnvaras. EESK atbalsta arī priekšlikumu piešķirt papildu resursus Starptautiskajam valūtas fondam, bet kritiski vērtē tā prasības pārskatīt nozīmīgus Eiropas sociālā modeļa aspektus. Tieši tāpēc Eiropas Savienībai sarunās ar SVF noteikti jāpauž vienots viedoklis.

| 1.5.1. | Diskusijās par finanšu tirgus jautājumiem šodien lieto jēdzienu “stresa tests”, kas ļauj novērtēt iespējamās finanšu tirgus krīzes ietekmi uz attiecīgās valsts banku sistēmu. Pašreizējās krīzes apstākļos ir viegli izprast šo testu svarīgumu. Vienlaikus jāatzīmē, ka būtisks ir jautājums par rezultātu publicēšanu. Ja SVF veiktu šādu testu un publicētu informāciju, ka attiecīgās valsts banku sistēma krīzei nav gatava, tad krīze patiešām sāktos. |
| --- | --- |

1.5.1.

Diskusijās par finanšu tirgus jautājumiem šodien lieto jēdzienu “stresa tests”, kas ļauj novērtēt iespējamās finanšu tirgus krīzes ietekmi uz attiecīgās valsts banku sistēmu. Pašreizējās krīzes apstākļos ir viegli izprast šo testu svarīgumu. Vienlaikus jāatzīmē, ka būtisks ir jautājums par rezultātu publicēšanu. Ja SVF veiktu šādu testu un publicētu informāciju, ka attiecīgās valsts banku sistēma krīzei nav gatava, tad krīze patiešām sāktos.

2.   Ievads.

Ievads.

| 2.1. | Pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze ir smagākā miera laiku krīze. Pagājušā gadsimta trīsdesmito gadu depresijas laikā pasaules ekonomika nebija tik cieši integrēta kā šodien. Toreiz krīze skāra galvenokārt ASV un Eiropu, savukārt pašlaik tā ir skārusi visu pasauli. |
| --- | --- |

2.1.

Pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze ir smagākā miera laiku krīze. Pagājušā gadsimta trīsdesmito gadu depresijas laikā pasaules ekonomika nebija tik cieši integrēta kā šodien. Toreiz krīze skāra galvenokārt ASV un Eiropu, savukārt pašlaik tā ir skārusi visu pasauli.

| 2.2. | Sākotnējā finanšu krīze izvērsās par ekonomikas krīzi, un vairumā pasaules valstu sākās ekonomiskās aktivitātes lejupslīde. Iespējams, ka sāksies arī sociālā krīze ar augstu bezdarba līmeni. Krīzes galīgie apmēri būs atkarīgi no tā, kādus politiskos pasākumus īstenos tās pārvarēšanai. Vienlaikus sākās arī politiskā krīze, izraisot valdību demisiju. |
| --- | --- |

2.2.

Sākotnējā finanšu krīze izvērsās par ekonomikas krīzi, un vairumā pasaules valstu sākās ekonomiskās aktivitātes lejupslīde. Iespējams, ka sāksies arī sociālā krīze ar augstu bezdarba līmeni. Krīzes galīgie apmēri būs atkarīgi no tā, kādus politiskos pasākumus īstenos tās pārvarēšanai. Vienlaikus sākās arī politiskā krīze, izraisot valdību demisiju.

| 2.3. | Šajā atzinumā tomēr ir analizēta tikai finanšu krīze un pasākumi, kas būtu jāīsteno, lai nepieļautu tās atkārtošanos. Vispārējā krīze un ekonomikas krīze atzinumā nav dziļi analizēta, tāpat arī pasākumi pašreizējās krīzes pārvarēšanai, piemēram, publisko līdzekļu piešķiršana finanšu jomai. Atzinumā ir analizētas nākotnes perspektīvas, it īpaši jautājums par finanšu jomas uzraudzību. |
| --- | --- |

2.3.

Šajā atzinumā tomēr ir analizēta tikai finanšu krīze un pasākumi, kas būtu jāīsteno, lai nepieļautu tās atkārtošanos. Vispārējā krīze un ekonomikas krīze atzinumā nav dziļi analizēta, tāpat arī pasākumi pašreizējās krīzes pārvarēšanai, piemēram, publisko līdzekļu piešķiršana finanšu jomai. Atzinumā ir analizētas nākotnes perspektīvas, it īpaši jautājums par finanšu jomas uzraudzību.

| 2.4. | Minēto jautājumu izpēti uzticēja Larosière grupai, un EESK šajā atzinumā analizē tās ziņojumu. Šī grupa jautājumu loku paplašināja, lai sniegtu visaptverošu ieskatu un tādējādi izstrādātu konstruktīvus priekšlikumus. |
| --- | --- |

2.4.

Minēto jautājumu izpēti uzticēja Larosière grupai, un EESK šajā atzinumā analizē tās ziņojumu. Šī grupa jautājumu loku paplašināja, lai sniegtu visaptverošu ieskatu un tādējādi izstrādātu konstruktīvus priekšlikumus.

Larosière

| 2.5. | Pašreizējā krīze sākās finanšu jomā. Jau pirms Larosière grupas ziņojuma publicēšanas tā bija tik plaši izvērsusies, ka Eiropas Komisija sagatavoja vairākus priekšlikumus grozījumiem regulējumā. Svarīgākais priekšlikums attiecas uz kredītvērtējuma aģentūrām. Komisija izstrādāja priekšlikumu direktīvai par dažādiem finansiālās darbības veidiem. Šā gada 27. maija paziņojumā ir analizēta Larosière grupas ziņojuma sadaļa, kas attiecas uz finanšu jomas uzraudzību. Ar paziņojumu saistīta darba dokumenta 1. pielikumā ir norādīts, ka paziņojumā un grupas ziņojumā ir tikai piecas atšķirības, ko EESK analizē 6.2.4., 6.3.1. un 6.3.5. punktā. Turpmākos konkrētos priekšlikumus tiesību aktiem Komiteja analizēs īpašos atzinumos. Lai arī Komisija paziņojumā neanalizē Larosière grupas ziņojuma citas sadaļas, EESK uzskata, ka tām ir liela nozīme finanšu jomas turpmākajā attīstībā. |
| --- | --- |

2.5.

Pašreizējā krīze sākās finanšu jomā. Jau pirms Larosière grupas ziņojuma publicēšanas tā bija tik plaši izvērsusies, ka Eiropas Komisija sagatavoja vairākus priekšlikumus grozījumiem regulējumā. Svarīgākais priekšlikums attiecas uz kredītvērtējuma aģentūrām. Komisija izstrādāja priekšlikumu direktīvai par dažādiem finansiālās darbības veidiem. Šā gada 27. maija paziņojumā ir analizēta Larosière grupas ziņojuma sadaļa, kas attiecas uz finanšu jomas uzraudzību. Ar paziņojumu saistīta darba dokumenta 1. pielikumā ir norādīts, ka paziņojumā un grupas ziņojumā ir tikai piecas atšķirības, ko EESK analizē 6.2.4., 6.3.1. un 6.3.5. punktā. Turpmākos konkrētos priekšlikumus tiesību aktiem Komiteja analizēs īpašos atzinumos. Lai arī Komisija paziņojumā neanalizē Larosière grupas ziņojuma citas sadaļas, EESK uzskata, ka tām ir liela nozīme finanšu jomas turpmākajā attīstībā.

Larosière

Larosière

Larosière

| 2.6. | Larosière grupas ziņojumu sagatavoja banku jomas speciālisti saviem kolēģiem, un priekšlikumi principā ir paredzēti banku jomas speciālistiem, kas strādā Komisijā, un dalībvalstu finanšu ministriem. EESK atbalsta ziņojumā minēto 31 ieteikumu, vienlaikus norādot, ka skatījums ir jāpaplašina. Par pašreizējo problēmu risināšanu nevar būt atbildīgi vienīgi tie, kas izraisīja finanšu krīzi. Finanšu tirgus pakalpojumus izmanto privātpersonas un uzņēmumi, kas iegulda ietaupījumus un aizņemas līdzekļus investīcijām. Finanšu tirgus uzdevums ir pēc iespējas labāk kalpot šo sabiedrības grupu, t.i., pilsoniskās sabiedrības interesēm. Tādēļ, lai arī EESK ziņojumu kopumā atbalsta, tā vēlas izteikt arī dažas piezīmes un ierosināt virkni papildinājumu. |
| --- | --- |

2.6.

Larosière grupas ziņojumu sagatavoja banku jomas speciālisti saviem kolēģiem, un priekšlikumi principā ir paredzēti banku jomas speciālistiem, kas strādā Komisijā, un dalībvalstu finanšu ministriem. EESK atbalsta ziņojumā minēto 31 ieteikumu, vienlaikus norādot, ka skatījums ir jāpaplašina. Par pašreizējo problēmu risināšanu nevar būt atbildīgi vienīgi tie, kas izraisīja finanšu krīzi. Finanšu tirgus pakalpojumus izmanto privātpersonas un uzņēmumi, kas iegulda ietaupījumus un aizņemas līdzekļus investīcijām. Finanšu tirgus uzdevums ir pēc iespējas labāk kalpot šo sabiedrības grupu, t.i., pilsoniskās sabiedrības interesēm. Tādēļ, lai arī EESK ziņojumu kopumā atbalsta, tā vēlas izteikt arī dažas piezīmes un ierosināt virkni papildinājumu.

Larosière

3.   Finanšu krīzes cēloņi.

Finanšu krīzes cēloņi.

| 3.1. | Lai arī finanšu jomā bija pārlieku augsta likviditāte, centrālās bankas neīstenoja nekādus pasākumus. Uzmanības centrā bija cenu līmeņa izmaiņas, kas neliecināja, ka procentu likmes būtu jāpaaugstina. Tā kā bija pieejami lēti likvīdi, vērtspapīru cenas kāpa. Nav šaubu, ka, sākoties krīzei, likviditātes līmenis bija pārlieku augsts, bet pašlaik krīzes ietekmē tas kļuvis pārlieku zems. Vienlaikus jāatzīmē, ka ir sarežģīti noteikt, kādam jābūt vidējam likviditātes līmenim un vidējam naudas piedāvājumam normālos apstākļos. EESK norāda uz šādu dilemmu — monetārās politikas rādītāji ir gan inflācijas līmenis, gan naudas piedāvājuma apjoms. Ja naudas piedāvājums ir pārlieku liels, centrālajai bankai jāpaaugstina procentu likmes. Ja vienlaikus inflācija ir zema, tad, tieši pretēji, procentu likmes vajadzētu samazināt. EESK tādēļ uzskata — ja arī šādā sarežģītā situācijā uzmanību galvenokārt pievērš naudas piedāvājumam, jāņem vērā iespējamā ietekme uz reālo ekonomiku. |
| --- | --- |

3.1.

Lai arī finanšu jomā bija pārlieku augsta likviditāte, centrālās bankas neīstenoja nekādus pasākumus. Uzmanības centrā bija cenu līmeņa izmaiņas, kas neliecināja, ka procentu likmes būtu jāpaaugstina. Tā kā bija pieejami lēti likvīdi, vērtspapīru cenas kāpa. Nav šaubu, ka, sākoties krīzei, likviditātes līmenis bija pārlieku augsts, bet pašlaik krīzes ietekmē tas kļuvis pārlieku zems. Vienlaikus jāatzīmē, ka ir sarežģīti noteikt, kādam jābūt vidējam likviditātes līmenim un vidējam naudas piedāvājumam normālos apstākļos. EESK norāda uz šādu dilemmu — monetārās politikas rādītāji ir gan inflācijas līmenis, gan naudas piedāvājuma apjoms. Ja naudas piedāvājums ir pārlieku liels, centrālajai bankai jāpaaugstina procentu likmes. Ja vienlaikus inflācija ir zema, tad, tieši pretēji, procentu likmes vajadzētu samazināt. EESK tādēļ uzskata — ja arī šādā sarežģītā situācijā uzmanību galvenokārt pievērš naudas piedāvājumam, jāņem vērā iespējamā ietekme uz reālo ekonomiku.

| 3.2. | Politiskais lēmums veicināt mājokļu iegādi neatkarīgi no pircēja maksātspējas, zemās kredītu izmaksas un finanšu institūciju piedāvātās jaunās dažādu vērtspapīru paketes bija cēlonis, kāpēc sākās slēpta riskantu kredītu piešķiršana (paaugstināta riska kredīti). Šie vērtspapīri izplatījās pasaules finanšu tirgū, jo Amerikas Savienotājās Valstīs 2005. un 2006. gadā privāto uzkrājumu apjoms bija negatīvs. EESK 2008. gada jūlijā šajā sakarā norādīja: “Nesenā aizdevumu ar visaugstākajiem procentiem krīze Amerikā parādīja, ka nekustamā īpašuma cenu svārstības līdz ar nepietiekamu klienta riska novērtēšanu sakarā ar tādu likmju nenomaksāšanu, kas ir pārāk augstas attiecībā pret garantijā nodotā nekustamā īpašuma vērtību, var izraisīt ievērojamas finanšu krīzes, kas var destabilizēt visu sistēmu. Tādēļ, veicot jebkādu darbību Kopienas līmenī, ir jāņem vērā šī pieredze [...]” (1). |
| --- | --- |

3.2.

Politiskais lēmums veicināt mājokļu iegādi neatkarīgi no pircēja maksātspējas, zemās kredītu izmaksas un finanšu institūciju piedāvātās jaunās dažādu vērtspapīru paketes bija cēlonis, kāpēc sākās slēpta riskantu kredītu piešķiršana (paaugstināta riska kredīti). Šie vērtspapīri izplatījās pasaules finanšu tirgū, jo Amerikas Savienotājās Valstīs 2005. un 2006. gadā privāto uzkrājumu apjoms bija negatīvs. EESK 2008. gada jūlijā šajā sakarā norādīja: “Nesenā aizdevumu ar visaugstākajiem procentiem krīze Amerikā parādīja, ka nekustamā īpašuma cenu svārstības līdz ar nepietiekamu klienta riska novērtēšanu sakarā ar tādu likmju nenomaksāšanu, kas ir pārāk augstas attiecībā pret garantijā nodotā nekustamā īpašuma vērtību, var izraisīt ievērojamas finanšu krīzes, kas var destabilizēt visu sistēmu. Tādēļ, veicot jebkādu darbību Kopienas līmenī, ir jāņem vērā šī pieredze [...]” (1).

1

| 3.3. | Tajā pašā laikā, izmantojot tādu apstākli kā nelīdzsvarotība tirdzniecībā, dažas valstis (it īpaši Ķīna) veidoja lielus uzkrājumus, ko izmantoja ASV valsts aizņēmuma vērtspapīru iegādei. Jaunas sarežģītas dažādu vērtspapīru paketes (tostarp paaugstināta riska kredīti) bija ļoti ienesīgi, un visi finanšu tirgus dalībnieki centās gūt aizvien lielāku peļņu. Palielinoties vērstpapīru daudzumam, izsniedza papildu kredītus, un finanšu tirgū palielinājās apgrozījums, jo notika tirdzniecība ar riskantākiem vērtspapīriem. Neskatoties uz to, valdīja uzskats, ka jaunu komplekso vērtspapīru mērķis ir riska pārdale. Apgrozījuma pieaugums finanšu tirgū, šķiet, ļāva gūt arvien lielāku peļņu. |
| --- | --- |

3.3.

Tajā pašā laikā, izmantojot tādu apstākli kā nelīdzsvarotība tirdzniecībā, dažas valstis (it īpaši Ķīna) veidoja lielus uzkrājumus, ko izmantoja ASV valsts aizņēmuma vērtspapīru iegādei. Jaunas sarežģītas dažādu vērtspapīru paketes (tostarp paaugstināta riska kredīti) bija ļoti ienesīgi, un visi finanšu tirgus dalībnieki centās gūt aizvien lielāku peļņu. Palielinoties vērstpapīru daudzumam, izsniedza papildu kredītus, un finanšu tirgū palielinājās apgrozījums, jo notika tirdzniecība ar riskantākiem vērtspapīriem. Neskatoties uz to, valdīja uzskats, ka jaunu komplekso vērtspapīru mērķis ir riska pārdale. Apgrozījuma pieaugums finanšu tirgū, šķiet, ļāva gūt arvien lielāku peļņu.

| 3.4. | Riskantus hipotekāro kredītu instrumentus, ko banku sistēmā grūti bija pārdot tālāk, pārvērta par jauniem vērtspapīriem, kurus varēja pārdot tālāk. ASV 2008. gadā sākās recesija un palielinājās bezdarbs, apturot šo procesu un izraisot krīzi. Daudzi mājokļu īpašnieki vairs nevarēja samaksāt procentus. Bankas bija spiestas samazināt aktīvu vērtību un tos pārdot. Aktīvu vērtība turpināja samazināties, un lejupslīde paātrinājās. Uzticēšanās zuda. |
| --- | --- |

3.4.

Riskantus hipotekāro kredītu instrumentus, ko banku sistēmā grūti bija pārdot tālāk, pārvērta par jauniem vērtspapīriem, kurus varēja pārdot tālāk. ASV 2008. gadā sākās recesija un palielinājās bezdarbs, apturot šo procesu un izraisot krīzi. Daudzi mājokļu īpašnieki vairs nevarēja samaksāt procentus. Bankas bija spiestas samazināt aktīvu vērtību un tos pārdot. Aktīvu vērtība turpināja samazināties, un lejupslīde paātrinājās. Uzticēšanās zuda.

| 3.5. | Larosière grupas ziņojumā ir norādīti vairāki faktori, kas izraisīja iepriekš minētās attīstības tendences, proti:






  — | banku jomas starptautiskā regulējuma pamatā bija “Bāzele I” noteikumi, kas finanšu uzņēmumus pamudināja neiekļaut bilancē riskantus aktīvu posteņus. To daļēji novērsa ar “Bāzele II” noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Larosière grupas ziņojumā ir norādīti vairāki faktori, kas izraisīja iepriekš minētās attīstības tendences, proti:

Larosière

—

banku jomas starptautiskā regulējuma pamatā bija “Bāzele I” noteikumi, kas finanšu uzņēmumus pamudināja neiekļaut bilancē riskantus aktīvu posteņus. To daļēji novērsa ar “Bāzele II” noteikumiem;

| — | īpaši strauji attīstījās tirgus darījumi ar jauniem kompleksiem vērtspapīriem, ko tirgoja kā ārpusbiržas atvasinātos instrumentus, un tādēļ risks nebija pamanāms; |
| --- | --- |

—

īpaši strauji attīstījās tirgus darījumi ar jauniem kompleksiem vērtspapīriem, ko tirgoja kā ārpusbiržas atvasinātos instrumentus, un tādēļ risks nebija pamanāms;

| — | finanšu iestāžu darbību regulē, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko veic kredītvērtējuma aģentūras; |
| --- | --- |

—

finanšu iestāžu darbību regulē, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko veic kredītvērtējuma aģentūras;

| — | produktiem, kas izrādījās bezvērtīgi, kredītvērtējuma aģentūras piešķīra tādu pašu kredītspēju kā valsts aizdevuma vērtspapīriem. Minētās aģentūras finansē finanšu uzņēmumi, kuru produktus tās novērtē! |
| --- | --- |

—

produktiem, kas izrādījās bezvērtīgi, kredītvērtējuma aģentūras piešķīra tādu pašu kredītspēju kā valsts aizdevuma vērtspapīriem. Minētās aģentūras finansē finanšu uzņēmumi, kuru produktus tās novērtē!

| — | finanšu iestāžu vadība un to uzraudzības padomes neizprata ar jaunajiem kompleksajiem finanšu produktiem saistīto risku; |
| --- | --- |

—

finanšu iestāžu vadība un to uzraudzības padomes neizprata ar jaunajiem kompleksajiem finanšu produktiem saistīto risku;

| — | neatbilstošs regulējums un nepietiekama un nekoordinēta uzraudzība, vienlaikus pastāvot spēcīgai konkurencei starp dažādiem finanšu centriem. |
| --- | --- |

—

neatbilstošs regulējums un nepietiekama un nekoordinēta uzraudzība, vienlaikus pastāvot spēcīgai konkurencei starp dažādiem finanšu centriem.

| 3.6. | Larosière grupas ziņojumā netieši izteiktas kritiskas piezīmes par centrālajām bankām, kas neīstenoja nekādus pasākumus, lai risinātu pārmērīgās likviditātes problēmu. |
| --- | --- |

3.6.

Larosière grupas ziņojumā netieši izteiktas kritiskas piezīmes par centrālajām bankām, kas neīstenoja nekādus pasākumus, lai risinātu pārmērīgās likviditātes problēmu.

Larosière

| 3.7. | EESK tomēr vēlas veikt dziļāku analīzi. Likviditātes paaugstināšanās daļēji bija saistīta ar nelīdzsvarotību pasaules ekonomikā. Par to visskaidrāk liecina dažādas attīstības tendences ASV un Ķīnā, proti, Ķīnā pozitīva tirdzniecības bilance un ietaupījumi 30 % vai 40 % apmērā no ienākumiem kā nodrošinājums slimības gadījumam un pensijai, savukārt ASV tirdzniecības deficīts un ietaupījumu vietā parādi. Vēl viens ticams izskaidrojums, kas nav minēts ziņojumā, ir apstāklis, ka no kapitāla varēja gūt lielākus ienākumus nekā no darba. Pieauga arī nevienlīdzība ienākumu sadalē. Uz to, ka šīs tendences jānovērš, norādīja ne tikai Starptautiskā darba organizācija, bet arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija. |
| --- | --- |

3.7.

EESK tomēr vēlas veikt dziļāku analīzi. Likviditātes paaugstināšanās daļēji bija saistīta ar nelīdzsvarotību pasaules ekonomikā. Par to visskaidrāk liecina dažādas attīstības tendences ASV un Ķīnā, proti, Ķīnā pozitīva tirdzniecības bilance un ietaupījumi 30 % vai 40 % apmērā no ienākumiem kā nodrošinājums slimības gadījumam un pensijai, savukārt ASV tirdzniecības deficīts un ietaupījumu vietā parādi. Vēl viens ticams izskaidrojums, kas nav minēts ziņojumā, ir apstāklis, ka no kapitāla varēja gūt lielākus ienākumus nekā no darba. Pieauga arī nevienlīdzība ienākumu sadalē. Uz to, ka šīs tendences jānovērš, norādīja ne tikai Starptautiskā darba organizācija, bet arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija.

| 3.8. | Turīgākie meklēja iespējas ieguldīt uzkrātos līdzekļus, kuru daudzums pieauga. Tā kā iespējas ieguldīt reālos aktīvos tādā pašā mērā nepaplašinājās, vērtspapīru cenas kāpa. Šos pašreizējo problēmu cēloņus nevar novērst, izstrādājot jaunu finanšu tirgus regulējumu; lai to izdarītu, ir jāpieņem politiski lēmumi. Larosière grupas ziņojumā ir padziļināti analizēts “finanšu burbulis”, taču, lai nākotnē pieņemtu politiskus lēmumus, jāveic papildu analīze. |
| --- | --- |

3.8.

Turīgākie meklēja iespējas ieguldīt uzkrātos līdzekļus, kuru daudzums pieauga. Tā kā iespējas ieguldīt reālos aktīvos tādā pašā mērā nepaplašinājās, vērtspapīru cenas kāpa. Šos pašreizējo problēmu cēloņus nevar novērst, izstrādājot jaunu finanšu tirgus regulējumu; lai to izdarītu, ir jāpieņem politiski lēmumi. Larosière grupas ziņojumā ir padziļināti analizēts “finanšu burbulis”, taču, lai nākotnē pieņemtu politiskus lēmumus, jāveic papildu analīze.

Larosière

| 3.9. | Aprakstītās norises finanšu jomā noteikti veicināja tādu spekulatīvo darījumu izplatīšanos, kas neatbilda reālās ekonomikas attīstībai, turklāt nebija atbilstošu starptautisku fiskālās un monetārās politikas instrumentu, kas varētu ierobežot šādu darījumu izplatību. Finanšu iestādes un starptautiskās organizācijas ignorēja to daudzo sociālo kustību viedokli, kas vairākkārt aicināja īstenot reglamentējošus pasākumus, tostarp ieviest tā dēvēto Tobin nodokli. |
| --- | --- |

3.9.

Aprakstītās norises finanšu jomā noteikti veicināja tādu spekulatīvo darījumu izplatīšanos, kas neatbilda reālās ekonomikas attīstībai, turklāt nebija atbilstošu starptautisku fiskālās un monetārās politikas instrumentu, kas varētu ierobežot šādu darījumu izplatību. Finanšu iestādes un starptautiskās organizācijas ignorēja to daudzo sociālo kustību viedokli, kas vairākkārt aicināja īstenot reglamentējošus pasākumus, tostarp ieviest tā dēvēto Tobin nodokli.

Tobin

4.   Politika un regulējums.

Politika un regulējums.

| 4.1. | Ziņojumā norādīts, ka krīzes cēloņi ir tirgus nepilnības, nelīdzsvarotība pasaulē, nepietiekams regulējums un nepietiekama uzraudzība. Lai arī visas minētās problēmas nevar atrisināt ar regulējuma palīdzību, efektīvs regulējums ir viens no priekšnoteikumiem. Ziņojumā ir norādīts, ka jārisina visas problēmas. Vienlaikus rodas šaubas par to, vai ierosinātais regulējums ir pietiekams. Ziņojumā ir paustas bažas, ka pārmērīgs regulējums var būt šķērslis jauninājumiem finanšu jomā. EESK norāda, ka pašreizējie jauninājumi ir paaugstināta riska kredīti un tā dēvētā pārvēršana vērstpapīros. Šo iespēju ļaunprātīga izmantošana ir pašreizējo finanšu problēmu cēlonis. Regulējums atsevišķos gadījumos var arī veicināt jauninājumus finanšu jomā, kā, piemēram, SEPA (Vienotā euro maksājumu telpa). |
| --- | --- |

4.1.

Ziņojumā norādīts, ka krīzes cēloņi ir tirgus nepilnības, nelīdzsvarotība pasaulē, nepietiekams regulējums un nepietiekama uzraudzība. Lai arī visas minētās problēmas nevar atrisināt ar regulējuma palīdzību, efektīvs regulējums ir viens no priekšnoteikumiem. Ziņojumā ir norādīts, ka jārisina visas problēmas. Vienlaikus rodas šaubas par to, vai ierosinātais regulējums ir pietiekams. Ziņojumā ir paustas bažas, ka pārmērīgs regulējums var būt šķērslis jauninājumiem finanšu jomā. EESK norāda, ka pašreizējie jauninājumi ir paaugstināta riska kredīti un tā dēvētā pārvēršana vērstpapīros. Šo iespēju ļaunprātīga izmantošana ir pašreizējo finanšu problēmu cēlonis. Regulējums atsevišķos gadījumos var arī veicināt jauninājumus finanšu jomā, kā, piemēram, SEPA (Vienotā euro maksājumu telpa).

SEPA

euro

| 4.2. | Ziņojumā ierosināts nodrošināt labāku koordināciju starp centrālajām bankām un politiskajām struktūrām, kas atbildīgas par finanšu tirgus regulēšanu. Centrālajām bankām, uzlabojot finanšu tirgus uzraudzību, vairāk jāpievēršas makroekonomikas apsvērumiem. EESK uzskata, ka lietderīgs ir gan šis priekšlikums, gan arī priekšlikums par SVF aktīvāku līdzdalību uzraudzībā. |
| --- | --- |

4.2.

Ziņojumā ierosināts nodrošināt labāku koordināciju starp centrālajām bankām un politiskajām struktūrām, kas atbildīgas par finanšu tirgus regulēšanu. Centrālajām bankām, uzlabojot finanšu tirgus uzraudzību, vairāk jāpievēršas makroekonomikas apsvērumiem. EESK uzskata, ka lietderīgs ir gan šis priekšlikums, gan arī priekšlikums par SVF aktīvāku līdzdalību uzraudzībā.

| 4.3. | Ziņojumā arī norādīts, ka finanšu jomas politiskajam regulējumam un pašregulējumam jāpapildina vienam otru. Tā kā iekšējā kontrole nebija efektīva, ierosināts, ka pašregulēšana ir jāuzrauga. Patiesībā šāda ierosme nojauc robežu starp politisko regulējumu un pašregulējumu. |
| --- | --- |

4.3.

Ziņojumā arī norādīts, ka finanšu jomas politiskajam regulējumam un pašregulējumam jāpapildina vienam otru. Tā kā iekšējā kontrole nebija efektīva, ierosināts, ka pašregulēšana ir jāuzrauga. Patiesībā šāda ierosme nojauc robežu starp politisko regulējumu un pašregulējumu.

| 4.4. | Praksē šī robeža jau nojaukta. Ar “Bāzele I” un “Bāzele II” sistēmu bankas pašas pieņem noteikumus finanšu jomā. Tas, vai bankas un citas finanšu iestādes minētos noteikumus ievēro, ir atkarīgs no pašām bankām un finanšu iestādēm vai valsts, ja noteikumus ievieš ar likumu (“Bāzele II” noteikumi Eiropas Savienībā stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī, savukārt ASV tie stāsies spēkā tikai 2010. gada 1. aprīlī). Ziņojumā nav sīkāk analizētas finanšu tirgus organizatoriskās un demokrātiskās nepilnības, kuru cēlonis meklējams pašregulējuma sistēmā. Ņemot vēra tirgus globalizāciju, īpaša uzmanība jāvelta jautājumam, vai politisko struktūru ietekme ir pietiekama. |
| --- | --- |

4.4.

Praksē šī robeža jau nojaukta. Ar “Bāzele I” un “Bāzele II” sistēmu bankas pašas pieņem noteikumus finanšu jomā. Tas, vai bankas un citas finanšu iestādes minētos noteikumus ievēro, ir atkarīgs no pašām bankām un finanšu iestādēm vai valsts, ja noteikumus ievieš ar likumu (“Bāzele II” noteikumi Eiropas Savienībā stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī, savukārt ASV tie stāsies spēkā tikai 2010. gada 1. aprīlī). Ziņojumā nav sīkāk analizētas finanšu tirgus organizatoriskās un demokrātiskās nepilnības, kuru cēlonis meklējams pašregulējuma sistēmā. Ņemot vēra tirgus globalizāciju, īpaša uzmanība jāvelta jautājumam, vai politisko struktūru ietekme ir pietiekama.

5.   
  Larosière grupas ieteikumi.

Larosière

5.1.   Pakāpeniski jāpalielina bankām izvirzītās pašu kapitāla prasības. Tā kā pašreizējos banku krīzes apstākļos trūkst aktīvu, minētās prasības jāpalielina vēlāk. EESK uzskata, ka tās ir vajadzīgas, lai nākotnē nevajadzētu ieguldīt valsts budžeta līdzekļus bankās ar likviditātes problēmām. EESK piekrīt, ka Eiropas Savienībai jānosaka pašu kapitāla prasības.

Pakāpeniski jāpalielina bankām izvirzītās pašu kapitāla prasības

Eiropas Savienībai jānosaka pašu kapitāla prasības

5.2.   Dažāds pašu kapitāla apjoms atkarībā no konjunktūras. Ziņojumā norādīts, ka centrālo banku uzmanības lokā jābūt ne tikai inflācijai, bet arī naudas un kredītu tirgus kopējai attīstībai. Tāpēc, ja kreditēšana pārmērīgi palielinās, tām jābūt gatavām īstenot stingrāku monetāro politiku. Tādēļ ir ierosināts labvēlīgos apstākļos bankām izvirzīt augstākas pašu kapitāla prasības, savukārt nelabvēlīgākos apstākļos tās samazināt. Tā kā prognozēt ekonomikas attīstību ir sarežģīti, šis priekšlikums ir saistīts ar risku. Ja pēc labvēlīgāku apstākļu perioda un kreditēšanas pieauguma prasības tiek paaugstinātas, tad nelabvēlīgākos apstākļos šāda rīcība var paātrināt lejupslīdi. Spānijas piemērs tomēr liecina, ka sistēma, kas ļauj mainīt prasības attiecībā uz pašu kapitālu, ir efektīva. EESK uzskata, ka šāds pasākums pirms īstenošanas ir rūpīgi jāapsver, īpaši analizējot, vai patiešām pienācis piemērots brīdis tādai rīcībai.

Dažāds pašu kapitāla apjoms atkarībā no konjunktūras

5.3.   Stingrāki noteikumi attiecībā uz ārpusbilances posteņiem, izvirzot augstākas pašu kapitāla prasības un uzlabojot pārredzamību. Visstingrākie noteikumi attiecībā uz ārpusbilances posteņiem bija Spānijā, un šīs valsts bankas krīze skārusi vismazāk.

Stingrāki noteikumi attiecībā uz ārpusbilances posteņiem, izvirzot augstākas pašu kapitāla prasības un uzlabojot pārredzamību

| 5.3.1. | Ja bankas izmanto ārpusbilances instrumentus, tie bieži ir saistīti ar vienu no finanšu tirgus jauninājumiem, proti, sabiedrībām, kas dibinātas ar īpašu mērķi (Special purpose vehicles). Tās bieži izveido, lai bankas bilancē nebūtu jāiekļauj riskanti bilances aktīvu posteņi un banku nevajadzētu pakļaut riskam. Vēl viens iemesls varētu būt izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. Tā kā šos instrumentus izmantoja ļaunprātīgi, EESK uzskata, ka vajadzīgi stingrāki noteikumi ārpusbilances posteņu, kā arī special purpose vehicles sistēmas regulēšanai. Ar regulējuma palīdzību svarīgi ir nodrošināt, lai ar šādām metodēm dažus darbības veidus nevarētu slēpt. |
| --- | --- |

5.3.1.

Ja bankas izmanto ārpusbilances instrumentus, tie bieži ir saistīti ar vienu no finanšu tirgus jauninājumiem, proti, sabiedrībām, kas dibinātas ar īpašu mērķi (Special purpose vehicles). Tās bieži izveido, lai bankas bilancē nebūtu jāiekļauj riskanti bilances aktīvu posteņi un banku nevajadzētu pakļaut riskam. Vēl viens iemesls varētu būt izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. Tā kā šos instrumentus izmantoja ļaunprātīgi, EESK uzskata, ka vajadzīgi stingrāki noteikumi ārpusbilances posteņu, kā arī special purpose vehicles sistēmas regulēšanai. Ar regulējuma palīdzību svarīgi ir nodrošināt, lai ar šādām metodēm dažus darbības veidus nevarētu slēpt.

Special purpose vehicles

special purpose vehicles

5.4.   Skaidrāk jābūt redzamam, kādam riskam ir pakļauti bankas aktīvi. EESK uzskata, ka tai ir jābūt vienai no galvenajām prasībām, kas jāizvirza, kad Komisija turpinās darbu pēc ziņojuma un, cerams, nodrošinās banku aktīvu patiesu pārredzamību.

Skaidrāk jābūt redzamam, kādam riskam ir pakļauti bankas aktīvi

| 5.4.1. | Ziņojumā analizēti šādi jautājumi: pārvēršana vērtspapīros, atvasināto instrumentu tirgus, kopīgi ieguldījumu fondi un paralēlā banku sistēma. EESK uzskata, ka jārod visaptverošs risinājums, lai atrisinātu visas ar riskam pakļautiem vērtspapīriem saistītās problēmas, uz kurām norādīts dažādajos priekšlikumos. Paralēlās banku sistēmas pamatā ir dažādi neregulēti aizdevumu veidi. Ziņojumā ir ierosināts “Bāzele II” noteikumus attiecināt arī uz riska ieguldījumu fondiem, investīciju bankām utt. Par to nevar būt šaubu, un lēmumi jāpieņem nekavējoties. Šie jaunie finansēšanas veidi varēja attīstīties pilnīgi neregulēti, bieži ārpus īstās banku sistēmas, un šajā jomā nebija pat rezervju prasību. Larosière grupa analizējusi arī kopīgo ieguldījumu fondu darbību, aicinot izstrādāt kopēju regulējumu šajā jomā un dažādu produktu definīcijas, kā arī nodrošināt šo fondu stingrāku kontroli. Komiteja šos pasākumus pilnībā atbalsta. Bankām un finanšu iestādēm vienmēr daļēji jāuzņemas risks, kad tās pārdod tālāk riskam pakļautus aktīvus. |
| --- | --- |

5.4.1.

Ziņojumā analizēti šādi jautājumi: pārvēršana vērtspapīros, atvasināto instrumentu tirgus, kopīgi ieguldījumu fondi un paralēlā banku sistēma. EESK uzskata, ka jārod visaptverošs risinājums, lai atrisinātu visas ar riskam pakļautiem vērtspapīriem saistītās problēmas, uz kurām norādīts dažādajos priekšlikumos. Paralēlās banku sistēmas pamatā ir dažādi neregulēti aizdevumu veidi. Ziņojumā ir ierosināts “Bāzele II” noteikumus attiecināt arī uz riska ieguldījumu fondiem, investīciju bankām utt. Par to nevar būt šaubu, un lēmumi jāpieņem nekavējoties. Šie jaunie finansēšanas veidi varēja attīstīties pilnīgi neregulēti, bieži ārpus īstās banku sistēmas, un šajā jomā nebija pat rezervju prasību. Larosière grupa analizējusi arī kopīgo ieguldījumu fondu darbību, aicinot izstrādāt kopēju regulējumu šajā jomā un dažādu produktu definīcijas, kā arī nodrošināt šo fondu stingrāku kontroli. Komiteja šos pasākumus pilnībā atbalsta. Bankām un finanšu iestādēm vienmēr daļēji jāuzņemas risks, kad tās pārdod tālāk riskam pakļautus aktīvus.

Larosière

5.5.   Eiropas Komisija 13. maijā nāca klajā ar priekšlikumu direktīvai “Alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieki”, kas attiecas uz dažiem no minētajiem jaunajiem instrumentiem. EESK minēto priekšlikumu analizēs vēlāk. Komiteja jau 2006. gadā izstrādāja atzinumu, kas veltīts Zaļajai grāmatai par ieguldījumu fondiem (2).

2

5.6.   Analizējot grāmatvedības standartus, Larosière grupa ierosina, ka Starptautisko grāmatvedības standartu padomei (IASB) u.c. jāievieš noteikumi jauno sarežģīto instrumentu darbības regulēšanai. Grāmatvedības metode “novērtēšana pēc patiesās tirgus cenas” (mark to market) krīzi būtiski padziļināja. Kad vērtspapīriem vairs nebija vērtības, tos iegrāmatoja par attiecīgās dienas cenu. Sarežģītā situācijā vērstpapīru vērtību samazināja vēl vairāk (zem to patiesās vērtības). Šādā situācijā risinājums nevar būt arī alternatīvā metode, proti, produktu novērtēšana, pamatojoties uz pirkšanas cenu. EESK uzskata, ka šajā jomā ir plašas jauninājumu iespējas.

Larosière

IASB

mark to market

5.7.   Pamatots ir jautājums, kāpēc slēptam riskam pakļautus aktīvus banku sistēmā pārdod tālāk? Iespējams, ka no šiem instrumentiem jāatbrīvojas. Banku jomas speciālisti bieži norāda uz finanšu tirgus jauninājumu nozīmi. Vai tie tomēr nav pārlieku nedroši? EESK aicina Komisiju analizēt pastāvošos instrumentus, novērtēt to lietderīgumu un radīto risku, iesniegt priekšlikumus, no kuriem instrumentiem varētu atteikties vai kā definēt atlikušos instrumentus. Par to nevar būt atbildīga vienīgi banku joma. Komisijai jāizstrādā priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam. Finanšu produktus nedrīkst nevajadzīgi sarežģīt. Jābūt skaidri redzamam, ar kādu risku tie ir saistīti. Iespējams, ka finanšu produktu pārredzamība ir svarīgākais priekšnoteikums, lai atjaunotu uzticēšanos finanšu tirgum.

| 5.7.1. | EESK šajā sakarā vēlas vēlreiz norādīt uz Spānijas piemēru. Finanšu tirgū nedrīkst ieviest jaunus instrumentus, pirms tos nav pārbaudījušas finanšu uzraudzības iestādes. Veicot pārbaudes, Komisijai jāanalizē, kā atšķiras Spānijā un citās ES valstīs izmantotie instrumenti. Jāapspriež jautājums par šādu pārbaužu ieviešanu un jānolemj, vai ir pietiekami veikt uzraudzību valsts līmenī vai arī jāizveido kopēja uzraudzības sistēma visā Eiropas Savienībā. Pārrobežu finanšu darījumu dinamika liecina, ka jāveido vienota sistēma. |
| --- | --- |

5.7.1.

EESK šajā sakarā vēlas vēlreiz norādīt uz Spānijas piemēru. Finanšu tirgū nedrīkst ieviest jaunus instrumentus, pirms tos nav pārbaudījušas finanšu uzraudzības iestādes. Veicot pārbaudes, Komisijai jāanalizē, kā atšķiras Spānijā un citās ES valstīs izmantotie instrumenti. Jāapspriež jautājums par šādu pārbaužu ieviešanu un jānolemj, vai ir pietiekami veikt uzraudzību valsts līmenī vai arī jāizveido kopēja uzraudzības sistēma visā Eiropas Savienībā. Pārrobežu finanšu darījumu dinamika liecina, ka jāveido vienota sistēma.

5.8.   EESK atzinīgi vērtē ziņojumā minēto priekšlikumu par riska pārvaldības sistēmu bankās, proti, atbildīgajai struktūrai jābūt neatkarīgai, šim amatam jābūt prestižam un pārlieku nevajadzētu paļauties uz ārējo riska novērtējumu (kredītvērtējuma aģentūrām). Komiteja, protams, atbalsta priekšlikumu par krīzes pārvaldību finanšu sektora uzņēmumos. Izšķiroša nozīme būs tam, vai attiecīgos ieteikumus izdosies īstenot. Cik tālu var regulēt finanšu sektora uzņēmumu organizatorisko struktūru? Uzraudzības iestādes var nodrošināt vienīgi uzraudzību un publiskot kritiskas piezīmes.

5.9.   Kad krīze īpaši saasinājās, daudzas dalībvalstis palielināja Eiropas Savienībā noteiktās prasības attiecībā uz bankās noguldīto līdzekļu aizsardzību. Ziņojumā ir ieteikts saskaņot noteikumus, lai visiem banku klientiem garantētu vienādu un pietiekami augstu aizsardzības līmeni. Jāatrisina ar banku filiālēm citās valstīs saistītās problēmas, taču no kādiem līdzekļiem šīs garantijas jāfinansē? EESK šos centienus atbalsta un aicina Komisiju iespējami īsā laikā iesniegt priekšlikumus jauniem ES noteikumiem attiecībā uz bankās noguldīto līdzekļu aizsardzību.

5.10.   Stingrākas prasības attiecībā uz banku vadības un revīzijas struktūrām. Ņemot vērā līdzšinējos notikumus, no prasību paaugstināšanas neizvairīties. Arī finanšu sektora uzņēmumiem bija ētikas kodekss, taču daudzos gadījumos nešķiet, ka tas būtu ietekmējis uzņēmumu rīcību. Nav viegli formulēt konkrētus priekšlikumus par darbinieku kompetenci. Jauni noteikumi un noteiktu instrumentu iespējamā izņemšana no tirgus varētu atvieglot banku vadības struktūru darbību. Instrumenti, kuru mērķis ir slēpt risku, apgrūtina banku vadības struktūru darbu. EESK uzskata, ka Larosière grupas secinājumos nav pietiekami uzsvērta revidentu nozīme. Neapšaubāmi, ka, nodrošinot efektīvu revīziju, varēja samazināt riskantu instrumentu izplatību. Jānodrošina, lai finanšu sektora uzņēmumu pārvaldes struktūras aktīvu izvērtēšanā varētu paļauties uz iekšējo revīziju. Pārstrādājot “Bāzele II” noteikumus, jāanalizē arī revidentu uzdevumi un grāmatvedības metodes. Būtu ļoti lietderīgi dot iespēju arī dažām ieinteresētajām pusēm novērtēt finanšu iestāžu pasākumus un instrumentus, šim nolūkam izveidojot ad hoc grupas.

Stingrākas prasības attiecībā uz banku vadības un revīzijas struktūrām

Larosière

ad hoc

| 5.10.1. | Premiālās samaksas sistēmas, kuru mērķis ir kompensēt ar īstermiņa riskantiem ieguldījumiem saistīto risku, lielā mērā ietekmē banku vadošo darbinieku apsvērumus. Attiecībā uz šīm sistēmām ziņojumā ir minēti lietderīgi ieteikumi, proti, tās ir jāizstrādā vairākiem gadiem, tām jāatbilst patiesajai peļņai un šos ienākumus nedrīkst garantēt. EESK uzskata, ka īstermiņa pieeja jāaizstāj ar ilgtermiņa pieeju un premiālo samaksu nedrīkst aprēķināt, ņemot vērā spekulatīvos darījumus. Komiteja arī atbalsta ideju par finanšu darījumu aplikšanu ar nodokļiem, un šos ieņēmumus varētu izmantot attīstības atbalstam. Turklāt jāparedz, ka jāveido tāda premiālās samaksas sistēma, kurā nav ņemtas vērā vispārējās attīstības tendences, bet gan spēja sasniegt labākus darbības rezultātus salīdzinājumā ar vispārējām tendencēm. Jāapsver arī, vai nebūtu jānosaka premiālās samaksas maksimālā robeža, lai ierobežotu vēlmi riskēt. |
| --- | --- |

5.10.1.

Premiālās samaksas sistēmas, kuru mērķis ir kompensēt ar īstermiņa riskantiem ieguldījumiem saistīto risku, lielā mērā ietekmē banku vadošo darbinieku apsvērumus. Attiecībā uz šīm sistēmām ziņojumā ir minēti lietderīgi ieteikumi, proti, tās ir jāizstrādā vairākiem gadiem, tām jāatbilst patiesajai peļņai un šos ienākumus nedrīkst garantēt. EESK uzskata, ka īstermiņa pieeja jāaizstāj ar ilgtermiņa pieeju un premiālo samaksu nedrīkst aprēķināt, ņemot vērā spekulatīvos darījumus. Komiteja arī atbalsta ideju par finanšu darījumu aplikšanu ar nodokļiem, un šos ieņēmumus varētu izmantot attīstības atbalstam. Turklāt jāparedz, ka jāveido tāda premiālās samaksas sistēma, kurā nav ņemtas vērā vispārējās attīstības tendences, bet gan spēja sasniegt labākus darbības rezultātus salīdzinājumā ar vispārējām tendencēm. Jāapsver arī, vai nebūtu jānosaka premiālās samaksas maksimālā robeža, lai ierobežotu vēlmi riskēt.

5.11.   Ziņojumā ierosināts kredītvērtējuma aģentūru licencēšanu uzticēt Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejai (CESR). Komisija jau izstrādājusi priekšlikumu regulai par minētajām aģentūrām. EESK atzinumā šis Komisijas priekšlikums novērtēts atzinīgi (3). Ziņojumā norādīts, ka jāpārskata jautājums par šo aģentūru finansēšanu. EESK uzskata, ka jau tagad ir skaidrs, ka minētās aģentūras nedrīkst finansēt tie, kuru kredītinstrumentus šīs aģentūras novērtē.

kredītvērtējuma aģentūru

CESR

3

6.   Uzraudzība.

Uzraudzība.

6.1.   Larosière grupa īpašu uzmanību veltīja finanšu tirgus uzraudzībai. EESK uzskata, ka uzraudzībai ir būtiska nozīme, lai nepieļautu finanšu krīzes atkārtošanos. Tomēr, lai nodrošinātu uzraudzību, ir vajadzīgi attiecīgi noteikumi. Tādēļ tikpat svarīgi ir ziņojuma pirmajā daļā iekļautie priekšlikumi par grozījumiem regulējumā un stingrākiem noteikumiem.

Larosière

6.2.   Eiropas sistēma visaptverošai uzraudzībai.

Eiropas sistēma visaptverošai uzraudzībai.

| 6.2.1. | Ziņojumā kritiski vērtēts fakts, ka uzraudzība pašreiz ir vērsta uz atsevišķāmm finanšu iestādēm. Daudz vairāk jāpastiprina visas finanšu sistēmas uzraudzība. Šis uzdevums jāuztic Eiropas Centrālajai bankai (ECB)/Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS). Ja jānodrošina pārrobežu uzraudzība (ja jāuzrauga finanšu iestādes, kurām ir filiāles citās valstīs), jāparedz saistošs šķīrējtiesas mehānisms. |
| --- | --- |

6.2.1.

Ziņojumā kritiski vērtēts fakts, ka uzraudzība pašreiz ir vērsta uz atsevišķāmm finanšu iestādēm. Daudz vairāk jāpastiprina visas finanšu sistēmas uzraudzība. Šis uzdevums jāuztic Eiropas Centrālajai bankai (ECB)/Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS). Ja jānodrošina pārrobežu uzraudzība (ja jāuzrauga finanšu iestādes, kurām ir filiāles citās valstīs), jāparedz saistošs šķīrējtiesas mehānisms.

ECB

ECBS

| 6.2.2. | Larosière grupa secina, ka vienai Eiropas iestādei oficiāli jāpiešķir pilnvaras nodrošināt finanšu sistēmas visaptverošu uzraudzību un brīdināt par finansiāliem sistēmiskiem riskiem. ECB/ECBS sistēmā šis uzdevums jāuztic īpašai neatkarīgai padomei vai uzraudzības struktūrai (Eiropas Sistēmisko risku komitejai (ESRB)). Tajā ir jābūt pārstāvētām ne tikai centrālajām bankām, bet arī trim ierosinātajām iestādēm, kuru uzdevums ir nodrošināt uzraudzību mikrolīmenī. EESK secina, ka pašreiz nav apkopotas vajadzīgās zināšanas, lai nodrošinātu visaptverošu uzraudzību makroekonomikas līmenī. Šāda zināšanu bāze vēl jāizveido, lai sniegtu atbalstu minētās padomes darbā. Larosière grupas ziņojumā secināts, ka gadījumā, ja finanšu sistēmā rodas visaptverošs risks, būtu jāiesaista Komisija. |
| --- | --- |

6.2.2.

Larosière grupa secina, ka vienai Eiropas iestādei oficiāli jāpiešķir pilnvaras nodrošināt finanšu sistēmas visaptverošu uzraudzību un brīdināt par finansiāliem sistēmiskiem riskiem. ECB/ECBS sistēmā šis uzdevums jāuztic īpašai neatkarīgai padomei vai uzraudzības struktūrai (Eiropas Sistēmisko risku komitejai (ESRB)). Tajā ir jābūt pārstāvētām ne tikai centrālajām bankām, bet arī trim ierosinātajām iestādēm, kuru uzdevums ir nodrošināt uzraudzību mikrolīmenī. EESK secina, ka pašreiz nav apkopotas vajadzīgās zināšanas, lai nodrošinātu visaptverošu uzraudzību makroekonomikas līmenī. Šāda zināšanu bāze vēl jāizveido, lai sniegtu atbalstu minētās padomes darbā. Larosière grupas ziņojumā secināts, ka gadījumā, ja finanšu sistēmā rodas visaptverošs risks, būtu jāiesaista Komisija.

Larosière

ESRB

Larosière

| 6.2.3. | EESK atzinīgi vērtē Ekonomikas un finanšu padomes (ECOFIN) un Eiropadomes papildinājumus Komisijas 27. maija paziņojumā minētajiem priekšlikumiem, ka ECB Ģenerālpadomei jābūt pārstāvētai Eiropas Centrālo banku sistēmā, valstu uzraudzības iestādēm jāpiešķir novērotāja statuss, katrai valstij jāpiešķir viena balss un iespējamie ieteikumi vispirms jāiesniedz ECOFIN. Eiropadome arī ierosināja, ka Eiropas Sistēmisko risku komitejas priekšsēdētājs jāievēl ECB Ģenerālpadomei. EESK tādu ierosmi atbalsta, jo šajā struktūrā ir pārstāvētas visas 27 dalībvalstis. Eiropadome ierosina piešķirt jaunajām Eiropas finanšu uzraudzības iestādēm arī kredītvērtējuma aģentūru uzraudzīšanas pilnvaras. EESK atbalsta šo priekšlikumu, ko izstrādāja, apspriežot priekšlikumu direktīvai par kredītvērtējuma aģentūrām, vienlaikus iesakot, ka šādas pilnvaras būtu jāpiešķir tikai vienai no trim minētajām iestādēm. |
| --- | --- |

6.2.3.

EESK atzinīgi vērtē Ekonomikas un finanšu padomes (ECOFIN) un Eiropadomes papildinājumus Komisijas 27. maija paziņojumā minētajiem priekšlikumiem, ka ECB Ģenerālpadomei jābūt pārstāvētai Eiropas Centrālo banku sistēmā, valstu uzraudzības iestādēm jāpiešķir novērotāja statuss, katrai valstij jāpiešķir viena balss un iespējamie ieteikumi vispirms jāiesniedz ECOFIN. Eiropadome arī ierosināja, ka Eiropas Sistēmisko risku komitejas priekšsēdētājs jāievēl ECB Ģenerālpadomei. EESK tādu ierosmi atbalsta, jo šajā struktūrā ir pārstāvētas visas 27 dalībvalstis. Eiropadome ierosina piešķirt jaunajām Eiropas finanšu uzraudzības iestādēm arī kredītvērtējuma aģentūru uzraudzīšanas pilnvaras. EESK atbalsta šo priekšlikumu, ko izstrādāja, apspriežot priekšlikumu direktīvai par kredītvērtējuma aģentūrām, vienlaikus iesakot, ka šādas pilnvaras būtu jāpiešķir tikai vienai no trim minētajām iestādēm.

ECOFIN

ECOFIN

6.3.   Eiropas sistēma uzraudzībai mikrolīmenī.

Eiropas sistēma uzraudzībai mikrolīmenī.

6.3.1.   Lai nodrošinātu uzraudzību ikdienā, jāpaplašina trīs pašreizējās komitejas, kuru kompetencē ir banku, apdrošināšanas uzņēmumu un vērtspapīru tirgus uzraudzība, un tās jāpārveido par iestādēm. Šajās jomās ir ļoti atšķirīgs regulējums, un tādēļ minētās komitejas pašreiz nav iespējams apvienot, lai izveidotu vienu iestādi.

6.3.2.   Ziņojumā ierosināts, ka šajās jaunajās iestādēs jādarbojas tikai finanšu jomas pārstāvjiem. Kā minēts iepriekš, EESK uzskata, ka finanšu jautājumi nav jārisina tikai tiem, kas tieši iesaistīti finansiālā darbībā. Pilnīgi pamatoti jānodrošina arī darba ņēmēju organizāciju līdzdalība. Turklāt svarīgi ir šo iestāžu darbā iesaistīt arī klientus, kas izmanto banku, apdrošināšanas sabiedrību un vērtspapīru tirgus pakalpojumus. Lietderīgs ir salīdzinājums ar prezidenta Obamas valdības priekšlikumiem, proti, ASV izveidot īpašu struktūru, kurā darbotos banku klienti un analizētu finansiālo darbību. Neapšaubāmi, ka minēto iestāžu darbā būtu jāiesaista arī EESK, jo tā pārstāv pilsonisko sabiedrību.

6.3.3.   Ziņojumā ierosināts, ka šīm jaunajām iestādēm būtu jāanalizē arī dalībvalstīs pastāvošās atšķirības pašreizējo ES tiesību aktu piemērošanā. EESK uzskata, ka Komisija varētu ierosināt grozījumus tiesību aktos, lai novērstu šīs atšķirības.

dalībvalstīs pastāvošās atšķirības

6.3.4.   Ziņojumā norādīts, ka dalībvalstīs jābūt kompetentām uzraudzības iestādēm, kas varētu piemērot arī stingras sankcijas. EESK šo viedokli atbalsta. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt šo struktūru neatkarību no bankām un finanšu iestādēm. Tā aicina Komisiju ierosināt attiecīgus Kopienas tiesību aktus.

kompetentām uzraudzības iestādēm

6.3.5.   Larosière grupa uzskata, ka valstu uzraudzības iestādēm jābūt atbildīgām par uzraudzību ikdienā, savukārt trīs jauno iestāžu kompetencē jābūt standartu noteikšanai un darba koordinācijai. Jākontrolē, vai valstu uzraudzības iestādes ir patiesi neatkarīgas. Lai uzraudzītu pārrobežu darījumos iesaistītās finanšu iestādes, jāizveido kolēģijas no iesaistīto valstu uzraudzības iestādēm. Ņemot vērā līdzšinējo pieredzi, noteikti bija jāizvirza prasība, ka valstu uzraudzības iestādēm jāapmainās ar informāciju.

Larosière

6.3.6.   Ziņojumā ierosināts divos posmos izveidot jaunu sistēmu, lai nodrošinātu uzraudzību mikrolīmenī. Otrajā posmā jāizstrādā kopēji uzraudzības noteikumi un jānovērš dalībvalstīs pastāvošās atšķirības to piemērošanā. Šajā posmā jāsaskaņo arī iespējamās sankcijas. EESK uzskata, ka nav iemesla ar šiem pasākumiem kavēties, un tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ieteikts nekavējoties izstrādāt visu sistēmu uzraudzībai mikrolīmenī.

| 6.3.6.1. | EESK uzskata, ka uzraudzības kolēģijas, kurās darbotos pārstāvji no iesaistīto dalībvalstu uzraudzības iestādēm, varētu būt sarežģīti vadāmas, ja vienlaikus netiks nodrošināta nepieciešamā saskaņošana. Pretējā gadījumā, ņemot vērā atšķirīgos noteikumus, kas regulē dalībvalstu uzraudzības iestāžu darbību, pārrobežu darījumos iesaistīto uzņēmumu uzraudzība daļēji būs jāuzņemas trim minētajām iestādēm. |
| --- | --- |

6.3.6.1.

EESK uzskata, ka uzraudzības kolēģijas, kurās darbotos pārstāvji no iesaistīto dalībvalstu uzraudzības iestādēm, varētu būt sarežģīti vadāmas, ja vienlaikus netiks nodrošināta nepieciešamā saskaņošana. Pretējā gadījumā, ņemot vērā atšķirīgos noteikumus, kas regulē dalībvalstu uzraudzības iestāžu darbību, pārrobežu darījumos iesaistīto uzņēmumu uzraudzība daļēji būs jāuzņemas trim minētajām iestādēm.

| 6.3.6.2. | EESK stingri atbalsta Eiropadomes aicinājumu Eiropas Komisijai sniegt konkrētus priekšlikumus par to, kā krīzes apstākļos Eiropas finanšu uzraudzības sistēma varētu nodrošināt efektīvu koordināciju starp uzraudzības iestādēm, vienlaikus pilnībā respektējot valstu iestāžu atbildību par iespējamajām sekām fiskālās politikas jomā un centrālo banku atbildību, it īpaši par likviditātes palīdzības sniegšanu krīzes situācijā. |
| --- | --- |

6.3.6.2.

EESK stingri atbalsta Eiropadomes aicinājumu Eiropas Komisijai sniegt konkrētus priekšlikumus par to, kā krīzes apstākļos Eiropas finanšu uzraudzības sistēma varētu nodrošināt efektīvu koordināciju starp uzraudzības iestādēm, vienlaikus pilnībā respektējot valstu iestāžu atbildību par iespējamajām sekām fiskālās politikas jomā un centrālo banku atbildību, it īpaši par likviditātes palīdzības sniegšanu krīzes situācijā.

7.   Vispārēji pasākumi.

Vispārēji pasākumi.

| 7.1. | Larosière grupa norāda, ka arī globālā līmenī ir svarīgi risināt jautājumus saistībā ar finanšu jomas regulējumu, uzraudzību un krīzes pārvarēšanas pasākumiem un tādēļ jāizveido attiecīga sistēma. Grupa uzskata, ka nepieciešami stingrāki “Bāzele II” noteikumi un starptautiskie grāmatvedības standarti, stingrāks kredītvērtējuma aģentūru vispārējais regulējums, finanšu jomā jāievieš jauna vadības prakse un jāpalielina Starptautiskā valūtas fonda nozīme. Finanšu iestādes nedrīkst piesaistīt apstāklis, ka finanšu joma gandrīz nav regulēta. Kolēģijas, ko veido banku uzraudzības iestādes, īpaši ietekmē to banku darbību, kas veic darījumus visā pasaulē. |
| --- | --- |

7.1.

Larosière grupa norāda, ka arī globālā līmenī ir svarīgi risināt jautājumus saistībā ar finanšu jomas regulējumu, uzraudzību un krīzes pārvarēšanas pasākumiem un tādēļ jāizveido attiecīga sistēma. Grupa uzskata, ka nepieciešami stingrāki “Bāzele II” noteikumi un starptautiskie grāmatvedības standarti, stingrāks kredītvērtējuma aģentūru vispārējais regulējums, finanšu jomā jāievieš jauna vadības prakse un jāpalielina Starptautiskā valūtas fonda nozīme. Finanšu iestādes nedrīkst piesaistīt apstāklis, ka finanšu joma gandrīz nav regulēta. Kolēģijas, ko veido banku uzraudzības iestādes, īpaši ietekmē to banku darbību, kas veic darījumus visā pasaulē.

Larosière

| 7.2. | Paredzams, ka nebūs viegli panākt pārmaiņas visā pasaulē. Tomēr vairākus grupas priekšlikumus apsprieda jau G-20 valstu sanāksmē, kas notika Londonā. Finansiālās stabilitātes forums, ko dibināja 1999. gadā, ir pārveidots par Finansiālās stabilitātes padomi. Tās locekļi tagad ir visas G-20 valstis, kā arī Spānija un ES Komisija, tai ir plašākas pilnvaras un tā ir ciešāk saistīta ar SVF. Šīs pārmaiņas pilnībā atbilst Larosière grupas ieteikumiem. Līdzšinējais forums nespēja savlaicīgi brīdināt par finanšu sistēmas riskiem, kas izraisīja pašreizējo krīzi. EESK pauž cerību, ka, veicot pārmaiņas, šīs struktūras darbība būs pārredzamāka un tās rīcībā būs pietiekami resursi, apjomīgas zināšanas un plašas rīcības pilnvaras. Vienlaikus jāatzīmē, ka vairums Londonā pieņemto lēmumu vēl jāīsteno. |
| --- | --- |

7.2.

Paredzams, ka nebūs viegli panākt pārmaiņas visā pasaulē. Tomēr vairākus grupas priekšlikumus apsprieda jau G-20 valstu sanāksmē, kas notika Londonā. Finansiālās stabilitātes forums, ko dibināja 1999. gadā, ir pārveidots par Finansiālās stabilitātes padomi. Tās locekļi tagad ir visas G-20 valstis, kā arī Spānija un ES Komisija, tai ir plašākas pilnvaras un tā ir ciešāk saistīta ar SVF. Šīs pārmaiņas pilnībā atbilst Larosière grupas ieteikumiem. Līdzšinējais forums nespēja savlaicīgi brīdināt par finanšu sistēmas riskiem, kas izraisīja pašreizējo krīzi. EESK pauž cerību, ka, veicot pārmaiņas, šīs struktūras darbība būs pārredzamāka un tās rīcībā būs pietiekami resursi, apjomīgas zināšanas un plašas rīcības pilnvaras. Vienlaikus jāatzīmē, ka vairums Londonā pieņemto lēmumu vēl jāīsteno.

Larosière

| 7.3. | Diskusijās par finanšu tirgu lieto jēdzienu “stresa tests”, kas ļauj novērtēt iespējamās finanšu krīzes ietekmi uz attiecīgās valsts banku sistēmu. Pašreizējās krīzes apstākļos ir viegli izprast šo testu svarīgumu. Vienlaikus jāatzīmē, ka būtisks ir jautājums par rezultātu publicēšanu. Ja SVF veiktu šādu testu un publicētu informāciju, ka krīze attiecīgās valsts banku sistēmu sagraus, tad krīze patiešām sāksies. Šādiem testiem tomēr jābūt pēc iespējas atklātākiem, un tie var būt nozīmīgs instruments valstu finanšu sistēmu uzraudzībai. |
| --- | --- |

7.3.

Diskusijās par finanšu tirgu lieto jēdzienu “stresa tests”, kas ļauj novērtēt iespējamās finanšu krīzes ietekmi uz attiecīgās valsts banku sistēmu. Pašreizējās krīzes apstākļos ir viegli izprast šo testu svarīgumu. Vienlaikus jāatzīmē, ka būtisks ir jautājums par rezultātu publicēšanu. Ja SVF veiktu šādu testu un publicētu informāciju, ka krīze attiecīgās valsts banku sistēmu sagraus, tad krīze patiešām sāksies. Šādiem testiem tomēr jābūt pēc iespējas atklātākiem, un tie var būt nozīmīgs instruments valstu finanšu sistēmu uzraudzībai.

| 7.4. | Londonas sanāksmes dalībnieki ņēma vērā arī priekšlikumu piešķirt papildu resursus SVF, lai atbalstītu valstis, kas saskaras ar īpaši nopietnām problēmām. EESK atbalsta šādu rīcību, bet kritiski vērtē SVF prasības pārskatīt nozīmīgus Eiropas sociālā modeļa aspektus un sastāvdaļas. Tieši tāpēc Eiropas Savienībai sarunās ar SVF noteikti jāpauž vienots viedoklis. |
| --- | --- |

7.4.

Londonas sanāksmes dalībnieki ņēma vērā arī priekšlikumu piešķirt papildu resursus SVF, lai atbalstītu valstis, kas saskaras ar īpaši nopietnām problēmām. EESK atbalsta šādu rīcību, bet kritiski vērtē SVF prasības pārskatīt nozīmīgus Eiropas sociālā modeļa aspektus un sastāvdaļas. Tieši tāpēc Eiropas Savienībai sarunās ar SVF noteikti jāpauž vienots viedoklis.

Briselē, 2009. gada 30. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  OV C 27, 03.02.2009., 18. lpp.

1

(2)  OV C 110, 09.05.2006., 19. lpp.

2

(3)  OV C 277, 17.11.2009 (ECO/243, Kredītvērtējuma aģentūras).

3

---

Pielikums

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētās nodaļas atzinumam

Tika noraidīti šādi grozījumi, neraugoties uz to, ka tie saņēma vismaz ceturto daļu nodoto balsu (Reglamenta 54. panta 3. punkts).

1.2.   punkts

Svītrot šādi:

“Krīzes galvenais cēlonis bija pārlieku augstā likviditāte. Larosière grupa uzskata, ka šī parādība daļēji izskaidrojama ar ASV ekspansionistisko monetāro politiku un nelīdzsvarotību pasaules ekonomikā, par ko vislabāk liecina dažādās tendences ASV un Ķīnā. EESK uzskata, ka vēl viens cēlonis varētu būt apstāklis, ka no kapitāla varēja gūt lielākus ienākumus nekā no darba. Pieaugusi arī nevienlīdzība ienākumu sadalē. Turīgākie meklēja iespējas ieguldīt uzkrātos līdzekļus, kuru daudzums pieauga. Tā kā iespējas ieguldīt reālos aktīvos tādā pašā mērā nepaplašinājās, vērtspapīru cenas kāpa. Larosière grupas ziņojumā ir padziļināti analizēts “finanšu burbulis”, taču, lai nākotnē pieņemtu politiskus lēmumus, būtu vajadzīga papildu analīze.”

Pamatojums

Pamatojums

Kā ziņotājs norāda citos atzinuma punktos un tas atbilst Larosière ziņojuma apgalvojumiem, krīzei ir vairāki iemesli, taču nav pierādījumu, ka viens no tiem ir pārmaiņas ienākumu sadalē. Nevienā pētījumā par krīzes iemesliem tas nav minēts.

Larosière

Balsojuma rezultāts:

Balsojuma rezultāts:

Par: 68 Pret: 121 Atturas: 15

1.3.3.   punkts

1.3.3.

punkts

Svītrot šādi:

“Ārpusbilances posteņus un sabiedrības, kas dibinātas ar īpašu mērķi (Special purpose vehicles) dažkārt izmatoja ļaunprātīgi. Banku bilancēs neiekļāva riskantus bilances aktīvu posteņus, lai izvairītos no kapitāla prasībām un dažkārt no nodokļu maksāšanas. Tādēļ EESK uzskata, ka vajadzīgi stingrāki noteikumi.”

Pamatojums

Pamatojums

Galvenais iemesls ārpusbilances darbībām, kā uz to pamatoti norāda ziņotājs, ir neizmantot pašu resursus. Nav nekādu pierādījumu, ka tās veic, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, ko turklāt būtu ļoti grūti izdarīt, pat ja tās būtu ārpusbilances darbības.

Balsojuma rezultāts:

Balsojuma rezultāts:

Par: 65 Pret: 125 Atturas: 12

1.4.4.   punkts

1.4.4.

punkts

Svītrot punktu šādi:

“Šo jauno iestāžu vadības struktūrās nedrīkst būt pastāvēti vienīgi banku jomas speciālisti. Tajās ir jāiesaista arī arodbiedrības, banku pakalpojumu izmantotāji un EESK, lai nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības pārstāvību.”

Pamatojums

Pamatojums

Vadības struktūru sastāvā nav tikai banku pārstāvji, bet arī monetāro iestāžu pārstāvji. Nav arī pamatota jaunu locekļu iekļaušana, kas kavētu jauno iestāžu darbību. Larosière ziņojuma 12. ieteikumā ir skaidri uzsvērts, ka jaunajiem iestāžu vadītājiem jābūt neatkarīgiem un profesionāliem.

Larosière

Balsojuma rezultāts:

Balsojuma rezultāts:

Par: 60 Pret: 132 Atturas: 8

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/66

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas perspektīvas pēc 2013. gada” (atzinuma papildinājums)

2009/C 318/12

Ziņotājs: Adalbert KIENLE kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta piemērošanas noteikumu 29. panta a) punktu 2009. gada 24. februārī nolēma izstrādāt atzinuma papildinājumu par tematu

“Kopējās lauksaimniecības politikas perspektīvas pēc 2013. gada”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 2. septembrī. Ziņotājs — Adalbert KIENLE kgs.

Adalbert KIENLE

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (30. septembra sēdē), ar 167 balsīm par, 3 balsīm pret un 13 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   EESK loma KLP turpmākajā izstrādē.

EESK loma KLP turpmākajā izstrādē.

| 1.1 | Parasti EESK – ja vien iespējams, pirms vēl ir pieņemti Eiropas Komisijas paziņojumi vai tiesību akti – rūpīgi un savlaicīgi iepazīstas ar kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) gaidāmajām reformām. Turklāt EESK, pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma 2007. gadā izstrādājot izpētes atzinumu par tematu “KLP “veselības pārbaude” un perspektīvas pēc 2013. gada” (1), bija pirmā ES iestāde, kas uzsāka plašas debates par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni. |
| --- | --- |

1.1

Parasti EESK – ja vien iespējams, pirms vēl ir pieņemti Eiropas Komisijas paziņojumi vai tiesību akti – rūpīgi un savlaicīgi iepazīstas ar kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) gaidāmajām reformām. Turklāt EESK, pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma 2007. gadā izstrādājot izpētes atzinumu par tematu “KLP “veselības pārbaude” un perspektīvas pēc 2013. gada” (1), bija pirmā ES iestāde, kas uzsāka plašas debates par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni.

1

| 1.2 | Gan ES Padomes prezidējošā valsts Francija 2008. gada otrajā pusgadā, gan Čehijas Republika 2009. gada pirmajā pusgadā centās izvērst debates par KLP perspektīvām pēc 2013. gada, taču bez panākumiem. Tā kā Lauksaimniecības padome līdz šim nav noteikusi KLP turpmākās attīstības principus un noteikumus, EESK uzskata, ka tuvākajā laikā noteikti jāpieņem atzinuma papildinājums par galvenajām šībrīža norisēm. Šis atzinums ļaus veidot saikni starp 2008. gadā veikto KLP “veselības pārbaudi” un debatēm par KLP perspektīvām pēc 2013. gada. EESK uzskata, ka jāizstrādā vēl viens padziļināts atzinums par visiem ar KLP saistītiem problēmjautājumiem. |
| --- | --- |

1.2

Gan ES Padomes prezidējošā valsts Francija 2008. gada otrajā pusgadā, gan Čehijas Republika 2009. gada pirmajā pusgadā centās izvērst debates par KLP perspektīvām pēc 2013. gada, taču bez panākumiem. Tā kā Lauksaimniecības padome līdz šim nav noteikusi KLP turpmākās attīstības principus un noteikumus, EESK uzskata, ka tuvākajā laikā noteikti jāpieņem atzinuma papildinājums par galvenajām šībrīža norisēm. Šis atzinums ļaus veidot saikni starp 2008. gadā veikto KLP “veselības pārbaudi” un debatēm par KLP perspektīvām pēc 2013. gada. EESK uzskata, ka jāizstrādā vēl viens padziļināts atzinums par visiem ar KLP saistītiem problēmjautājumiem.

| 1.3. | Pēc Lauksaimniecības ministru padomes 2008. gada novembrī pieņemtā lēmuma par KLP “veselības pārbaudi” lauksaimniecības preču tirgū cenas ir strauji kritušas. Īpaši dramatisks ir piena cenas kritums. EESK uzskata, ka ir vēlreiz jāpārbauda drošības tīkli, tostarp pašreizējās kvotu sistēmas, lai pārliecinātos, vai tie ir piemēroti šādas situācijas ietekmes mazināšanai. |
| --- | --- |

1.3.

Pēc Lauksaimniecības ministru padomes 2008. gada novembrī pieņemtā lēmuma par KLP “veselības pārbaudi” lauksaimniecības preču tirgū cenas ir strauji kritušas. Īpaši dramatisks ir piena cenas kritums. EESK uzskata, ka ir vēlreiz jāpārbauda drošības tīkli, tostarp pašreizējās kvotu sistēmas, lai pārliecinātos, vai tie ir piemēroti šādas situācijas ietekmes mazināšanai.

2.   Sākotnējie nosacījumi KLP attīstībai pēc 2013. gada.

Sākotnējie nosacījumi KLP attīstībai pēc 2013. gada.

| 2.1 | Kopš 2005. gada KLP reformas lauksaimniekiem paredzētie tiešie maksājumi ir atdalīti no ražošanas un dažās dalībvalstīs tie pilnībā vai daļēji tiek sadalīti reģionālajā līmenī. Līdztekus tiešajiem maksājumiem otrs nozīmīgs ES lauksaimniecības politikas pīlārs ir lauku attīstības atbalsta pasākumi (ELFLA). Daudzfunkcionalitātes perspektīvā tiešo maksājumu mērķis ir panākt, lai lauksaimniecība vienlaikus būtu konkurētspējīga un ilgtspējīga gan sociālajā, gan vides aspektā. |
| --- | --- |

2.1

Kopš 2005. gada KLP reformas lauksaimniekiem paredzētie tiešie maksājumi ir atdalīti no ražošanas un dažās dalībvalstīs tie pilnībā vai daļēji tiek sadalīti reģionālajā līmenī. Līdztekus tiešajiem maksājumiem otrs nozīmīgs ES lauksaimniecības politikas pīlārs ir lauku attīstības atbalsta pasākumi (ELFLA). Daudzfunkcionalitātes perspektīvā tiešo maksājumu mērķis ir panākt, lai lauksaimniecība vienlaikus būtu konkurētspējīga un ilgtspējīga gan sociālajā, gan vides aspektā.

| 2.2 | Gadu desmitiem ilgi droša Eiropas patērētāju apgāde ar pārtikas produktiem par diezgan izdevīgām cenām šķita pašsaprotama un neradīja problēmas. Tomēr saskaņā ar prognozēm turpmākajās desmitgadēs gan lauksaimniecības, gan arī ar lauksaimniecību nesaistītu izejvielu (piemēram, naftas) cenas visā pasaulē paaugstināsies. Turklāt paredzams, ka pieaugs arī cenu nestabilitāte. |
| --- | --- |

2.2

Gadu desmitiem ilgi droša Eiropas patērētāju apgāde ar pārtikas produktiem par diezgan izdevīgām cenām šķita pašsaprotama un neradīja problēmas. Tomēr saskaņā ar prognozēm turpmākajās desmitgadēs gan lauksaimniecības, gan arī ar lauksaimniecību nesaistītu izejvielu (piemēram, naftas) cenas visā pasaulē paaugstināsies. Turklāt paredzams, ka pieaugs arī cenu nestabilitāte.

| 2.3 | Šajā ziņā par trauksmes signālu vajadzētu uzskatīt lauksaimniecības pamatproduktu ražošanas cenu būtiskās svārstības pēdējo divu gadu laikā, tostarp piena un labības cenām nesen sasniedzot īpaši zemu līmeni. Drošas apgādes ar pārtikas produktiem sociālā dimensija – īpaši attiecībā uz iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem – turpmāk atkal kļūs svarīgāka, jo lauksaimniecības tirgi kopumā ir īpaši jutīgi pret cenu svārstībām, kas savukārt var negatīvi ietekmēt apgādes un lauksaimniecības uzņēmumu stabilitāti. Turklāt pārtikas apgādes ķēdē, acīmredzot, izveidojusies būtiska nelīdzsvarotība. Koncentrācijas procesi mazumtirdzniecībā rada spēcīgu ekonomisko spiedienu uz lauksaimniecības produktu primāro ražošanu un dažādiem pārstrādes posmiem. Sākušās debates par to, vai pārtikas produktu ķēdē lauksaimniecības produktu ražotāji saņem taisnīgu peļņas daļu. |
| --- | --- |

2.3

Šajā ziņā par trauksmes signālu vajadzētu uzskatīt lauksaimniecības pamatproduktu ražošanas cenu būtiskās svārstības pēdējo divu gadu laikā, tostarp piena un labības cenām nesen sasniedzot īpaši zemu līmeni. Drošas apgādes ar pārtikas produktiem sociālā dimensija – īpaši attiecībā uz iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem – turpmāk atkal kļūs svarīgāka, jo lauksaimniecības tirgi kopumā ir īpaši jutīgi pret cenu svārstībām, kas savukārt var negatīvi ietekmēt apgādes un lauksaimniecības uzņēmumu stabilitāti. Turklāt pārtikas apgādes ķēdē, acīmredzot, izveidojusies būtiska nelīdzsvarotība. Koncentrācijas procesi mazumtirdzniecībā rada spēcīgu ekonomisko spiedienu uz lauksaimniecības produktu primāro ražošanu un dažādiem pārstrādes posmiem. Sākušās debates par to, vai pārtikas produktu ķēdē lauksaimniecības produktu ražotāji saņem taisnīgu peļņas daļu.

| 2.4 | Eiropas Savienība un dalībvalstis cenšas īstenot tālejošus mērķus pārtikas apgādes drošības, vides aizsardzības, klimata un dzīvnieku labturības jomā. Tā ir Eiropas lauksaimniecības modeļa svarīga sastāvdaļa. Ar 2003.–2005. gada KLP reformu tika nolemts, ka atsaistītie vienreizējie saimniecības maksājumi ir atkarīgi no pamatstandartu ievērošanas un “labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem” (“savstarpējās atbilstības” jēdziens). Ja izpildīti šie pamatnosacījumi, tiek piedāvāti maksājumi par agrovidi, taču kopš 2007. gada tajos vairs nav stimulējošu elementu. Lai lauksaimniecības jomā sasniegtu vides un sociālos mērķus, būs jāpilnveido atbalsta politikas struktūra laika posmam pēc 2013. gada. EESK atkārtoti ir uzsvērusi savu pamatnostāju, ka Eiropas lauksaimniecības pielāgošana tikai pasaules tirgus noteikumiem vai cenām nebūtu pareiza pieeja. |
| --- | --- |

2.4

Eiropas Savienība un dalībvalstis cenšas īstenot tālejošus mērķus pārtikas apgādes drošības, vides aizsardzības, klimata un dzīvnieku labturības jomā. Tā ir Eiropas lauksaimniecības modeļa svarīga sastāvdaļa. Ar 2003.–2005. gada KLP reformu tika nolemts, ka atsaistītie vienreizējie saimniecības maksājumi ir atkarīgi no pamatstandartu ievērošanas un “labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem” (“savstarpējās atbilstības” jēdziens). Ja izpildīti šie pamatnosacījumi, tiek piedāvāti maksājumi par agrovidi, taču kopš 2007. gada tajos vairs nav stimulējošu elementu. Lai lauksaimniecības jomā sasniegtu vides un sociālos mērķus, būs jāpilnveido atbalsta politikas struktūra laika posmam pēc 2013. gada. EESK atkārtoti ir uzsvērusi savu pamatnostāju, ka Eiropas lauksaimniecības pielāgošana tikai pasaules tirgus noteikumiem vai cenām nebūtu pareiza pieeja.

| 2.5 | Izvirzīto mērķu sasniegšanai un uzdevumu izpildei laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam būs vajadzīgi atbilstoši finanšu līdzekļi. Pašlaik izdevumi kopējai lauksaimniecības politikai veido mazāk nekā 0,4 % no ES iekšzemes kopprodukta (IKP). Ilgtermiņa uzdevums būs informēt iedzīvotājus par to, kāds sabiedrībai nozīmīgs ieguldījums tiek atbalstīts no kopējās lauksaimniecības politikas budžeta. Lauksaimniecības izdevumu daļa ES kopējā budžetā no 1993. gada līdz 2013. gadam samazināsies no aptuveni 50 % līdz 33 %. |
| --- | --- |

2.5

Izvirzīto mērķu sasniegšanai un uzdevumu izpildei laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam būs vajadzīgi atbilstoši finanšu līdzekļi. Pašlaik izdevumi kopējai lauksaimniecības politikai veido mazāk nekā 0,4 % no ES iekšzemes kopprodukta (IKP). Ilgtermiņa uzdevums būs informēt iedzīvotājus par to, kāds sabiedrībai nozīmīgs ieguldījums tiek atbalstīts no kopējās lauksaimniecības politikas budžeta. Lauksaimniecības izdevumu daļa ES kopējā budžetā no 1993. gada līdz 2013. gadam samazināsies no aptuveni 50 % līdz 33 %.

3.   Paredzamais apspriešanās un lēmumu pieņemšanas grafiks.

Paredzamais apspriešanās un lēmumu pieņemšanas grafiks.

| 3.1 | Padomē Francijas un Čehijas Republikas prezidentūras laikā ir norisinājušās pirmās debates par ES lauksaimniecības politikas veidošanu pēc 2013. gada. |
| --- | --- |

3.1

Padomē Francijas un Čehijas Republikas prezidentūras laikā ir norisinājušās pirmās debates par ES lauksaimniecības politikas veidošanu pēc 2013. gada.

| 3.2 | Paredzams, ka jaunā Eiropas Komisija, pamatojoties uz minētajām debatēm, 2010. gada rudenī nāks klajā ar pirmajiem apsvērumiem (paziņojumu) par lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada. Tajā būs jāņem vērā arī “finanšu revīzijas” rezultāti. Priekšlikumu tiesību aktam par KLP pēc 2013. gada paredzēts publiskot 2011. gada vidū. Parlaments, Padome un Komisija varētu par to pieņemt lēmumu 2012. gada pirmajā pusgadā. |
| --- | --- |

3.2

Paredzams, ka jaunā Eiropas Komisija, pamatojoties uz minētajām debatēm, 2010. gada rudenī nāks klajā ar pirmajiem apsvērumiem (paziņojumu) par lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada. Tajā būs jāņem vērā arī “finanšu revīzijas” rezultāti. Priekšlikumu tiesību aktam par KLP pēc 2013. gada paredzēts publiskot 2011. gada vidū. Parlaments, Padome un Komisija varētu par to pieņemt lēmumu 2012. gada pirmajā pusgadā.

| 3.3 | Lisabonas līgumā paredzēts, ka Eiropas Parlamentam kopējās lauksaimniecības politikas jomā būs tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā. Parlamenta funkciju paplašināšana būtiski un pozitīvi ietekmēs debates par KLP turpmāko attīstību. |
| --- | --- |

3.3

Lisabonas līgumā paredzēts, ka Eiropas Parlamentam kopējās lauksaimniecības politikas jomā būs tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā. Parlamenta funkciju paplašināšana būtiski un pozitīvi ietekmēs debates par KLP turpmāko attīstību.

4.   Norādes debatēm par KLP turpmāko attīstību.

Norādes debatēm par KLP turpmāko attīstību.

| 4.1 | EESK uzskata, ka debates par KLP attīstību pēc 2013. gada turpmāk jābalsta uz tādas daudzfunkcionālas lauksaimniecības modeli, kas ir orientēta uz tirgu un vienlaikus kalpo sabiedrības interesēm. Ar KLP reformām kopš 1992. gada ir notikuši mēģinājumi noregulēt konfliktu starp starptautiskā tirgus atvēršanu (PTO Dohas sarunu kārta), no vienas puses, un augstajām sabiedrības prasībām (preventīva patērētāju tiesību aizsardzība, vides aizsardzība un dzīvnieku labturība), no otras puses. Lai šādu lauksaimniecības politiku turpinātu pēc 2013. gada, KLP jāpiešķir pietiekams finansējums. |
| --- | --- |

4.1

EESK uzskata, ka debates par KLP attīstību pēc 2013. gada turpmāk jābalsta uz tādas daudzfunkcionālas lauksaimniecības modeli, kas ir orientēta uz tirgu un vienlaikus kalpo sabiedrības interesēm. Ar KLP reformām kopš 1992. gada ir notikuši mēģinājumi noregulēt konfliktu starp starptautiskā tirgus atvēršanu (PTO Dohas sarunu kārta), no vienas puses, un augstajām sabiedrības prasībām (preventīva patērētāju tiesību aizsardzība, vides aizsardzība un dzīvnieku labturība), no otras puses. Lai šādu lauksaimniecības politiku turpinātu pēc 2013. gada, KLP jāpiešķir pietiekams finansējums.

| 4.2 | Lauksaimniecībai piešķirtie tiešie maksājumi arī turpmāk būs KLP galvenais instruments. EESK uzskata — lai šo instrumentu izmantotu arī turpmāk, tas ir jāpilnveido. Mazināsies tā funkcija nodrošināt kompensāciju par tirgus cenu pazemināšanos. No otras puses, radīsies jaunas funkcijas, nodrošinot ieguldījumu sabiedrības labā un sabiedrisko labumu. Ņemot vērā pašreizējo krīzes situāciju un paredzamās cenu svārstības lauksaimniecības preču tirgos, nozīmīgāki kļūst stabilizācijas un apgādes drošības uzdevumi. KLP tādējādi sniegs labumu arī patērētājiem. Lielāka uzmanība jāvelta arī klimata pārmaiņu ierobežošanas aspektiem. |
| --- | --- |

4.2

Lauksaimniecībai piešķirtie tiešie maksājumi arī turpmāk būs KLP galvenais instruments. EESK uzskata — lai šo instrumentu izmantotu arī turpmāk, tas ir jāpilnveido. Mazināsies tā funkcija nodrošināt kompensāciju par tirgus cenu pazemināšanos. No otras puses, radīsies jaunas funkcijas, nodrošinot ieguldījumu sabiedrības labā un sabiedrisko labumu. Ņemot vērā pašreizējo krīzes situāciju un paredzamās cenu svārstības lauksaimniecības preču tirgos, nozīmīgāki kļūst stabilizācijas un apgādes drošības uzdevumi. KLP tādējādi sniegs labumu arī patērētājiem. Lielāka uzmanība jāvelta arī klimata pārmaiņu ierobežošanas aspektiem.

| 4.3 | Pašreizējā kārtība, kad lauksaimniecības politikai ir “divi pīlāri”, kopumā būtu jāsaglabā, taču tie ir labāk jāsaskaņo. Lielāka uzmanība jāpievērš vienotai KLP īstenošanai dalībvalstīs. Ļoti svarīgi ir arī precīzāk formulēt, kāda ir atbalsta pasākumu nozīme un jēga un kādus mērķus ar tiem paredzēts sasniegt. |
| --- | --- |

4.3

Pašreizējā kārtība, kad lauksaimniecības politikai ir “divi pīlāri”, kopumā būtu jāsaglabā, taču tie ir labāk jāsaskaņo. Lielāka uzmanība jāpievērš vienotai KLP īstenošanai dalībvalstīs. Ļoti svarīgi ir arī precīzāk formulēt, kāda ir atbalsta pasākumu nozīme un jēga un kādus mērķus ar tiem paredzēts sasniegt.

| 4.4 | EESK pauž cerību, ka vēsturiski noteiktās tiešo maksājumu summas, kuru apjoms atšķiras atkarībā no uzņēmuma un dalībvalsts, pēc 2013. gada tiks izlīdzinātas. Tāpēc jāizstrādā objektīvi kritēriji, ņemot vērā strukturālo, dabas un agroklimatisko apstākļu atšķirības. Tāpat jāņem vērā arī lauku attīstības atbalstam paredzēto finanšu līdzekļu lielās atšķirības reģionos. EESK uzskata, ka ir jāpanāk saskaņota kopējās lauksaimniecības politikas īstenošana dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.4

EESK pauž cerību, ka vēsturiski noteiktās tiešo maksājumu summas, kuru apjoms atšķiras atkarībā no uzņēmuma un dalībvalsts, pēc 2013. gada tiks izlīdzinātas. Tāpēc jāizstrādā objektīvi kritēriji, ņemot vērā strukturālo, dabas un agroklimatisko apstākļu atšķirības. Tāpat jāņem vērā arī lauku attīstības atbalstam paredzēto finanšu līdzekļu lielās atšķirības reģionos. EESK uzskata, ka ir jāpanāk saskaņota kopējās lauksaimniecības politikas īstenošana dalībvalstīs.

| 4.5 | Ņemot vērā cenu straujo kritumu dažu nozīmīgu lauksaimniecības produktu tirgū, EESK rosina apsvērt efektīvus pasākumus, lai lauksaimniecības produktu ražotājiem nodrošinātu taisnīgu pievienotās vērtības daļu.
  EESK arī pauž cerību, ka izskanēs viedoklis par to, kā turpmāk pielāgot lauksamniecības produktu tirgiem paredzētos drošības tīklus, ņemot vērā pasaules ekonomikas krīzes apstākļos gūto pieredzi. |
| --- | --- |

4.5

Ņemot vērā cenu straujo kritumu dažu nozīmīgu lauksaimniecības produktu tirgū, EESK rosina apsvērt efektīvus pasākumus, lai lauksaimniecības produktu ražotājiem nodrošinātu taisnīgu pievienotās vērtības daļu.

EESK arī pauž cerību, ka izskanēs viedoklis par to, kā turpmāk pielāgot lauksamniecības produktu tirgiem paredzētos drošības tīklus, ņemot vērā pasaules ekonomikas krīzes apstākļos gūto pieredzi.

| 4.6 | EESK uzskata, ka jāturpina atbalstīt lauksaimniecības uzņēmumu un lauksaimniecības nozares pielāgošanās tirgus un konkurences attīstībai, piemēram, veicinot kvalitātes paaugstināšanu, pārtikas nekaitīguma nodrošināšanu un resursu saprātīgu izmantošanu. Tomēr vēl svarīgāk ir nostiprināt lauksaimnieku un ražotāju organizāciju stāvokli tirgū. Turpmākajā KLP jāiekļauj instrumenti, ar kuriem dalībvalstis var pietiekami elastīgi finansēt šīs prioritātes. |
| --- | --- |

4.6

EESK uzskata, ka jāturpina atbalstīt lauksaimniecības uzņēmumu un lauksaimniecības nozares pielāgošanās tirgus un konkurences attīstībai, piemēram, veicinot kvalitātes paaugstināšanu, pārtikas nekaitīguma nodrošināšanu un resursu saprātīgu izmantošanu. Tomēr vēl svarīgāk ir nostiprināt lauksaimnieku un ražotāju organizāciju stāvokli tirgū. Turpmākajā KLP jāiekļauj instrumenti, ar kuriem dalībvalstis var pietiekami elastīgi finansēt šīs prioritātes.

| 4.7 | Pēc EESK domām, vietās, kur lauksaimniecības uzņēmumu konkurētspēja ir ierobežota, piemēram, mazāk attīstītos reģionos un kalnu reģionos, būtu jānodrošina samērīga kompensācija, lai nodrošinātu minēto platību izmantošanu lauksaimniecībā. Aplūkojot piemēru par piena lopu audzēšanu, ar ko 60 % gadījumu nodarbojas ES mazāk attīstītajos reģionos, no kuriem 25 % ir kalnu reģioni, ir skaidrs, ka atteikšanās no valsts sniegtā cenu atbalsta un citiem pasākumiem, kas regulē lauksamniecības produktu tirgu, var radīt smagas ekonomiskas sekas šajos reģionos. |
| --- | --- |

4.7

Pēc EESK domām, vietās, kur lauksaimniecības uzņēmumu konkurētspēja ir ierobežota, piemēram, mazāk attīstītos reģionos un kalnu reģionos, būtu jānodrošina samērīga kompensācija, lai nodrošinātu minēto platību izmantošanu lauksaimniecībā. Aplūkojot piemēru par piena lopu audzēšanu, ar ko 60 % gadījumu nodarbojas ES mazāk attīstītajos reģionos, no kuriem 25 % ir kalnu reģioni, ir skaidrs, ka atteikšanās no valsts sniegtā cenu atbalsta un citiem pasākumiem, kas regulē lauksamniecības produktu tirgu, var radīt smagas ekonomiskas sekas šajos reģionos.

| 4.8 | Lauku attīstības veicināšanas pasākumos būtu vairāk jāņem vērā demogrāfiskas problēmas (piemēram, infrastruktūras nodrošinājums un kvalificēta darbaspēka pieejamība). Ja veselas ražošanas nozares (piemēram, cukura, piena, tabakas ražošana) vairākos reģionos, kuros minēto produktu ražošana ir tradicionāla, iespējams, savu darbību turpināt nespēs, ir vajadzīgi īpaši pielāgošanās pasākumi. Jāņem vērā arī sociālie (piemēram, darba drošības) aspekti. |
| --- | --- |

4.8

Lauku attīstības veicināšanas pasākumos būtu vairāk jāņem vērā demogrāfiskas problēmas (piemēram, infrastruktūras nodrošinājums un kvalificēta darbaspēka pieejamība). Ja veselas ražošanas nozares (piemēram, cukura, piena, tabakas ražošana) vairākos reģionos, kuros minēto produktu ražošana ir tradicionāla, iespējams, savu darbību turpināt nespēs, ir vajadzīgi īpaši pielāgošanās pasākumi. Jāņem vērā arī sociālie (piemēram, darba drošības) aspekti.

| 4.9 | Tā kā stimulējošie komponenti ir oficiāli atcelti, pastāv risks, ka agrovides atbalsta pasākumi zaudēs savu mērķtiecību. Lai lauksaimnieki arī nākotnē dotu priekšroku minētajiem atbalsta pasākumiem, EESK prasa papildus radušos izmaksu kompensācijai efektīvi atlīdzināt lauksaimniekiem pasākumus, kas veikti vides aizsardzības jomā. Šāds atlīdzinājums jāparedz arī par lauksaimnieku aktīvu ieguldījumu klimata aizsardzībā un dzīvnieku labturībā. |
| --- | --- |

4.9

Tā kā stimulējošie komponenti ir oficiāli atcelti, pastāv risks, ka agrovides atbalsta pasākumi zaudēs savu mērķtiecību. Lai lauksaimnieki arī nākotnē dotu priekšroku minētajiem atbalsta pasākumiem, EESK prasa papildus radušos izmaksu kompensācijai efektīvi atlīdzināt lauksaimniekiem pasākumus, kas veikti vides aizsardzības jomā. Šāds atlīdzinājums jāparedz arī par lauksaimnieku aktīvu ieguldījumu klimata aizsardzībā un dzīvnieku labturībā.

| 4.10 | Savstarpējās atbilstības (Cross Compliance) prasību izpilde kopš 2000.gada bija brīvprātīga, bet kopš 2005. gada to izpilde ir obligāta, lai saņemtu platībatkarīgos maksājumus. ES Revīzijas palāta kritizējusi pārāk lielo virspusējību prasību īstenošanā; savukārt lauksaimnieki un vietējās kontroles iestādes kritizē pārāk lielo birokrātisko slogu. EESK iesaka rīkoties piesardzīgi: katrs priekšlikums par grozījumiem savstarpējās atbilstības kritēriju sarakstā ir sīki jāizvērtē, lai pārliecinātos, ka tas patiešām sekmēs uzlabojumus. |
| --- | --- |

4.10

Savstarpējās atbilstības (Cross Compliance) prasību izpilde kopš 2000.gada bija brīvprātīga, bet kopš 2005. gada to izpilde ir obligāta, lai saņemtu platībatkarīgos maksājumus. ES Revīzijas palāta kritizējusi pārāk lielo virspusējību prasību īstenošanā; savukārt lauksaimnieki un vietējās kontroles iestādes kritizē pārāk lielo birokrātisko slogu. EESK iesaka rīkoties piesardzīgi: katrs priekšlikums par grozījumiem savstarpējās atbilstības kritēriju sarakstā ir sīki jāizvērtē, lai pārliecinātos, ka tas patiešām sekmēs uzlabojumus.

Cross Compliance

Briselē, 2009. gada 30. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  OV C 44, 16.2.2008., 60. lpp.

1

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

456. plenārā sesija 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/69 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/69

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai – Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju”

COM(2008) 329 galīgā redakcija

2009/C 318/13

Ziņotājs: PEGADO LIZ kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2008. gada 30. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai — Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju”

Par dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2009. gada 9. septembrī. Ziņotājs — PEGADO LIZ kgs.

PEGADO LIZ

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (30. septembra sēdē), vienprātīgi pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” tā savlaicīguma, kā arī strukturētā un informatīvi piesātinātā satura dēļ, kas pamato EESK lēmumu izstrādāt atzinumu par minēto jautājumu pirms pieprasījuma saņemšanas. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” tā savlaicīguma, kā arī strukturētā un informatīvi piesātinātā satura dēļ, kas pamato EESK lēmumu izstrādāt atzinumu par minēto jautājumu pirms pieprasījuma saņemšanas.

| 1.2 | Galvenie faktori, kas jāņem vērā, ir EP, Padomes un Komisijas nolīgums, uz kuru ir sniegta atsauce Tieslietu un iekšlietu ministru padomes 2008. gada 28. novembra rezolūcijā par rīcības plānu, kas īstenojams līdz 2013. gadam, kā arī ieteikumi par iniciatīvas darbības jomu un turpmāko attīstību. |
| --- | --- |

1.2

Galvenie faktori, kas jāņem vērā, ir EP, Padomes un Komisijas nolīgums, uz kuru ir sniegta atsauce Tieslietu un iekšlietu ministru padomes 2008. gada 28. novembra rezolūcijā par rīcības plānu, kas īstenojams līdz 2013. gadam, kā arī ieteikumi par iniciatīvas darbības jomu un turpmāko attīstību.

| 1.3 | Šajā sakarā EESK kopumā atzinīgi vērtē pamatnostādnes attiecībā uz veicamajiem pasākumiem. Tomēr šis vērtējums ir balstīts uz virkni pieņēmumu, aprobežojoties ar noteiktiem parametriem un ņemot vērā vairākas atrunas attiecībā uz minēto pasākumu izstrādi un īstenošanu. |
| --- | --- |

1.3

Šajā sakarā EESK kopumā atzinīgi vērtē pamatnostādnes attiecībā uz veicamajiem pasākumiem. Tomēr šis vērtējums ir balstīts uz virkni pieņēmumu, aprobežojoties ar noteiktiem parametriem un ņemot vērā vairākas atrunas attiecībā uz minēto pasākumu izstrādi un īstenošanu.

| 1.4 | Komiteja vēlas vērst uzmanību pirmām kārtām uz nepieciešamību pienācīgi definēt e-tiesiskuma konkrēto darbības lauku, ņemot vērā citus jauno informācijas tehnoloģiju lietojumus attiecībā uz dažādiem pilsoniskuma aspektiem un publisko pārvaldi kopumā. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja vēlas vērst uzmanību pirmām kārtām uz nepieciešamību pienācīgi definēt e-tiesiskuma konkrēto darbības lauku, ņemot vērā citus jauno informācijas tehnoloģiju lietojumus attiecībā uz dažādiem pilsoniskuma aspektiem un publisko pārvaldi kopumā.

| 1.5 | EESK arī vēlas, lai tiesiskuma (tā dēvētā “taisnīgā tiesiskuma”) galīgie mērķi būtu formulēti tādējādi, ka tiek nodrošinātas a) vērā ņemamas iniciatīvas, lai saskaņotu un standartizētu normatīvos aktus un procedūras attiecībā uz piekļuvi tiesai, kas patiesi kalpo sabiedrības interesēm, īpaši ekonomikas un sociālās jomas dalībnieku interesēm, un b) šīs iniciatīvas ir gan akceptējamas, gan vēlamas tieslietu speciālistiem. |
| --- | --- |

1.5

EESK arī vēlas, lai tiesiskuma (tā dēvētā “taisnīgā tiesiskuma”) galīgie mērķi būtu formulēti tādējādi, ka tiek nodrošinātas a) vērā ņemamas iniciatīvas, lai saskaņotu un standartizētu normatīvos aktus un procedūras attiecībā uz piekļuvi tiesai, kas patiesi kalpo sabiedrības interesēm, īpaši ekonomikas un sociālās jomas dalībnieku interesēm, un b) šīs iniciatīvas ir gan akceptējamas, gan vēlamas tieslietu speciālistiem.

| 1.6 | Komiteja izsaka bažas par iespēju, ka jebkura iniciatīva šajā jomā var skart Eiropas iedzīvotāju pamattiesības, īpaši tiesības uz datu aizsardzību; īpaši iesaka nodrošināt, lai jebkura pieņemtā pasākuma īstenošanā tiktu pilnībā ievēroti starptautisko konvenciju un ES dalībvalstu civilprocesuālo tiesību aktu pamatprincipi. |
| --- | --- |

1.6

Komiteja izsaka bažas par iespēju, ka jebkura iniciatīva šajā jomā var skart Eiropas iedzīvotāju pamattiesības, īpaši tiesības uz datu aizsardzību; īpaši iesaka nodrošināt, lai jebkura pieņemtā pasākuma īstenošanā tiktu pilnībā ievēroti starptautisko konvenciju un ES dalībvalstu civilprocesuālo tiesību aktu pamatprincipi.

| 1.7 | EESK aicina Komisiju ņemt vērā dažādo valstu likumdošanas īpatnības, kas atspoguļo kultūras standartus un nacionālās vērtības, ievērojot subsidiaritātes principu un ņemot vērā ikvienas jaunas iniciatīvas izmaksu un ieguvumu novērtējumu atbilstoši proporcionalitātes principam. |
| --- | --- |

1.7

EESK aicina Komisiju ņemt vērā dažādo valstu likumdošanas īpatnības, kas atspoguļo kultūras standartus un nacionālās vērtības, ievērojot subsidiaritātes principu un ņemot vērā ikvienas jaunas iniciatīvas izmaksu un ieguvumu novērtējumu atbilstoši proporcionalitātes principam.

| 1.8 | Tāpēc Komiteja iesaka, lai Komisija, izstrādājot jaunas iniciatīvas, vienmēr ņemtu vērā sabiedrisko domu tiesiskuma piemērošanas jomā, nodrošinot, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas kalpo tiesiskumam, nevis otrādi. |
| --- | --- |

1.8

Tāpēc Komiteja iesaka, lai Komisija, izstrādājot jaunas iniciatīvas, vienmēr ņemtu vērā sabiedrisko domu tiesiskuma piemērošanas jomā, nodrošinot, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas kalpo tiesiskumam, nevis otrādi.

| 1.9 | EESK rosina ievērot īpašu piesardzību un pievērst īpašu uzmanību tam, lai, ieviešot mehānismus tiesu procedūru dematerializēšanai, tiktu ievērotas procesuālās prasības un prasības attiecībā uz noturīgu informācijas nesēju nodrošināšanu, garantējot juridisko noteiktību un drošību. |
| --- | --- |

1.9

EESK rosina ievērot īpašu piesardzību un pievērst īpašu uzmanību tam, lai, ieviešot mehānismus tiesu procedūru dematerializēšanai, tiktu ievērotas procesuālās prasības un prasības attiecībā uz noturīgu informācijas nesēju nodrošināšanu, garantējot juridisko noteiktību un drošību.

| 1.10 | Visbeidzot, Komiteja aicina Eiropas Parlamentu un Padomi stingri sekot dažādo pasākumu attīstības gaitai, pārraugot to īstenošanu saskaņā ar attiecīgajās rezolūcijās formulētajām vērtībām un standartiem, ko atbalsta arī EESK. |
| --- | --- |

1.10

Visbeidzot, Komiteja aicina Eiropas Parlamentu un Padomi stingri sekot dažādo pasākumu attīstības gaitai, pārraugot to īstenošanu saskaņā ar attiecīgajās rezolūcijās formulētajām vērtībām un standartiem, ko atbalsta arī EESK.

2.   Ievads un paskaidrojums.

Ievads un paskaidrojums.

2.1   Elektroniskā tiesiskuma jautājuma sistemātiska risināšana tika uzsākta ES Itālijas prezidentūras laikā 2003. gadā konferencē, kas tika rīkota kopīgi ar Eiropas Padomi, secinot, ka “pirmām kārtām, diskusijas par interneta sniegtajiem labumiem, iespējām un briesmām gala rezultātā nonāk pie bažām par vērtībām un tiesībām, kas ierakstītas Eiropas Padomes konvencijās par cilvēktiesībām un datu aizsardzību” (1).

1

2.2   Kopš tā laika vairākas dalībvalstis ir izstrādājušas savas elektroniskā tiesiskuma sistēmas, tostarp dažas ar labi izstrādātu teorētisko segumu un orientētas uz vienmērīgu praktisko pielietojumu (2), taču ar nepietiekamu koordināciju.

2

2.3   Kopienas līmenī šis jautājums ir iekļauts e-pārvaldes tematikā, īpaši saistībā ar eEuropa 2002 un eEuropa 2005 dokumentiem, ko Feirā (2000.g.) un Seviļā (2002.g.) pieņēma Eiropadome, kā arī i2010 stratēģijā (3).

eEuropa 2002

eEuropa 2005

3

| 2.3.1 | E-tiesiskuma projekts tika uzsākts 6. Pamatprogrammas ietvaros kā viens no pirmajiem “integrētajiem projektiem“, taču tā mērķi joprojām ir ļoti ierobežoti un raksturs — eksperimentāls. Tomēr tikai tieslietu ministru neformālajā sanāksmē 2007. gada janvārī Drēzdenē šis jautājums ieguva patstāvīgu virzību un tika izvērsts tālāk konferencē par tematu “Darbs e-tiesiskuma jomā” 2007. gada maijā Brēmenē (4). |
| --- | --- |

2.3.1

E-tiesiskuma projekts tika uzsākts 6. Pamatprogrammas ietvaros kā viens no pirmajiem “integrētajiem projektiem“, taču tā mērķi joprojām ir ļoti ierobežoti un raksturs — eksperimentāls. Tomēr tikai tieslietu ministru neformālajā sanāksmē 2007. gada janvārī Drēzdenē šis jautājums ieguva patstāvīgu virzību un tika izvērsts tālāk konferencē par tematu “Darbs e-tiesiskuma jomā” 2007. gada maijā Brēmenē (4).

4

2.4   Tieši Portugāles prezidentūras laikā (5) minētais jautājums ieguva jaunu impulsu — vispirms tieslietu un iekšlietu ministru neformālajā sanāksmē 2007. gada 1. un 2. oktobrī, kur tika iezīmēti galvenie nākotnes attīstības jautājumi, pēc tam Tieslietu un iekšlietu ministru padomē 2007. gada 6. un 7. decembrī, kur izvērtēja līdz šim paveikto un noteica kā projekta termiņu 2008. gada jūnija beigas, un visbeidzot Ministru padomē 2007. gada 14. decembrī, kur atzinīgi novērtēja līdzšinējos panākumus e-tiesiskuma jomā un aicināja turpināt darbu.

5

2.5   Šajā sakarā Komisija sagatavoja patlaban izskatāmo paziņojumu, kurš tika iesniegts Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kaut gan Komitejai netika pieprasīta atzinuma izstrāde. Tāpēc EESK nolēma uzņemties iniciatīvu un izteikt savu viedokli par minēto paziņojumu.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai

2.6   Šajā laikā gan Eiropas Parlamentam (6), gan Padomei (7) faktiski bija iespēja pieņemt savu nostāju attiecībā uz paziņojumu un īpaši tam pievienoto Rīcības plānu. Tā kā pasākumu programma jāizstrādā piecu gadu laikā, turpmākās piezīmes un ieteikumus nevajadzētu atstāt bez ievērības, jo tie veido pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, kuri ir īpaši ieinteresēti nākotnes iniciatīvās šajā jomā, ieguldījumu, kas būtu jāņem vērā, īstenojot dažādos paredzētos pasākumus (8).

6

7

8

3.   Komisijas paziņojuma kopsavilkums
   (9).

Komisijas paziņojuma kopsavilkums

9

4.   Vispārīgas piezīmes.

Vispārīgas piezīmes.

4.1   EESK kopumā atbalsta Komisijas iniciatīvu, kas tagad ir papildināta ar Eiropas Parlamenta priekšlikumiem un Padomes pamatnostādnēm.

| 4.1.1 | Komitejas atbalsts tomēr saistās ar daudziem nosacījumiem, ierobežojumiem un atrunām. |
| --- | --- |

4.1.1

Komitejas atbalsts tomēr saistās ar daudziem nosacījumiem, ierobežojumiem un atrunām.

4.2   Pirmkārt, ir īpaši svarīgi, lai tiktu pienācīgi definēts e-tiesiskuma darbības lauks. Kaut gan to varētu ietilpināt tādos plašākos jēdzienos kā “e-demokrātija” vai ”e-pārvalde”, kuros tas ir viens no galvenajiem komponentiem, un kaut gan tas ir cieši saistīts ar “e-tiesībām”, kam būtu jāatvieglo elektroniska piekļuve a) tiesību aktiem un to reāllaika izstrādāšanai, neatkarīgi no tā, vai runa ir par materiālajām tiesībām vai procesuālajām tiesībām, saistošām vai nesaistošām tiesību normām, b) tiesu judikatūrai un c) administratīviem lēmumiem, e-tiesiskums būtu aprobežojams ar tiesvedības aspektiem civiltiesību, komerctiesību un, iespējams, administratīvo tiesību jomā, t.i., tiesvedības darbībām un procedūrām, tostarp arbitrāžas procedūrām (10).

10

4.3   Turklāt būtu jāņem vērā, ka jebkurā tiesiskuma nodrošināšanas programmā galvenais mērķis ir nevis padarīt tiesvedību ātru, efektīvu, ekonomisku vai tiešu, bet gan nodrošināt TAISNĪGU TIESISKUMU (11), kas pilnībā ievēro pamattiesības, īpaši, indivīdu personas datu aizsardzību.

11

| 4.3.1 | Tādējādi Komiteja vēlas brīdināt no pārmērīgas tiekšanās uz vienkāršošanu, efektivitāti, finansiāliem ietaupījumiem vai ātrumu, kas var apdraudēt galvenās pamatvērtības — tiesiskuma nodrošināšanu un tā vietā, lai atvieglotu tiesvedības pieejamību, var to vēl vairāk apgrūtināt vai sarežģīt. |
| --- | --- |

4.3.1

Tādējādi Komiteja vēlas brīdināt no pārmērīgas tiekšanās uz vienkāršošanu, efektivitāti, finansiāliem ietaupījumiem vai ātrumu, kas var apdraudēt galvenās pamatvērtības — tiesiskuma nodrošināšanu un tā vietā, lai atvieglotu tiesvedības pieejamību, var to vēl vairāk apgrūtināt vai sarežģīt.

4.4   Tikpat svarīgi ir nodrošināt, lai iecerētā dematerializācija vai procedūru vienkāršošana, darba metožu un procesu standartizēšana nenonivelētu atšķirības starp tiem aspektiem, kas neizbēgami ir dažādi, un lai kopā ar nevajadzīgiem un nebūtiskiem aspektiem neapzināti netiktu atmesti tie elementi, kuri ir būtiski un kuriem nav jābūt identiskiem vai kuri tādi nemaz nedrīkst būt.

| 4.4.1 | Īpaši svarīgi ir nodrošināt, lai jebkura programma informācijas tehnoloģiju ieviešanai patiešām atbilstu Eiropas iedzīvotāju un ekonomikas un sociālās jomas dalībnieku, kā arī tieslietu speciālistu vajadzībām. Šādas programmas nekādā ziņā nedrīkst darboties pretēji šo speciālistu interesēm. |
| --- | --- |

4.4.1

Īpaši svarīgi ir nodrošināt, lai jebkura programma informācijas tehnoloģiju ieviešanai patiešām atbilstu Eiropas iedzīvotāju un ekonomikas un sociālās jomas dalībnieku, kā arī tieslietu speciālistu vajadzībām. Šādas programmas nekādā ziņā nedrīkst darboties pretēji šo speciālistu interesēm.

| 4.4.2 | Jānodrošina arī, lai jebkura sistēma, kas tiek izstrādāta vai ieviesta, būtu nodrošināta pret jebkādu trešo pušu iejaukšanos ļaunprātīgos nolūkos vai neuzmanības dēļ, apdraudot sistēmas lietošanas drošumu un uzticamību, vai pret iespēju, ka pilnībā vai daļēji varētu tikt mainīti ieraksti un to saturs. |
| --- | --- |

4.4.2

Jānodrošina arī, lai jebkura sistēma, kas tiek izstrādāta vai ieviesta, būtu nodrošināta pret jebkādu trešo pušu iejaukšanos ļaunprātīgos nolūkos vai neuzmanības dēļ, apdraudot sistēmas lietošanas drošumu un uzticamību, vai pret iespēju, ka pilnībā vai daļēji varētu tikt mainīti ieraksti un to saturs.

4.5   Vēl viens aspekts, kas vienmēr jāņem vērā, ir saistīts ar dažādiem procesuālajiem aspektiem, kuri neprofesionāļiem var šķist pārmērīgi vai nevajadzīgi, bet kam ir būtiska nozīme sabiedrības viedokļa veidošanā par tiesnešiem un lēmumu pieņemšanu un kas garantē pamattiesību ievērošanu tiesvedības procesā (12).

12

4.6   Jāatzīmē arī, ka, tā kā procesuālās tiesības ir pakārtotas materiālajām tiesībām, un pēdējās minētās ir saistītas ar dažādu dalībvalstu kultūras atšķirībām, un nebūtu nedz iespējams, nedz vēlams, nedz nepieciešams standartizēt šādas tiesību normas, nevajadzētu standartizēt sekundāro tiesvedības procedūru daudzveidīgos pamataspektus. Pretējā gadījumā ir iespējama to kolīzija ar materiālajām tiesībām, kuras tām ir jāaizsargā un jānodrošina.

4.7   Tā kā tiesības un īpaši procesuālās tiesības veido tehnisku juridisko instrumentu kopumu, kā uzdevums ir nodrošināt tiesiskumu un kuru lieto speciāli apmācīti tiesību eksperti ar atbilstošu profesionālo pieredzi, būtu loģiski, ka tiesību definēšanā un piemērošanā jālieto šiem profesionāļiem saprotama tehniskā valoda.

| 4.7.1 | Pārmērīga vēlme padarīt tiesības “vienkāršas” un “ikvienam pieejamas” varētu tās padarīt mazāk precīzas un mazināt to konkrēto tehnisko nozīmi, kas savukārt dažādu valstu likumdošanā var atšķirties. |
| --- | --- |

4.7.1

Pārmērīga vēlme padarīt tiesības “vienkāršas” un “ikvienam pieejamas” varētu tās padarīt mazāk precīzas un mazināt to konkrēto tehnisko nozīmi, kas savukārt dažādu valstu likumdošanā var atšķirties.

| 4.7.2 | Arī šajā ziņā attiecībā uz dažādajiem juridiskajiem instrumentiem ir vajadzīga “atbilstības tabula” vai “kopīgu pamatprincipu kopums”, nevis standartizācija. |
| --- | --- |

4.7.2

Arī šajā ziņā attiecībā uz dažādajiem juridiskajiem instrumentiem ir vajadzīga “atbilstības tabula” vai “kopīgu pamatprincipu kopums”, nevis standartizācija.

4.8   Visbeidzot, EESK uzskata, ka jebkurai sistēmai, kas paredzēta, lai tiesvedības jomā ieviestu jaunas tehnoloģijas, jāatbilst attiecīgās organizācijas vajadzībām un mērķiem, jābūt saderīgai ar esošajām datorsistēmām, jānodrošina iepriekšēja uzklausīšana un sistēmas ātra un efektīva pielāgojamība jauniem apstākļiem un jauniem mērķiem.

| 4.8.1 | Lielāka nozīme būtu jāpiešķir iniciatīvas vispārējai izmaksu/ieguvumu attiecībai kopumā un ikvienā tās īstenošanas posmā, ņemot vērā, ka Komisijas sniegtajā ietekmes novērtējumā (kurš pieejams tikai vienā oficiālajā valodā) tā nav izteikta skaitliski. Tā vietā ir atzīts, ka “izmaksas ir pamatotas, taču nav novērtējamas...” un ir nosakāmas tikai katru gadījumu izskatot atsevišķi, savukārt ieguvumus ir “problemātiski noteikt skaitliskā izteiksmē, kaut arī tie nav apšaubāmi”. Tā ir visnotaļ subjektīva pozīcija, kas šāda mēroga projektā nebūtu pieņemama (13). |
| --- | --- |

4.8.1

Lielāka nozīme būtu jāpiešķir iniciatīvas vispārējai izmaksu/ieguvumu attiecībai kopumā un ikvienā tās īstenošanas posmā, ņemot vērā, ka Komisijas sniegtajā ietekmes novērtējumā (kurš pieejams tikai vienā oficiālajā valodā) tā nav izteikta skaitliski. Tā vietā ir atzīts, ka “izmaksas ir pamatotas, taču nav novērtējamas...” un ir nosakāmas tikai katru gadījumu izskatot atsevišķi, savukārt ieguvumus ir “problemātiski noteikt skaitliskā izteiksmē, kaut arī tie nav apšaubāmi”. Tā ir visnotaļ subjektīva pozīcija, kas šāda mēroga projektā nebūtu pieņemama (13).

13

5.   Īpašas piezīmes.

Īpašas piezīmes.

5.1   Tā kā tiesvedība sastāv no [procesuāliem] posmiem, ko ir nepieciešams dokumentēt, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un drošību un garantētu iesaistīto pušu tiesības, jautājums par noturīgu datu nesēju, kurš aptver visas tiesvedības norises vietas, atduras pret mutiskā procesa principu un dematerializāciju atbilstoši tiesiskuma prasībām.

| 5.1.1 | Šajā sakarā būtu jāizvērtē noteikti aspekti pasākumiem, kas paredzēti pašreizējā “vispārējā stratēģijā”. |
| --- | --- |

5.1.1

Šajā sakarā būtu jāizvērtē noteikti aspekti pasākumiem, kas paredzēti pašreizējā “vispārējā stratēģijā”.

5.2   Attiecībā uz e-tiesiskuma portālu EESK uzskata, ka pirms tā izveides katram tiesu sistēmas dalībniekam (tiesnešiem, prokuroriem, tiesu ierēdņiem, administratīvajām iestādēm, valdības ierēdņiem un visiem tieslietu speciālistiem) būtu jāiziet rūpīga apmācība, lai nodrošinātu, ka tas darbotos kā ikvienam noderīgs un izmantojams instruments.

e-tiesiskuma portālu

| 5.2.1 | EESK uzskata, ka portāls varētu darboties kā tiesu informācijas forums un kā noderīgs kontaktpunkts starp sabiedrību, uzņēmējiem un tiesu sistēmas pārstāvjiem, lai palīdzētu risināt juridiska rakstura jautājumus. |
| --- | --- |

5.2.1

EESK uzskata, ka portāls varētu darboties kā tiesu informācijas forums un kā noderīgs kontaktpunkts starp sabiedrību, uzņēmējiem un tiesu sistēmas pārstāvjiem, lai palīdzētu risināt juridiska rakstura jautājumus.

| 5.2.2 | Pēc Komitejas domām, portāls varētu būt lietderīgs un perspektīvs instruments, ko ikdienā varētu izmantot visa tiesu sistēma. Tomēr, lai tas notiktu, jāgarantē portālā sniegtās informācijas uzticamība un autentiskums, un ideālā variantā portālā vajadzētu būt dažādiem piekļuves līmeņiem un piekļuves tiesībām atbilstoši konkrētās informācijas veidam, nodrošinot fizisko personu tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

5.2.2

Pēc Komitejas domām, portāls varētu būt lietderīgs un perspektīvs instruments, ko ikdienā varētu izmantot visa tiesu sistēma. Tomēr, lai tas notiktu, jāgarantē portālā sniegtās informācijas uzticamība un autentiskums, un ideālā variantā portālā vajadzētu būt dažādiem piekļuves līmeņiem un piekļuves tiesībām atbilstoši konkrētās informācijas veidam, nodrošinot fizisko personu tiesību aizsardzību.

| 5.2.3 | Tas arī varētu darboties kā piekļuves punkts Kopienas un valstu likumdošanai, saskaņā ar Eiropas tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās (14) nostādnēm. Tam jābūt publiski pieejamam un jāveicina kvalitatīvākas juridiskās konsultācijas un palīdzība juridisku problēmu risināšanā. |
| --- | --- |

5.2.3

Tas arī varētu darboties kā piekļuves punkts Kopienas un valstu likumdošanai, saskaņā ar Eiropas tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās (14) nostādnēm. Tam jābūt publiski pieejamam un jāveicina kvalitatīvākas juridiskās konsultācijas un palīdzība juridisku problēmu risināšanā.

14

5.3   Attiecībā uz videokonferencēm EESK uzskata, ka visās dalībvalstu tiesās jāveic rūpīgs audits (15), lai izvērtētu, vai to rīcībā ir audiovizuālais aprīkojums, kas veicinātu videokonferenču plašāku izmantošanu, jo patlaban trūkst skaidrības par to, vai visas dalībvalstis ir nodrošinājušas savas tiesas ar videokonferencēm nepieciešamo aprīkojumu un vai esošais aprīkojums ir piemērots un pienācīgi darbotiesspējīgs (16).

videokonferencēm

15

16

| 5.3.1 | Turklāt attiecībā uz mērķi savākt pierādījumus vai paziņot par tiesvedības darbībām vai nolēmumiem EESK uzskata, ka ir nepieciešama reāla likumdošanas saskaņošana starp dalībvalstīm attiecībā uz paziņojumiem un videokonferencēm, lai nodrošinātu, ka likumdošana vienā un tajā pašā jautājumā netiek dažādi interpretēta un piemērota, jo bez nepieciešamās likumdošanas koordinācijas videokonferenču izmantošana dažādās dalībvalstīs atdursies pret juridiskiem un pat kultūras šķēršļiem. |
| --- | --- |

5.3.1

Turklāt attiecībā uz mērķi savākt pierādījumus vai paziņot par tiesvedības darbībām vai nolēmumiem EESK uzskata, ka ir nepieciešama reāla likumdošanas saskaņošana starp dalībvalstīm attiecībā uz paziņojumiem un videokonferencēm, lai nodrošinātu, ka likumdošana vienā un tajā pašā jautājumā netiek dažādi interpretēta un piemērota, jo bez nepieciešamās likumdošanas koordinācijas videokonferenču izmantošana dažādās dalībvalstīs atdursies pret juridiskiem un pat kultūras šķēršļiem.

| 5.3.2 | EESK uzskata, ka, ja tiks pieņemta videokonferenču izmantošana ierosinātajās formās, attiecīgās tiesas vienmēr pieprasītu šīs sistēmas izmantošanu, un šajā ziņā EESK piekrīt tam, ka portālu varētu izmantot videokonferenču nodrošināšanai starp tiesām, jo tam ir visas šim procesam nepieciešamās īpašības (17). |
| --- | --- |

5.3.2

EESK uzskata, ka, ja tiks pieņemta videokonferenču izmantošana ierosinātajās formās, attiecīgās tiesas vienmēr pieprasītu šīs sistēmas izmantošanu, un šajā ziņā EESK piekrīt tam, ka portālu varētu izmantot videokonferenču nodrošināšanai starp tiesām, jo tam ir visas šim procesam nepieciešamās īpašības (17).

17

5.4   Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību, īpaši sodāmības reģistru savstarpējo savienošanu, EESK uzskata, ka, ņemot vērā attiecīgo materiālu sensitīvo raksturu, šādas sadarbības īstenošanā jāievēro visstingrākās drošības un datu aizsardzības prasības, lai aizsargātu iesaistīto fizisko personu privātumu (18).

tiesu iestāžu sadarbību

18

| 5.4.1 | Tomēr Komiteja uzskata, ka būtu jāveic arī iepriekšēja izpēte par attiecīgo valstu likumdošanu un esošo stāvokli katrā dalībvalstī, lai attiecībā uz šādiem sensitīviem materiāliem nodrošinātu, ka informācijas apmaiņai krimināllietās netiek piemērota atšķirīga īstenošana un pieeja. |
| --- | --- |

5.4.1

Tomēr Komiteja uzskata, ka būtu jāveic arī iepriekšēja izpēte par attiecīgo valstu likumdošanu un esošo stāvokli katrā dalībvalstī, lai attiecībā uz šādiem sensitīviem materiāliem nodrošinātu, ka informācijas apmaiņai krimināllietās netiek piemērota atšķirīga īstenošana un pieeja.

5.5   Attiecībā uz tulkošanu EESK norāda, ka e-tiesiskuma portālā jānodrošina daudzvalodība un jāsniedz informācija visās ES valodās. Automatizētai tulkošanas sistēmai, lai tā būtu lietderīga, jānodrošina tīmekļa vietnē sinhrona tulkošanas iespēja, lai nodrošinātu tās pieejamību visiem ES iedzīvotājiem.

tulkošanu

| 5.5.1 | Kā palīglīdzeklis tieslietu speciālistiem e-tiesiskuma portāls varētu saturēt juridisko tulkotāju un tulku datubāzi, kā arī visas nepieciešamās veidlapas, kas būtu korekti jāiztulko katras dalībvalsts tiesību sistēmā izmantojamajā valodā. |
| --- | --- |

5.5.1

Kā palīglīdzeklis tieslietu speciālistiem e-tiesiskuma portāls varētu saturēt juridisko tulkotāju un tulku datubāzi, kā arī visas nepieciešamās veidlapas, kas būtu korekti jāiztulko katras dalībvalsts tiesību sistēmā izmantojamajā valodā.

| 5.5.2 | Milzīgās izmaksas, lai izveidotu efektīvu sistēmu automatizētai sinhronai tulkošanai visās Kopienas valodās, būtu rūpīgi jāapsver, izvērtējot to proporcionalitāti reālajiem rezultātiem praktiskajā lietošanā. |
| --- | --- |

5.5.2

Milzīgās izmaksas, lai izveidotu efektīvu sistēmu automatizētai sinhronai tulkošanai visās Kopienas valodās, būtu rūpīgi jāapsver, izvērtējot to proporcionalitāti reālajiem rezultātiem praktiskajā lietošanā.

5.6   Starp iniciatīvām, uz ko būtu jāattiecina īpašas atrunas un piesardzība, var minēt Eiropas maksājuma rīkojuma procedūras (19) un Eiropas maza apmēra prasību procedūras (20) pilnīgu dematerializāciju un pilnībā elektroniskas Eiropas procedūras izveidi izsaukumu un paziņojumu par tiesvedības darbībām nosūtīšanai tikai ar elektronisku līdzekļu starpniecību, tiesvedības izdevumu apmaksu tiešsaistē un dokumentu elektronisku apliecināšanu.

19

20

| 5.6.1 | EESK iesaka ievērot vislielāko piesardzību, ieviešot jebkuras no iepriekš minētajām izmaiņām, rūpīgi izvērtēt izmaksu un ieguvumu attiecību un piemērot pietiekami ilgus pārbaudes periodus pirms to vispārējas ieviešanas, kā arī aicina pilnībā garantēt procesuālo normu ievērošanu, kas ir obligātas visās valstīs, kuras seko tiesiskuma principam. |
| --- | --- |

5.6.1

EESK iesaka ievērot vislielāko piesardzību, ieviešot jebkuras no iepriekš minētajām izmaiņām, rūpīgi izvērtēt izmaksu un ieguvumu attiecību un piemērot pietiekami ilgus pārbaudes periodus pirms to vispārējas ieviešanas, kā arī aicina pilnībā garantēt procesuālo normu ievērošanu, kas ir obligātas visās valstīs, kuras seko tiesiskuma principam.

Briselē, 2009. gada 30. septembris

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  Konference par tematu “Interneta stratēģijas un e-tiesiskums Eiropā”2003. gada 13. un 14. novembrī Romā.

1

(2)  Pieminēšanas vērts ir Beļģijas piemērs, kur par e-tiesiskuma projektu izstrādā atbildīgajā komisijā ietilpa vairāki ievērojami akadēmisko aprindu un tiesu sistēmas pārstāvji, piemēram, profesors George de Leval jautājumā par tiesvedības ierosināšanas metodēm un tiesu sistēmas locekļu savstarpējās saziņas līdzekļiem un profesors Yves Poullet jautājumā par pierādījumu nodrošināšanu. Portugālē tika veikts padziļināts pētījums par jauno tehnoloģiju izmantošanu dažādos tiesvedības posmos. Šis pētījums bija saistīts ar ziņojumu “Ceļā uz jaunu tiesu sistēmu: kvalitāte un efektivitāte civilprocesa pārvaldībā” (“Para um novo judiciário: qualidade e eficiência na gestão dos processos cíveis”), ko izstrādāja Portugāles Tiesiskuma novērošanas centrs profesora Boaventura de Sousa Santos vadībā un koordinēja profesors Conceição Gomes.

2

George de Leval

Yves Poullet

Para um novo judiciário: qualidade e eficiência na gestão dos processos cíveis

Boaventura de Sousa Santos

Conceição Gomes

(3)  COM (2005) 229 galīgā redakcija, 1.6.2005. Skat. EESK atzinumu OJ C 110, 8.05.2006, ziņotājs: Lagerholm kgs.

3

Lagerholm

(4)  Ir būtiski, ka Komisijas paziņojumā “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem” (COM(2005) 184 galīgā redakcija, 2005. gada 10. maijs) nav minēta jauno tehnoloģiju izmantošana tiesiskuma jomā. Mērķtiecības trūkums šajā programmā tika atzīmēts EESK atzinumā, ko izstrādāja Pariza Castaños kgs (OV C 65, 17.03.2006). Skat. neseno Komisijas ziņojumu par Hāgas programmas īstenošanu 2007. gadā (COM(2008) 373 galīgā redakcija, 2008. gada 2. jūlijā), kur atzīts, ka “Kopējais novērtējums ir diezgan neapmierinošs”.

4

Pariza Castaños

(5)  Šajā sakarā būtu jāatzīmē Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1149/2007/EK (2007. gada 25. septembris), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no vispārējās programmas Pamattiesības un tiesiskums izveido īpašu programmu “Civiltiesības” (OV L 257, 3.10.2007).

5

(6)  Skat. Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par e-tiesiskumu (ziņotāja: Diana Wallis — 2008/2125(INI)) un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu 2008. gada 5. novembrī (ziņotājs: Luca Romagnoli).

6

Diana Wallis

Luca Romagnoli

(7)  Skat. Paziņojumu presei par Padomes 2908. sanāksmi “Tieslietas un iekšlietas”2008. gada 27. un 28. novembrī (16325/08) un Prezidentvalsts dokumentu Nr.15315/08 (2008. gada 7. novembris) Pastāvīgo pārstāvju komitejai/Padomei (JURINFO 71, JAI 612, JUSTCIV 239, COPEN 216).

7

(8)  Faktiski tas izriet no paziņojumiem un diskusijām Parlamentārajā forumā par tiesu iestāžu sadarbību civillietās, ko Francijas prezidentūra rīkoja 2008. gada 2. decembrī Eiropas Parlamentā Briselē, īpaši foruma otrajā daļā, kas bija veltīta tematam “E-tiesiskums — instruments iedzīvotājiem, speciālistiem un uzņēmējiem”.

8

(9)  Sakarā ar atzinumu garuma ierobežojumiem šajā dokumentā nav iekļauts Komisijas paziņojuma un attiecīgo EP un Padomes rezolūciju kopsavilkums.

9

(10)  Izslēdzot alternatīvus strīdu risināšanas mehānismus, kas, kaut gan tie ir paredzēti strīdu izšķiršanai, neietilpst tiesvedības darbības laukā; Tie vienkārši ir brīvprātīgi ārpustiesas procesi, kuru mērķis ir sabalansēt iesaistīto pušu intereses.

10

(11)  Tas ir precīzi formulēts latīņu izteikumā “Justitia est constans et perpetua voluntas jus suum cuique tribuendi” (“Taisnīgums ir pastāvīga un mūžīga vēlme, lai katrs saņemtu to, kas viņam pienākas”).

11

Justitia est constans et perpetua voluntas jus suum cuique tribuendi

(12)  Šeit ir domāti pirmām kārtām procesuālo tiesību pamatprincipi, no kuriem vissvarīgākais ir “tiesības uz taisnīgu tiesu”, kas sevī ietver tiesas objektivitāti, pušu vienlīdzības principu, dispozitīvo principu, piesardzības principu un sacīkstes principa ievērošanu, tiesības uz lietas publisku iztiesāšanu, tiesības iesniegt pierādījumus, tiesvedības nepārtrauktības principu un garantiju, ka apsūdzētajai pusei ir pienācīgi paziņots par visām procesuālajām darbībām (skat. Miguel Teixeira de Sousa, “Estudos sobre o Novo Processo Civil” (“Jaunās civilprocesuālās tiesvedības pētījums”), LEX Lisbon, 1997).

12

Miguel Teixeira de Sousa, “Estudos sobre o Novo Processo Civil”

LEX Lisbon

(13)  Skat. Ietekmes novērtējumu (SEC(2008) 1947, 2008. gada 30. maijs) 5.3.2. un 5.3.3. punkts, 30. un 31. lpp.

13

(14)  Īpaši, ņemot vērā, ka nesenais Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, aprobežojas ar piemērošanu attiecībā uz tieslietu speciālistiem (skat. OV C 175, 28.07.2009., 84. lpp., ziņotājs Sánchez Miguel).

14

Sánchez Miguel

(15)  ES prezidējošā valsts Čehija pagaidām ir lūgusi dalībvalstis sniegt visu to rīcībā esošo informāciju par valstu tiesās pieejamo audiovizuālo aprīkojumu un ir publicējusi visas atbildes dokumentā “Kopsavilkums ES dalībvalstu atbildēm uz Čehijas tieslietu ministra lūgumu sniegt informāciju par videokonferenču aprīkojumu valsts tieslietu sistēmā”.

15

(16)  Sistēmu savstarpējās izmantojamības jautājumam Komisija nesen pievērsās paziņojumā COM(2008) 583 galīgā redakcija, par ko EESK 2009. gada 25. februārī pieņēma atzinumu (OV C 218, 11.09.2009., 36. lpp., ziņotājs: Pezzini kgs), uz kuru, kā arī par citiem EESK atzinumiem šajā jomā, ir sniegtas atsauces šajā dokumentā.

16

Pezzini

(17)  Jāatzīmē Padomes darba grupas par juridisku datu apstrādi (e-tiesiskumu) jau veiktais darbs, jo īpaši 2009. gada 15. maija progresa ziņojums par juridisko datu apstrādi (DOC 9362/09), stratēģiskais darba dokuments par videokonferencēm (DOC w9365/09), lietotāju rokasgrāmata (DOC 9863/09) un buklets plašas sabiedrības informēšanai (DOC 9862/09), kuri visi datēti ar 2009. gada 15. maiju un precīzi atspoguļo problēmas, kas ir identiskas šajā atzinumā izvirzītajiem jautājumiem.

17

(18)  Skat. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” (2009/C128/02), OV C 128, 06.06.2009., 13. lpp.

18

2009/C128/02

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1896/2006 ( 2006. gada 12. decembris ), ar ko izveido Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru (OV L 399, 30.12.2006., 1. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 861/2007 (2007. gada 11. jūlijs), ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām (OV L 199, 31.07.2007., 1. lpp.).

20

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/74 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/74

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Drošas, inovatīvas un pieejamas zāles – jauns redzējums farmācijas nozarē”

COM(2008) 666 galīgā redakcija

2009/C 318/14

Ziņotājs: van IERSEL kgs

Eiropas Komisija 2008. gada 10. decembrī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Drošas, inovatīvas un pieejamas zāles — jauns redzējums farmācijas nozarē”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 9. septembrī. Ziņotājs — van IERSEL kgs.

van IERSEL

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (30. septembra sēdē), ar 170 balsīm par, 1 pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1. | Paziņojumā (1) ir noteikta ilgtermiņa programma, ar kuras palīdzību sekmēt Eiropas vienotā tirgus veidošanu farmācijas rūpniecībā (2) un, ņemot vērā pacientu vajadzību pieaugumu, radīt ilgtspējīgu vidi farmācijas rūpniecībai Eiropā un pasaulē. |
| --- | --- |

1.1.

Paziņojumā (1) ir noteikta ilgtermiņa programma, ar kuras palīdzību sekmēt Eiropas vienotā tirgus veidošanu farmācijas rūpniecībā (2) un, ņemot vērā pacientu vajadzību pieaugumu, radīt ilgtspējīgu vidi farmācijas rūpniecībai Eiropā un pasaulē.

1

2

| 1.2. | EESK uzskata, ka paziņojums veido vajadzīgo satvaru un tajā izvirzīti vairāki lietderīgi mērķi. Paziņojumā tomēr diezgan nenoteikti un neskaidri runāts par to, kā minētā programma īstenojama. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka paziņojums veido vajadzīgo satvaru un tajā izvirzīti vairāki lietderīgi mērķi. Paziņojumā tomēr diezgan nenoteikti un neskaidri runāts par to, kā minētā programma īstenojama.

| 1.3. | Farmācijas rūpniecība ir būtiski atkarīga no situācijas veselības aprūpes un finanšu sistēmā attiecīgajā valstī. Nozarei jārisina problēmjautājumi arī tāpēc, ka pieaug iedzīvotāju un pacientu vajadzības un prasības un pasaulē saasinās konkurence. Farmācijas nozari turpmāk ietekmēs arī pašreizējā krīze un budžetu samazināšana. |
| --- | --- |

1.3.

Farmācijas rūpniecība ir būtiski atkarīga no situācijas veselības aprūpes un finanšu sistēmā attiecīgajā valstī. Nozarei jārisina problēmjautājumi arī tāpēc, ka pieaug iedzīvotāju un pacientu vajadzības un prasības un pasaulē saasinās konkurence. Farmācijas nozari turpmāk ietekmēs arī pašreizējā krīze un budžetu samazināšana.

| 1.4. | Pēc EESK domām, minēto faktoru dēļ Padomei nekavējoties jāizstrādā visaptveroša programma minēto problēmu risināšanai, pamatojoties uz saskaņotu stratēģisko redzējumu. ES būtu jāizvirza mērķis radīt apstākļus, kas Eiropas farmācijas rūpniecībai nodrošinātu ilgtspējīgas pozīcijas vietējā tirgū un attīstības iespējas pasaules mērogā. |
| --- | --- |

1.4.

Pēc EESK domām, minēto faktoru dēļ Padomei nekavējoties jāizstrādā visaptveroša programma minēto problēmu risināšanai, pamatojoties uz saskaņotu stratēģisko redzējumu. ES būtu jāizvirza mērķis radīt apstākļus, kas Eiropas farmācijas rūpniecībai nodrošinātu ilgtspējīgas pozīcijas vietējā tirgū un attīstības iespējas pasaules mērogā.

| 1.5. | Vienots redzējums nozīmē, ka pilnvaras, kas pašlaik piešķirtas galvenokārt dalībvalstīm un kuru dēļ tuvākajā laikā — lai cik tas nebūtu lietderīgi — nevarēs nodrošināt brīvu piekļuvi zālēm un izveidot vienoto tirgu, pakāpeniski jāaizstāj ar vienotu rīcību un kopīgiem risinājumiem Eiropas pacientu, uzņēmumu un visas veselības aprūpes ķēdes interesēs. |
| --- | --- |

1.5.

Vienots redzējums nozīmē, ka pilnvaras, kas pašlaik piešķirtas galvenokārt dalībvalstīm un kuru dēļ tuvākajā laikā — lai cik tas nebūtu lietderīgi — nevarēs nodrošināt brīvu piekļuvi zālēm un izveidot vienoto tirgu, pakāpeniski jāaizstāj ar vienotu rīcību un kopīgiem risinājumiem Eiropas pacientu, uzņēmumu un visas veselības aprūpes ķēdes interesēs.

| 1.6. | EESK uzskata, ka valstu sistēmās lielāka uzmanība jāvelta Eiropas dimensijai. Dalībvalstīm, pieņemot finansēšanas un veselības aprūpes noteikumus, īpaši jāņem vērā, ka šajā nozarē uz nākotni orientēta pētniecība un izstrāde ir ļoti svarīga, taču saistīta ar augstām izmaksām. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka valstu sistēmās lielāka uzmanība jāvelta Eiropas dimensijai. Dalībvalstīm, pieņemot finansēšanas un veselības aprūpes noteikumus, īpaši jāņem vērā, ka šajā nozarē uz nākotni orientēta pētniecība un izstrāde ir ļoti svarīga, taču saistīta ar augstām izmaksām.

| 1.7. | EESK atzinīgi vērtē Inovatīvu zāļu iniciatīvu (IZI), ko īsteno saskaņā ar 7. pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju attīstībai. Tā pilnībā atbalsta Eiropas Kopienas patenta ieviešanu un rosina izveidot Eiropas sistēmu strīdu izšķiršanai. Jāturpina pilnveidot Eiropas Patentu biroja darbību. |
| --- | --- |

1.7.

EESK atzinīgi vērtē Inovatīvu zāļu iniciatīvu (IZI), ko īsteno saskaņā ar 7. pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju attīstībai. Tā pilnībā atbalsta Eiropas Kopienas patenta ieviešanu un rosina izveidot Eiropas sistēmu strīdu izšķiršanai. Jāturpina pilnveidot Eiropas Patentu biroja darbību.

| 1.8. | Ģenēriskās zāles piedāvā iespēju taupīt līdzekļus veselības aprūpes jomā. EESK atbalsta konkurētspējīgu nepatentētu zāļu tirgus veidošanos. Padomei būtu jāapsver risinājumi, kā pavērt iespējas būtiskiem ietaupījumiem šajā jomā. |
| --- | --- |

1.8.

Ģenēriskās zāles piedāvā iespēju taupīt līdzekļus veselības aprūpes jomā. EESK atbalsta konkurētspējīgu nepatentētu zāļu tirgus veidošanos. Padomei būtu jāapsver risinājumi, kā pavērt iespējas būtiskiem ietaupījumiem šajā jomā.

| 1.9. | Lai nodrošinātu brīvu piekļuvi zālēm un to cenu pieejamību, jāatsāk diskusijas par tādiem savstarpēji saistītiem jautājumiem kā lielās zāļu cenu atšķirības Eiropā, pieejamība, paralēlā tirdzniecība un eksteritorialitātes principa nepiemērošana. Jādiskutē arī par “[...] priekšlikumu, kurā ir pasākumi, kas atceļ atlikušos šķēršļus un traucējumus brīvai patentēto zāļu kustībai [...]” (3). |
| --- | --- |

1.9.

Lai nodrošinātu brīvu piekļuvi zālēm un to cenu pieejamību, jāatsāk diskusijas par tādiem savstarpēji saistītiem jautājumiem kā lielās zāļu cenu atšķirības Eiropā, pieejamība, paralēlā tirdzniecība un eksteritorialitātes principa nepiemērošana. Jādiskutē arī par “[...] priekšlikumu, kurā ir pasākumi, kas atceļ atlikušos šķēršļus un traucējumus brīvai patentēto zāļu kustībai [...]” (3).

3

| 1.10. | EESK pašlaik uzskata, ka būtu jāievieš instrumenti, kurus šobrīd jau izmanto Lisabonas stratēģijas īstenošanai, piemēram, atklātā koordinācijas metode, Komisijas veiktā uzraudzība, paraugprakses piemēri un pārredzami dati, lai veicinātu lielāku konverģenci. Jāapkopo arī dati par attīstības tendencēm pasaulē un to ietekmi, lai gūtu pareizu priekšstatu par nozares problēmām un iespējām. |
| --- | --- |

1.10.

EESK pašlaik uzskata, ka būtu jāievieš instrumenti, kurus šobrīd jau izmanto Lisabonas stratēģijas īstenošanai, piemēram, atklātā koordinācijas metode, Komisijas veiktā uzraudzība, paraugprakses piemēri un pārredzami dati, lai veicinātu lielāku konverģenci. Jāapkopo arī dati par attīstības tendencēm pasaulē un to ietekmi, lai gūtu pareizu priekšstatu par nozares problēmām un iespējām.

2.   Ievads.

Ievads.

| 2.1. | Tā kā izskatāmā farmācijas nozare ietilpst Komisijas un dalībvalstu dalītās kompetences jomā, Eiropai jau sen trūkst visaptveroša skatījuma uz nozares attīstību. Eiropas iestāžu pūliņi līdz šim galvenokārt veltīti tirgus pieejamības uzlabošanai un regulējumam. |
| --- | --- |

2.1.

Tā kā izskatāmā farmācijas nozare ietilpst Komisijas un dalībvalstu dalītās kompetences jomā, Eiropai jau sen trūkst visaptveroša skatījuma uz nozares attīstību. Eiropas iestāžu pūliņi līdz šim galvenokārt veltīti tirgus pieejamības uzlabošanai un regulējumam.

| 2.2. | ES līmeņa vilcināšanās bija un ir izskaidrojama ar veselības aprūpes sektora īpašo nozīmi, un galvenā nozīme joprojām ir valstīs izveidotajām veselības aprūpes sistēmām un dalībvalstu pilnvarām šajā jomā. Komisija un dalībvalstis tomēr vairākkārt uzsvērušas, ka pamatnosacījumi precīzi noteiktu veselības aprūpes jautājumu risināšanai ir jārada Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

2.2.

ES līmeņa vilcināšanās bija un ir izskaidrojama ar veselības aprūpes sektora īpašo nozīmi, un galvenā nozīme joprojām ir valstīs izveidotajām veselības aprūpes sistēmām un dalībvalstu pilnvarām šajā jomā. Komisija un dalībvalstis tomēr vairākkārt uzsvērušas, ka pamatnosacījumi precīzi noteiktu veselības aprūpes jautājumu risināšanai ir jārada Eiropas līmenī.

| 2.3. | Nozarei, kuras darbības pamatā ir ilgtermiņa ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, Eiropas līmenī radīti nosacījumi un izvirzīti mērķi ir ļoti vajadzīgi. Tas ir īpaši svarīgi tāpēc, ka:






  — | farmācijas nozares atkarība no pētniecības un izstrādes, kā arī novatoriskiem jauniem produktiem ir ļoti liela; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Nozarei, kuras darbības pamatā ir ilgtermiņa ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, Eiropas līmenī radīti nosacījumi un izvirzīti mērķi ir ļoti vajadzīgi. Tas ir īpaši svarīgi tāpēc, ka:

—

farmācijas nozares atkarība no pētniecības un izstrādes, kā arī novatoriskiem jauniem produktiem ir ļoti liela;

| — | nepārtraukti palielinās konkurence ar trešām valstīm, tai skaitā ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm Āzijā. |
| --- | --- |

—

nepārtraukti palielinās konkurence ar trešām valstīm, tai skaitā ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm Āzijā.

| 2.4. | Vienotajā tirgū jāveic būtiski ieguldījumi. Ir pilnīgi saprotams, kāpēc Eiropas Kopienu Tiesa vairākos spriedumos pieprasa — galvenokārt pacientu interesēs — šajā nozarē izveidot vienoto tirgu. Vienotā tirgus izveidi būtiski kavē 27 valstu veselības aprūpes sistēmas, kurām ir savas tradīcijas, regulējums un cenu noteikšanas kārtība. |
| --- | --- |

2.4.

Vienotajā tirgū jāveic būtiski ieguldījumi. Ir pilnīgi saprotams, kāpēc Eiropas Kopienu Tiesa vairākos spriedumos pieprasa — galvenokārt pacientu interesēs — šajā nozarē izveidot vienoto tirgu. Vienotā tirgus izveidi būtiski kavē 27 valstu veselības aprūpes sistēmas, kurām ir savas tradīcijas, regulējums un cenu noteikšanas kārtība.

| 2.5. | Par rūpniecības attīstību atbildīgais komisārs Bangemann kgs vēl 1996. gadā trīs reizes rīkoja apaļā galda sarunas ar visām ieinteresētajām personām par farmaceitisko līdzekļu vienotā tirgus izveidi Eiropā. Pēc tam šo jautājumu apsprieda vairākās citās sanāksmēs. Tā kā apaļā galda sanāksmju, kurās piedalās valdību pārstāvji, farmaceitisko līdzekļu ražotāji un citas ieinteresētās personas, dalībnieku sastāvs ir neviendabīgs, vērojamas lielas viedokļu un valstu nostāju atšķirības. |
| --- | --- |

2.5.

Par rūpniecības attīstību atbildīgais komisārs Bangemann kgs vēl 1996. gadā trīs reizes rīkoja apaļā galda sarunas ar visām ieinteresētajām personām par farmaceitisko līdzekļu vienotā tirgus izveidi Eiropā. Pēc tam šo jautājumu apsprieda vairākās citās sanāksmēs. Tā kā apaļā galda sanāksmju, kurās piedalās valdību pārstāvji, farmaceitisko līdzekļu ražotāji un citas ieinteresētās personas, dalībnieku sastāvs ir neviendabīgs, vērojamas lielas viedokļu un valstu nostāju atšķirības.

Bangemann

| 2.6. | EESK atbildot ir vairākkārt izteikusi virkni konkrētu priekšlikumu. Svarīgākie jautājumi bija brīva zāļu aprite ES, nepieciešamība dalībvalstīs ierobežot izdevumus par zālēm un ierosme stiprināt farmācijas rūpniecību, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību Eiropā (4). Vēl daudz jādara, lai minētajās jomās panāktu situācijas uzlabošanos. |
| --- | --- |

2.6.

EESK atbildot ir vairākkārt izteikusi virkni konkrētu priekšlikumu. Svarīgākie jautājumi bija brīva zāļu aprite ES, nepieciešamība dalībvalstīs ierobežot izdevumus par zālēm un ierosme stiprināt farmācijas rūpniecību, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību Eiropā (4). Vēl daudz jādara, lai minētajās jomās panāktu situācijas uzlabošanos.

4

| 2.7. | Izšķirošā joprojām ir dalībvalstu nostāja. Dalībvalstīs izveidoto veselības aprūpes sistēmu strukturālās un organizatoriskās īpatnības būtiski ietekmē cenu noteikšanu un kompensēšanu Eiropā, kā arī zāļu pieejamību. |
| --- | --- |

2.7.

Izšķirošā joprojām ir dalībvalstu nostāja. Dalībvalstīs izveidoto veselības aprūpes sistēmu strukturālās un organizatoriskās īpatnības būtiski ietekmē cenu noteikšanu un kompensēšanu Eiropā, kā arī zāļu pieejamību.

| 2.8. | Neraugoties uz viedokļu atšķirībām un valstu kompetences saglabāšanu, Padome kopš 1965. gada pieņēmusi vairākus tiesību aktus attiecībā uz veselības aizsardzību un medikamentiem, lai uzlabotu noteikumus pacientiem un veselības aprūpi. |
| --- | --- |

2.8.

Neraugoties uz viedokļu atšķirībām un valstu kompetences saglabāšanu, Padome kopš 1965. gada pieņēmusi vairākus tiesību aktus attiecībā uz veselības aizsardzību un medikamentiem, lai uzlabotu noteikumus pacientiem un veselības aprūpi.

| 2.9. | Lai uzlabotu debašu struktūru, 2001. gadā nolēma izveidot ieinteresēto personu grupu ar ierobežotu dalībnieku skaitu, tā dēvēto G-10 (5). Minētā grupa 2002. gada maijā publicēja četrpadsmit vispārējus ieteikumus, kas bija stratēģisks redzējums farmācijas nozarei. Vairākus ieteikumus turpmākajos gados īstenoja. |
| --- | --- |

2.9.

Lai uzlabotu debašu struktūru, 2001. gadā nolēma izveidot ieinteresēto personu grupu ar ierobežotu dalībnieku skaitu, tā dēvēto G-10 (5). Minētā grupa 2002. gada maijā publicēja četrpadsmit vispārējus ieteikumus, kas bija stratēģisks redzējums farmācijas nozarei. Vairākus ieteikumus turpmākajos gados īstenoja.

5

| 2.10. | Pēc tam, 2005. gadā, izveidoja Augsta līmeņa farmācijas forumu, lai īstenotu pārējos G-10 ieteikumus, un trīs darba grupām uzticēja izstrādāt jaunus ieteikumus. |
| --- | --- |

2.10.

Pēc tam, 2005. gadā, izveidoja Augsta līmeņa farmācijas forumu, lai īstenotu pārējos G-10 ieteikumus, un trīs darba grupām uzticēja izstrādāt jaunus ieteikumus.

| 2.11. | Šo darbu pabeidza 2008. gada oktobrī, kad forums pieņēma secinājumus un ieteikumus attiecībā uz informāciju pacientiem, zāļu salīdzinošo iedarbību, kā arī cenu noteikšanu un kompensēšanu. |
| --- | --- |

2.11.

Šo darbu pabeidza 2008. gada oktobrī, kad forums pieņēma secinājumus un ieteikumus attiecībā uz informāciju pacientiem, zāļu salīdzinošo iedarbību, kā arī cenu noteikšanu un kompensēšanu.

| 2.12. | Minētajos secinājumos un ieteikumos uzsvērta gan tehnoloģiju un jauninājumu savstarpējā saikne dinamiskā tirgū ar augstu konkurences līmeni, gan arī kvalitātes garantiju, farmaceitisko produktu brīvas pieejamības, ticamas pacientiem sniegtās informācijas, kā arī efektīvas cenu noteikšanas un kompensēšanas saistība. |
| --- | --- |

2.12.

Minētajos secinājumos un ieteikumos uzsvērta gan tehnoloģiju un jauninājumu savstarpējā saikne dinamiskā tirgū ar augstu konkurences līmeni, gan arī kvalitātes garantiju, farmaceitisko produktu brīvas pieejamības, ticamas pacientiem sniegtās informācijas, kā arī efektīvas cenu noteikšanas un kompensēšanas saistība.

| 2.13. | Farmācijas forums secinājis, ka gan Lisabonas stratēģija Eiropas konkurētspējas palielināšanai, gan pasaules farmācijas nozares dinamika un problēmas pašlaik nosaka to, ka vajadzīga padziļināta pieeja un nozares attīstības redzējums vidējā un ilgākā termiņā. |
| --- | --- |

2.13.

Farmācijas forums secinājis, ka gan Lisabonas stratēģija Eiropas konkurētspējas palielināšanai, gan pasaules farmācijas nozares dinamika un problēmas pašlaik nosaka to, ka vajadzīga padziļināta pieeja un nozares attīstības redzējums vidējā un ilgākā termiņā.

| 2.14. | Saskaņā ar 7. pamatprogrammu farmācijas rūpniecībā pirmo reizi paredzēts īstenot kopīgu pētījumu programmu. Tajā iekļauti daudzi novatoriski ar farmācijas jomu saistīti projekti, kas stimulēs gan esošos, gan varbūtējos starptautiskos pētniecības tīklus (6). |
| --- | --- |

2.14.

Saskaņā ar 7. pamatprogrammu farmācijas rūpniecībā pirmo reizi paredzēts īstenot kopīgu pētījumu programmu. Tajā iekļauti daudzi novatoriski ar farmācijas jomu saistīti projekti, kas stimulēs gan esošos, gan varbūtējos starptautiskos pētniecības tīklus (6).

6

| 2.15. | Tikmēr globalizācijas ietekme kļūst arvien jūtamāka. Tā kā ASV, kā arī Ķīnā un citās jaunajās tirgus ekonomikas valstīs gūti ievērojami panākumi pētniecības un izstrādes jomā, Eiropas uzņēmumu veikums inovācijas jomā izšķiroši ietekmēs Eiropas rūpniecības nākotni. |
| --- | --- |

2.15.

Tikmēr globalizācijas ietekme kļūst arvien jūtamāka. Tā kā ASV, kā arī Ķīnā un citās jaunajās tirgus ekonomikas valstīs gūti ievērojami panākumi pētniecības un izstrādes jomā, Eiropas uzņēmumu veikums inovācijas jomā izšķiroši ietekmēs Eiropas rūpniecības nākotni.

| 2.16. | Kad pašreizējā ekonomikas krīze būs pārvarēta, pasaule vairs nebūs tāda kā agrāk. Ekonomiskā situācija, valstu budžetu samazināšana un pasaules mēroga dalībnieku Āzijā pozīciju nostiprināšanās ietekmēs konkurences apstākļus. Šie faktori rūpīgi jāņem vērā, turpmāk lemjot par visiem politiskajiem pasākumiem, kas skar veselības aprūpi un rūpniecību. |
| --- | --- |

2.16.

Kad pašreizējā ekonomikas krīze būs pārvarēta, pasaule vairs nebūs tāda kā agrāk. Ekonomiskā situācija, valstu budžetu samazināšana un pasaules mēroga dalībnieku Āzijā pozīciju nostiprināšanās ietekmēs konkurences apstākļus. Šie faktori rūpīgi jāņem vērā, turpmāk lemjot par visiem politiskajiem pasākumiem, kas skar veselības aprūpi un rūpniecību.

| 2.17. | EESK ir secinājusi, ka pēdējā desmitgadē aktīvāka bijusi sadarbības tīklu veidošana un apmaiņa un tāpēc daudzu ieinteresēto personu viedokļi ir zināmā mērā tuvinājušies. Kaut arī gūti panākumi, joprojām ir jomas, kurās ir daudz problēmu, ko radījušas tiesību normu un veselības aprūpes sistēmu atšķirības. Farmaceitisko produktu brīva pieejamība ir ierobežota, un vienotais tirgus šajā nozarē nav izveidots. |
| --- | --- |

2.17.

EESK ir secinājusi, ka pēdējā desmitgadē aktīvāka bijusi sadarbības tīklu veidošana un apmaiņa un tāpēc daudzu ieinteresēto personu viedokļi ir zināmā mērā tuvinājušies. Kaut arī gūti panākumi, joprojām ir jomas, kurās ir daudz problēmu, ko radījušas tiesību normu un veselības aprūpes sistēmu atšķirības. Farmaceitisko produktu brīva pieejamība ir ierobežota, un vienotais tirgus šajā nozarē nav izveidots.

3.   Komisijas viedoklis.

Komisijas viedoklis.

| 3.1. | Komisija 2008. gada decembrī publicēja stratēģiskas nozīmes paziņojumu par farmācijas nozari, paziņojumā nosakot principus, izvirzot mērķus un raksturojot nozares nākotnes izredzes ilgākā laika posmā un problēmas pasaulē. |
| --- | --- |

3.1.

Komisija 2008. gada decembrī publicēja stratēģiskas nozīmes paziņojumu par farmācijas nozari, paziņojumā nosakot principus, izvirzot mērķus un raksturojot nozares nākotnes izredzes ilgākā laika posmā un problēmas pasaulē.

| 3.2. | Paziņojums veido pamatu 2008. gada decembrī izvirzītajiem priekšlikumiem virknei tiesību aktu un turpmāk izvirzītajiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

3.2.

Paziņojums veido pamatu 2008. gada decembrī izvirzītajiem priekšlikumiem virknei tiesību aktu un turpmāk izvirzītajiem priekšlikumiem.

| 3.3. | Jauns elements ir īpašā uzmanība, kas veltīta tādiem ārējiem aspektiem kā zāļu viltošana, tirdzniecība, jaunas slimības un jauno tirgus ekonomikas valstu nozīmes palielināšanās. |
| --- | --- |

3.3.

Jauns elements ir īpašā uzmanība, kas veltīta tādiem ārējiem aspektiem kā zāļu viltošana, tirdzniecība, jaunas slimības un jauno tirgus ekonomikas valstu nozīmes palielināšanās.

| 3.4. | Paziņojumā aplūkotas šādas trīs jomas, uz kurām attiecas pieci paziņojumam pievienotie priekšlikumi tiesību aktiem: zāļu viltošana, zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēma (farmakovigilance) un informācija pacientiem (7). |
| --- | --- |

3.4.

Paziņojumā aplūkotas šādas trīs jomas, uz kurām attiecas pieci paziņojumam pievienotie priekšlikumi tiesību aktiem: zāļu viltošana, zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēma (farmakovigilance) un informācija pacientiem (7).

7

| 3.5. | Vēlreiz uzsvērts, ka farmācijas rūpniecībai Eiropā ir sevišķa nozīme no pētniecības un izstrādes, izaugsmes un nodarbinātības, kā arī veselības aizsardzības viedokļa. |
| --- | --- |

3.5.

Vēlreiz uzsvērts, ka farmācijas rūpniecībai Eiropā ir sevišķa nozīme no pētniecības un izstrādes, izaugsmes un nodarbinātības, kā arī veselības aizsardzības viedokļa.

| 3.6. | Tomēr, lai farmācijas rūpniecība varētu pastāvēt un attīstīties, Eiropai jārisina nopietnas problēmas veselības, zinātnes un ekonomikas jomā:






  — | pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā Eiropa joprojām atpaliek no ASV un Āzijas valstīm; |
| --- | --- | --- |

3.6.

Tomēr, lai farmācijas rūpniecība varētu pastāvēt un attīstīties, Eiropai jārisina nopietnas problēmas veselības, zinātnes un ekonomikas jomā:

—

pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā Eiropa joprojām atpaliek no ASV un Āzijas valstīm;

| — | ES joprojām pastāv nevienlīdzība zāļu pieejamības un cenu jomā; |
| --- | --- |

—

ES joprojām pastāv nevienlīdzība zāļu pieejamības un cenu jomā;

| — | palielinās starptautiskā darba dalīšana, tai skaitā pētniecībā un izstrādē, klīniskajā izpētē, ražošanā un tirgdarbībā; |
| --- | --- |

—

palielinās starptautiskā darba dalīšana, tai skaitā pētniecībā un izstrādē, klīniskajā izpētē, ražošanā un tirgdarbībā;

| — | vajadzīgi zinātniski jaunatklājumi, lai risinātu vēl joprojām pastāvošās problēmas veselības aizsardzības jomā un pavērtu jaunus tirgus ES ražotajiem medikamentiem. |
| --- | --- |

—

vajadzīgi zinātniski jaunatklājumi, lai risinātu vēl joprojām pastāvošās problēmas veselības aizsardzības jomā un pavērtu jaunus tirgus ES ražotajiem medikamentiem.

| 3.7. | Komisija uzskata, ka ir pēdējais laiks virzīties uz priekšu un uzlabot farmaceitisko līdzekļu vienotā tirgus darbību, lai stabilizētu un nostiprinātu Eiropas pozīcijas pasaules mērogā. |
| --- | --- |

3.7.

Komisija uzskata, ka ir pēdējais laiks virzīties uz priekšu un uzlabot farmaceitisko līdzekļu vienotā tirgus darbību, lai stabilizētu un nostiprinātu Eiropas pozīcijas pasaules mērogā.

| 3.8. | Tāpēc izvirzīti 25 mērķi šādās jomās: (a) ilgtspējīgs farmaceitisko līdzekļu vienotais tirgus, (b) globalizācijas radīto iespēju izmantošana un ar to saistīto problēmu risināšana, kā arī (c) zinātnei un inovācijai labvēlīgas vides veidošana. |
| --- | --- |

3.8.

Tāpēc izvirzīti 25 mērķi šādās jomās: (a) ilgtspējīgs farmaceitisko līdzekļu vienotais tirgus, (b) globalizācijas radīto iespēju izmantošana un ar to saistīto problēmu risināšana, kā arī (c) zinātnei un inovācijai labvēlīgas vides veidošana.

| 3.9. | Paziņojumā visaptveroši raksturotas iekšzemes un visas pasaules problēmas, kā arī vēlamo risinājumu kopums, kas veido programmu, kuru šajā nozarē varētu īstenot ilgākā termiņā. |
| --- | --- |

3.9.

Paziņojumā visaptveroši raksturotas iekšzemes un visas pasaules problēmas, kā arī vēlamo risinājumu kopums, kas veido programmu, kuru šajā nozarē varētu īstenot ilgākā termiņā.

4.   Vispārīgas piezīmes.

Vispārīgas piezīmes.

4.1.   EESK atbalsta viedokli, ka attiecībā uz Eiropas farmācijas nozari īstenojama visaptveroša pieeja, ņemot vērā arī attīstības tendences pasaulē.

4.2.   Komisija norāda, ka publicētais paziņojums ir “jauns redzējums”. Neraugoties uz plašo apspriešanos ar daudzām ieinteresētajām personām un lielajām cerībām, rezultāts tomēr rada nelielu vilšanos, jo paziņojumā trūkst vispārējas kopējā tirgus nepilnību analīzes un tālredzīgu ieteikumu politikas izstrādei, ņemot vērā pacientu un uzņēmumu intereses.

4.3.   Eiropa zaudē pozīcijas farmācijas inovāciju jomā. Nozarē vērojamā globalizācija paver jaunas iespējas un rada jaunas problēmas. Pamatoti vienlaikus aplūkoti tādi jautājumi kā zāļu brīva pieejamība, kas Eiropā nav nodrošināta, un vajadzība veikt zinātniskus atklājumus, lai neatpaliktu no medicīnas attīstības un varētu risināt veselības aizsardzības problēmas pasaulē. Neatbildēts ir jautājums, kādi pasākumi jāveic dalībvalstīs un ES līmenī, lai šīs problēmas atrisinātu.

4.4.   EESK uzskata, ka steidzami jāuzlabo ilgtspējīga farmaceitisko līdzekļu vienotā tirgus darbība, jo tas ir priekšnoteikums, lai Eiropas farmācijas nozare arī turpmāk gūtu peļņu un tajā būtu augsts inovācijas līmenis. Tad nozare spēs apmierināt iedzīvotāju augošās vajadzības un risināt globāla rakstura problēmas.

4.5.   Paziņojums veido atbilstošu satvaru sadarbībai regulēšanas jomā un sarunām ar vairākām trešām valstīm, piemēram, ASV, Japānu, Kanādu, Krieviju, Indiju un Ķīnu. Sadarbībā un sarunās ar trešām valstīm varēs nodrošināt Eiropas eksporta ilgtspējīgu attīstību.

4.6.   Šādā starptautiskajā situācijā obligāti jānodrošina vienotā tirgus efektīva darbība. Tirgus joprojām ir sadrumstalots, jo cenu noteikšanas un kompensēšanas sistēmas dalībvalstīs ir atšķirīgas vai radīts (jauns) regulatīvais slogs, Kopienas tiesību akti netiek pilnībā īstenoti, zāļu pieejamība visur nav vienāda un trūkst komerciālas intereses par ekonomiski mazāk pievilcīgiem valstu tirgiem.

4.7.   Jānorāda arī, ka diezgan īsā laikā ES dalībvalstu skaits palielinājies līdz 27 valstīm, un katrai no tām ir savas īpatnības, kas lielā mērā izskaidrojamas arī ar tirgus un pacientu vajadzību daudzveidību, kura arvien palielinās. Tas liecina, cik sarežģīta ir situācija Eiropā.

| 4.7.1. | Sarežģītās situācijas piemērs ir zāļu cenu pieņemamība, kas ir lielā mērā atkarīga no atšķirīgajām valstu sociālās apdrošināšanas sistēmām un apdrošināto personu loka. Vairumā sistēmu sociālās apdrošināšanas iestādes vai to apvienības jautājumus par recepšu zāļu cenām risina ar zāļu ražotājiem, lai medikamentus varētu nodrošināt par samērīgu cenu, un apdrošinātā persona maksā tikai nelielu tās daļu. |
| --- | --- |

4.7.1.

Sarežģītās situācijas piemērs ir zāļu cenu pieņemamība, kas ir lielā mērā atkarīga no atšķirīgajām valstu sociālās apdrošināšanas sistēmām un apdrošināto personu loka. Vairumā sistēmu sociālās apdrošināšanas iestādes vai to apvienības jautājumus par recepšu zāļu cenām risina ar zāļu ražotājiem, lai medikamentus varētu nodrošināt par samērīgu cenu, un apdrošinātā persona maksā tikai nelielu tās daļu.

4.8.   Būtiska ietekme ir saiknei starp inovācijas izmaksām un nozares apgrozījumu. Pētniecība un inovācija būs veiksmīga tikai tad, ja nozare būs konkurētspējīga un Eiropas tirgus darbosies apmierinoši.

4.9.   Ja administratīvo procedūru un risinājumu atšķirības netiks novērstas, nozare pastāvīgi cietīs no sadrumstalotības, pārklāšanās, pārāk augstām inovācijas izmaksām un tādējādi no neizdevīgākās situācijas salīdzinājumā ar nozarēm, kas bauda kontinentāla mēroga priekšrocības, piemēram, ASV un Ķīnā.

4.10.   Kaut gan citur pasaulē lielus kontinentāla mēroga tirgus dažkārt ietekmē reģionālās atšķirības, situāciju šajos tirgos nevar salīdzināt ar sadrumstalotību Eiropā.

4.11.   Vēl viena problēma ir pēdējos gados vērojamā pētniecības un izstrādes izdevumu produktivitātes samazināšanās, kas izskaidrojama ar vairākiem sarežģītiem faktoriem.

| 4.11.1. | Biotehnoloģiskā revolūcija gan bija saistīta ar cerībām uz daudziem jauniem atklājumiem, taču tā nozarei radījusi augstas izmaksas, jo ne pētniecība un izstrāde, ne pielietotās tehnoloģijas vēl neļauj piedāvāt produktus, kurus varētu pārdot tirgū. Jauno slimību ārstēšanai vajadzīgo zāļu izstrāde ir saistīta ar augstākām izmaksām. |
| --- | --- |

4.11.1.

Biotehnoloģiskā revolūcija gan bija saistīta ar cerībām uz daudziem jauniem atklājumiem, taču tā nozarei radījusi augstas izmaksas, jo ne pētniecība un izstrāde, ne pielietotās tehnoloģijas vēl neļauj piedāvāt produktus, kurus varētu pārdot tirgū. Jauno slimību ārstēšanai vajadzīgo zāļu izstrāde ir saistīta ar augstākām izmaksām.

| 4.11.2. | Izmaksas, ko rada jaunu produktu ieviešana tirgū, ir pieaugušas, kas daļēji izskaidrojams ar to, ka jāveic apjomīgi un dārgi klīniskie izmēģinājumi. Paaugstinātas arī normatīvās prasības attiecībā uz klīnisko izpēti, savukārt pētniecība un izstrāde tagad galvenokārt orientēta uz sarežģītākām slimībām un terapeitiskām nozarēm, piemēram, vēža, Alcheimera un citu slimību ārstēšanu. |
| --- | --- |

4.11.2.

Izmaksas, ko rada jaunu produktu ieviešana tirgū, ir pieaugušas, kas daļēji izskaidrojams ar to, ka jāveic apjomīgi un dārgi klīniskie izmēģinājumi. Paaugstinātas arī normatīvās prasības attiecībā uz klīnisko izpēti, savukārt pētniecība un izstrāde tagad galvenokārt orientēta uz sarežģītākām slimībām un terapeitiskām nozarēm, piemēram, vēža, Alcheimera un citu slimību ārstēšanu.

| 4.11.3. | Pašlaik viedoklis, ka inovācija medicīnas jomā rada izmaksas, kas jāsedz no valstu veselības aprūpes budžeta, ir plašāk izplatīts nekā uzskats, ka tā sekmē inovāciju pacientu labklājības interesēs. Par to liecina valstu politika cenu noteikšanas un kompensēšanas jomā (piemēram, ārstēšanas pakalpojumu bāzes cenas noteikšana), par novatoriskām zālēm dažu slimību ārstēšanai neparedzot augstāku atlīdzību kā par parastām zālēm. |
| --- | --- |

4.11.3.

Pašlaik viedoklis, ka inovācija medicīnas jomā rada izmaksas, kas jāsedz no valstu veselības aprūpes budžeta, ir plašāk izplatīts nekā uzskats, ka tā sekmē inovāciju pacientu labklājības interesēs. Par to liecina valstu politika cenu noteikšanas un kompensēšanas jomā (piemēram, ārstēšanas pakalpojumu bāzes cenas noteikšana), par novatoriskām zālēm dažu slimību ārstēšanai neparedzot augstāku atlīdzību kā par parastām zālēm.

4.12.   Šādas attīstības tendences Eiropā ietekmē konkurentus. Kaut arī ASV regulatīvo iestāžu prasības tirdzniecības atļauju piešķiršanai parasti ir stingrākas nekā ES iestāžu prasības, ASV tirgū ir labvēlīgāki apstākļi ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē, jo tajā atlīdzība par jauninājumiem ir lielāka nekā gandrīz visos Eiropas valstu tirgos.

4.13.   Āzijas valstis, piemēram, Ķīna un Indija, kuru tirgus ik gadu pieaug par vidēji vairāk nekā 15 %, noteikti piesaistīs ievērojamu daļu starptautisko investīciju pētniecībā un izstrādē, tiklīdz šajās valstīs izdosies nodrošināt intelektuālā īpašuma aizsardzības standartu ievērošanu.

4.14.   Lai gūtu turpmākus panākumus šajā jomā, jāpanāk jauns līdzsvars starp pilnvarām, kas joprojām piešķirtas dalībvalstīm, un Eiropas (tiesiskajiem) mehānismiem un procedūrām, kā arī tirgus nosacījumiem, kas ļaus nodrošināt Eiropas farmācijas nozares dzīvotspēju un nostiprināšanos.

5.   Gatavība turpmākiem izaicinājumiem.

Gatavība turpmākiem izaicinājumiem.

| 5.1. | EESK uzskata, ka jaunieceltajai Komisijai pašreizējā ekonomikas krīze, gatavošanās Lisabonas stratēģijas pārskatīšanai 2010. gadā un vispasaules problēmas būs piemērots stimuls, lai sāktu atjaunotni un virzību uz priekšu. |
| --- | --- |

5.1.

EESK uzskata, ka jaunieceltajai Komisijai pašreizējā ekonomikas krīze, gatavošanās Lisabonas stratēģijas pārskatīšanai 2010. gadā un vispasaules problēmas būs piemērots stimuls, lai sāktu atjaunotni un virzību uz priekšu.

| 5.2. | Lisabonas stratēģija, kurā precizētas dalībvalstu un Kopienas pilnvaras un skaidrāk noteikta Komisijas loma, var būt lietderīga, lai radītu pamatnosacījumus un izvēlētos metodes farmācijas rūpniecībai. |
| --- | --- |

5.2.

Lisabonas stratēģija, kurā precizētas dalībvalstu un Kopienas pilnvaras un skaidrāk noteikta Komisijas loma, var būt lietderīga, lai radītu pamatnosacījumus un izvēlētos metodes farmācijas rūpniecībai.

| 5.3. | Komisija 2008. gadā nāca klajā ar Inovatīvu zāļu iniciatīvu (IZI) (8), ko īsteno saskaņā ar 7. pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju attīstībai. EESK atzinīgi vērtē minēto stratēģisko iniciatīvu, kas efektīvi sekmē pētniecības mērķu sasniegšanu publiskā un privātā sektora partnerībā, kurā iesaistītas universitātes, pētniecības institūti, MVU, slimnīcas, pacientu organizācijas un reglamentējošās institūcijas ar mērķi novērst nepilnības zinātnes un apmācības jomā, lai paātrinātu zāļu izstrādi, ņemot vērā turpmākās ar veselības aizsardzību saistītās vajadzības. |
| --- | --- |

5.3.

Komisija 2008. gadā nāca klajā ar Inovatīvu zāļu iniciatīvu (IZI) (8), ko īsteno saskaņā ar 7. pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju attīstībai. EESK atzinīgi vērtē minēto stratēģisko iniciatīvu, kas efektīvi sekmē pētniecības mērķu sasniegšanu publiskā un privātā sektora partnerībā, kurā iesaistītas universitātes, pētniecības institūti, MVU, slimnīcas, pacientu organizācijas un reglamentējošās institūcijas ar mērķi novērst nepilnības zinātnes un apmācības jomā, lai paātrinātu zāļu izstrādi, ņemot vērā turpmākās ar veselības aizsardzību saistītās vajadzības.

8

| 5.4. | Ja pētniecība noris konkurences apstākļos, būtiska nozīme ir patentiem un efektīvai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, lai farmācijas nozarē sekmētu inovāciju un novērstu pašreizējās un jaunās problēmas veselības jomā, kā arī saīsinātu farmaceitisko līdzekļu attīstības ciklu (tai skaitā garo izstrādes posmu). |
| --- | --- |

5.4.

Ja pētniecība noris konkurences apstākļos, būtiska nozīme ir patentiem un efektīvai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, lai farmācijas nozarē sekmētu inovāciju un novērstu pašreizējās un jaunās problēmas veselības jomā, kā arī saīsinātu farmaceitisko līdzekļu attīstības ciklu (tai skaitā garo izstrādes posmu).

| 5.5. | EESK ir iepazinusies ar 2008. gada novembrī publicēto starpposma ziņojumu par farmācijas nozares apsekojumu. EESK pilnībā atbalsta ieteikumu ieviest Kopienas patentu un Eiropas sistēmu strīdu izšķiršanai, lai vienkāršotu procedūras (pašlaik darbojas 27 sistēmas strīdu izšķiršanai, pamatojoties uz atšķirīgām tiesību normām) un samazinātu izmaksas. |
| --- | --- |

5.5.

EESK ir iepazinusies ar 2008. gada novembrī publicēto starpposma ziņojumu par farmācijas nozares apsekojumu. EESK pilnībā atbalsta ieteikumu ieviest Kopienas patentu un Eiropas sistēmu strīdu izšķiršanai, lai vienkāršotu procedūras (pašlaik darbojas 27 sistēmas strīdu izšķiršanai, pamatojoties uz atšķirīgām tiesību normām) un samazinātu izmaksas.

| 5.6. | Kaut arī Eiropas Patentu birojs guvis atzinību visā pasaulē, EESK uzskata, ka tā darbību var uzlabot. |
| --- | --- |

5.6.

Kaut arī Eiropas Patentu birojs guvis atzinību visā pasaulē, EESK uzskata, ka tā darbību var uzlabot.

| 5.7. | Ģenēriskās zāles ir oriģinālo zāļu, kuru patents vairs nav spēkā, kopijas, un to ražošanas un tirdzniecības izmaksas ir daudz mazākas nekā oriģinālo zāļu izmaksas. EESK atbalsta konkurētspējīgu nepatentētu zāļu tirgu veidošanos. |
| --- | --- |

5.7.

Ģenēriskās zāles ir oriģinālo zāļu, kuru patents vairs nav spēkā, kopijas, un to ražošanas un tirdzniecības izmaksas ir daudz mazākas nekā oriģinālo zāļu izmaksas. EESK atbalsta konkurētspējīgu nepatentētu zāļu tirgu veidošanos.

| 5.8. | EESK uzsver, ka Eiropas ģenērisko zāļu tirgū ir jāpaaugstina efektivitāte un jāpalielina konkurence. EESK rosina Komisiju un dalībvalstis apsvērt risinājumus, kas pavērtu iespējas būtiskiem ietaupījumiem pacientu un veselības aprūpes sistēmu interesēs. |
| --- | --- |

5.8.

EESK uzsver, ka Eiropas ģenērisko zāļu tirgū ir jāpaaugstina efektivitāte un jāpalielina konkurence. EESK rosina Komisiju un dalībvalstis apsvērt risinājumus, kas pavērtu iespējas būtiskiem ietaupījumiem pacientu un veselības aprūpes sistēmu interesēs.

| 5.9. | Lai nodrošinātu brīvu piekļuvi zālēm un to cenu pieejamību, EESK rosina Komisiju, dalībvalstu valdības un ieinteresētās personas atsākt diskusijas par tādiem savstarpēji saistītiem jautājumiem kā lielās zāļu cenu atšķirības Eiropā, pieejamība, paralēlā tirdzniecība un eksteritorialitātes principa nepiemērošana. |
| --- | --- |

5.9.

Lai nodrošinātu brīvu piekļuvi zālēm un to cenu pieejamību, EESK rosina Komisiju, dalībvalstu valdības un ieinteresētās personas atsākt diskusijas par tādiem savstarpēji saistītiem jautājumiem kā lielās zāļu cenu atšķirības Eiropā, pieejamība, paralēlā tirdzniecība un eksteritorialitātes principa nepiemērošana.

| 5.10. | Skaidrības labad EESK norāda uz vēlākajiem G-10 paziņojumiem, Ieteikumu Nr. 6, Augsta līmeņa farmācijas forumu, Ieteikumu Nr. 9.2 un minētā foruma sagatavoto nobeiguma progresa ziņojumu (9). |
| --- | --- |

5.10.

Skaidrības labad EESK norāda uz vēlākajiem G-10 paziņojumiem, Ieteikumu Nr. 6, Augsta līmeņa farmācijas forumu, Ieteikumu Nr. 9.2 un minētā foruma sagatavoto nobeiguma progresa ziņojumu (9).

9

| 5.11. | Šādas diskusijas jāatsāk, lai panāktu kopīgu redzējumu tādos jautājumos kā brīvas piekļuves un cenu pieejamības nodrošināšana pacientu interesēs, vienotā tirgus izveide, valdību izturēšanās un rīcības prognozējamība šajā jomā, kā arī stabila vide pētniecībai, izstrādei un inovācijai. |
| --- | --- |

5.11.

Šādas diskusijas jāatsāk, lai panāktu kopīgu redzējumu tādos jautājumos kā brīvas piekļuves un cenu pieejamības nodrošināšana pacientu interesēs, vienotā tirgus izveide, valdību izturēšanās un rīcības prognozējamība šajā jomā, kā arī stabila vide pētniecībai, izstrādei un inovācijai.

| 5.12. | Iekšzemes un visas pasaules problēmas ir savstarpēji saistītas:






  — | Eiropas farmācijas rūpniecības pozīcijas pasaulē būs atkarīgas no tā, kādas būs tās pozīcijas Eiropas vietējā tirgū; |
| --- | --- | --- |

5.12.

Iekšzemes un visas pasaules problēmas ir savstarpēji saistītas:

—

Eiropas farmācijas rūpniecības pozīcijas pasaulē būs atkarīgas no tā, kādas būs tās pozīcijas Eiropas vietējā tirgū;

| — | Eiropas tirgu ietekmēs arī pasaules mēroga slimības un ekonomiski attīstītajās valstīs un jaunajās tirgus ekonomikas valstīs ražoto farmaceitisko līdzekļu aprite visā pasaulē; |
| --- | --- |

—

Eiropas tirgu ietekmēs arī pasaules mēroga slimības un ekonomiski attīstītajās valstīs un jaunajās tirgus ekonomikas valstīs ražoto farmaceitisko līdzekļu aprite visā pasaulē;

| — | diskusiju forumi par farmaceitiskajiem līdzekļiem, slimībām un šo produktu patērētāju attieksmes maiņu Eiropā stiprinās nozares ilgtspējīgas pozīcijas vietējā tirgū, sniedzot labumu pacientiem. |
| --- | --- |

—

diskusiju forumi par farmaceitiskajiem līdzekļiem, slimībām un šo produktu patērētāju attieksmes maiņu Eiropā stiprinās nozares ilgtspējīgas pozīcijas vietējā tirgū, sniedzot labumu pacientiem.

| 5.13. | Komisijai jāatbalsta atsāktās debates, publicējot jaunākos ES datus par tirgus attīstības tendencēm, darba vietu radīšanu un līdzekļiem, kas šajā nozarē piešķirti pētniecībai un izstrādei. Ļoti vajadzīgi arī salīdzināmi dati par situāciju pasaulē. |
| --- | --- |

5.13.

Komisijai jāatbalsta atsāktās debates, publicējot jaunākos ES datus par tirgus attīstības tendencēm, darba vietu radīšanu un līdzekļiem, kas šajā nozarē piešķirti pētniecībai un izstrādei. Ļoti vajadzīgi arī salīdzināmi dati par situāciju pasaulē.

| 5.14. | Datiem, kas raksturo situāciju un attīstības tendences pasaulē, jāsniedz arī priekšstats par Eiropas uzņēmumu jaunajās tirgus ekonomikas valstīs veiktajiem pētniecības un izstrādes pasākumiem, kuri, Ķīnas un Indijas tirgum pieaugot, noteikti tiks īstenoti. Šī globalizācijas priekšrocība ir vēl viens pārliecinošs arguments, kāpēc jāattīsta Eiropas vienotais tirgus, kas veidotu stabilu pamatu pētniecībai, izstrādei un inovācijai. |
| --- | --- |

5.14.

Datiem, kas raksturo situāciju un attīstības tendences pasaulē, jāsniedz arī priekšstats par Eiropas uzņēmumu jaunajās tirgus ekonomikas valstīs veiktajiem pētniecības un izstrādes pasākumiem, kuri, Ķīnas un Indijas tirgum pieaugot, noteikti tiks īstenoti. Šī globalizācijas priekšrocība ir vēl viens pārliecinošs arguments, kāpēc jāattīsta Eiropas vienotais tirgus, kas veidotu stabilu pamatu pētniecībai, izstrādei un inovācijai.

| 5.15. | Lai tirdzniecība būtu taisnīga un ievērotu pacientu intereses, no valstīm ar zemiem ienākumiem importētajiem produktiem patiešām jāatbilst labas ražošanas prakses principiem. Viltotas zāles ir jāaizliedz. Efektīvāk kontrolējot pa pastu nosūtītās zāles, jāmazina risks, ko rada viltotu zāļu tirdzniecība internetā. |
| --- | --- |

5.15.

Lai tirdzniecība būtu taisnīga un ievērotu pacientu intereses, no valstīm ar zemiem ienākumiem importētajiem produktiem patiešām jāatbilst labas ražošanas prakses principiem. Viltotas zāles ir jāaizliedz. Efektīvāk kontrolējot pa pastu nosūtītās zāles, jāmazina risks, ko rada viltotu zāļu tirdzniecība internetā.

| 5.16. | EESK uzskata — lai sekmētu vienotā tirgus izveidi šajā nozarē, jālieto atklātā koordinācijas metode un Komisijai jāuztic paveiktā uzraudzība, kā tas pašlaik tiek darīts, īstenojot Lisabonas stratēģiju. |
| --- | --- |

5.16.

EESK uzskata — lai sekmētu vienotā tirgus izveidi šajā nozarē, jālieto atklātā koordinācijas metode un Komisijai jāuztic paveiktā uzraudzība, kā tas pašlaik tiek darīts, īstenojot Lisabonas stratēģiju.

| 5.17. | Lai uzlabotu pārredzamību, Komisijai jāpublicē paraugprakses piemēri, kā arī jāanalizē un jāuzsver tās debates un attīstības tendences dalībvalstīs, kas saistītas ar brīvu piekļuvi zālēm, to cenu pieejamību un tiesiskajiem nosacījumiem pētniecībai, izstrādei, inovācijai un farmācijas rūpniecībai kopumā. Padomei lēmumi būtu jāpieņem, ņemot vērā minētās analīzes rezultātus. |
| --- | --- |

5.17.

Lai uzlabotu pārredzamību, Komisijai jāpublicē paraugprakses piemēri, kā arī jāanalizē un jāuzsver tās debates un attīstības tendences dalībvalstīs, kas saistītas ar brīvu piekļuvi zālēm, to cenu pieejamību un tiesiskajiem nosacījumiem pētniecībai, izstrādei, inovācijai un farmācijas rūpniecībai kopumā. Padomei lēmumi būtu jāpieņem, ņemot vērā minētās analīzes rezultātus.

Briselē, 2009. gada 30. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  Komisijas paziņojums “Drošas, inovatīvas un pieejamas zāles — jauns redzējums farmācijas nozarē”, COM(2008) 666 galīgā redakcija, 2008. gada decembris.

1

(2)  Eiropas farmācijas rūpniecībā 2007. gadā bija nodarbināti aptuveni 600 000 cilvēku, un 18 % no kopējā apgrozījuma tā tērēja pētniecībai un izstrādei.

2

(3)  Sk. Padomes Direktīvas 89/105/EEK, kas pieņemta 1988. gada 21. decembrī, 9. pantu. Kopš tās pieņemšanas Padome šādu rīcību nav aktīvi atbalstījusi.

3

(4)  Sk. pašiniciatīvas atzinumu OV C 14, 16.01.2001., 122. lpp., un atzinumu OV C 241, 28.09.2004., 7. lpp.

4

(5)  G-10 sastāvā bija pieci ministri, divi komisāri un nozares pārstāvji.

5

(6)  Piezīmēs, kas attiecas uz Komisijas paziņojumiem par pētniecību un konkurētspēju farmācijas nozarē, EESK vairākkārt uzsvērusi, ka (fundamentālajiem) pētījumiem šajā nozarē ir īpaša nozīme. Skatīt OV C 14 (16.01.2001.), OV C 234 (30.09.2003.) un OV C 110 (30.04.2004.).

6

(7)  EESK ir izstrādājusi atzinumu paketi par šiem jautājumiem: CESE 1022/2009, CESE 1023/2009, CESE 1024/2009, CESE 1191/2009 un CESE 1025/2009, OV C 306, 16.12.2009.

7

CESE 1022/2009

CESE 1023/2009

CESE 1024/2009

CESE 1191/2009

CESE 1025/2009

(8)  Inovatīvu zāļu iniciatīvas Stratēģiskā pētniecības programma ir ceļvedis ātrai iniciatīvas īstenošanai, īpašu uzmanību veltot četrām pamatjomām: drošums, efektivitāte, zināšanu pārvaldība, kā arī izglītība un apmācība.

8

(9)  Sk. nobeiguma progresa ziņojuma 85. lpp.

9

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/80

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai integrācijai (mikrofinansēšanas instruments “Progress”)”

COM(2009) 333 galīgā redakcija – 2009/0096 (COD)

2009/C 318/15

Galvenā ziņotā: Gabriele BISCHOFF kdze

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 152. pantu 2009. gada 17. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam,ar ko izveido Eiropas mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai integrācijai (mikrofinansēšanas instruments “Progress”)”

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Birojs 2009. gada 14. jūlijā uzdeva Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 20. pantu 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (2009. gada 1. oktobra sēdē), iecēla Gabriele BISCHOFF kdzi par galveno ziņotāju un ar 171 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu

1.   Secinājumu kopsavilkums un Komitejas ieteikumi.

Secinājumu kopsavilkums un Komitejas ieteikumi.

1.1   Uzņēmumiem piemēroti finansēšanas instrumenti ir svarīgs tautsaimniecības izaugsmes priekšnoteikums. Tas attiecas arī uz sociālajā ekonomikā iesaistītiem mikrouzņēmumiem. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē mikrokredītu attīstību, jo tas ir jauns veids, kā var sekmēt uzņēmējdarbības garu un radīt jaunas darba vietas mikrouzņēmumos (tie ir uzņēmumi, kuros ir mazāk nekā 10 strādājošo un kuru gada apgrozījums, respektīvi, gada bilance nepārsniedz 2 miljonus euro). Tādējādi ir ņemts vērā fakts, ka Eiropā mikrofinansēšanas instrumenti līdz šim nav bijuši plaši izvērsti.

euro

1.2   Izsniegt mikrokredītus sociālajā ekonomikā iesaistītiem mikrouzņēmumiem un nelabvēlīgā stāvoklī esošam grupām ir daudz sarežģītāk un dārgāk nekā izsniegt parastus kredītus. Šos papildu izdevumus var samazināt, pirmkārt, attīstot standartizētus, uz tehnoloģijām balstītus pakalpojumu piedāvājumus, uzlabojot tirgvedību un pilnveidojot mikrofinansēšanas pakalpojumu profesionalitāti kopumā, un, otrkārt, izmantojot garantijas un līdzfinansējumu. Tāpēc ierosinātā mikrofinansēšanas instrumenta svarīgs uzdevums būs turpināt attīstīt mikrofinansēšanas pakalpojumu instrumentu, sadarbojoties arī ar esošajiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem. Šajā jomā jāpievēršas tādu organizatorisko struktūru izveidei, ar kuru palīdzību var standartizēti apstrādāt lielu skaitu iesniegumu. Pēc iespējas augstāku profesionalitāti nevarēs nodrošināt bez piemērotas programmatūras un uz internetu balstītu tehnoloģiju izmantošanas.

| 1.2.1. | Turklāt, ņemot vērā Eiropā gūto līdzšinējo pieredzi mikrokredītu izsniegšanā, var secināt, ka papildus jāizveido arī tirgus ekonomikas stimuli, lai finanšu sektors faktiski pildītu tam paredzēto uzdevumu izsniegt mikrokredītus abām īpašajām mērķa grupām. |
| --- | --- |

1.2.1.

Turklāt, ņemot vērā Eiropā gūto līdzšinējo pieredzi mikrokredītu izsniegšanā, var secināt, ka papildus jāizveido arī tirgus ekonomikas stimuli, lai finanšu sektors faktiski pildītu tam paredzēto uzdevumu izsniegt mikrokredītus abām īpašajām mērķa grupām.

1.3   Piekļuve mikrofinansēšanas pakalpojumiem jānodrošina ne tikai brīdī, kad personas no nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām dibina uzņēmumus eksistences nodrošināšanai, bet arī pirmajos gados pēc uzņēmumu nodibināšanas.

1.4   Apmēram 1 % mikrofinansēšanas instrumenta “Progress” līdzekļu ir paredzēti administratīviem izdevumiem. Šajā summā nav iekļauti līdzekļi, ko saņem starpniekbankas un mikrofinansējuma iestādes, lai tās šos kredītus izsniegtu mērķa grupām. Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi uzzināt, cik lielu līdzekļu daļu saņem starpniekbankas un mikrofinansējuma iestādes, lai tās izsniegtu minētos kredītus. Turklāt, cita starpā nodrošinot regulāru uzraudzību Eiropas līmenī un atbildīgo uzraudzības iestāžu tīmekļa vietnē publiskojot kredītu izsniegšanas nosacījumus, būtu jāpanāk, lai bankas, izsniedzot kredītus, saglabātu izdevīgās procentu likmes arī mērķa grupām.

1.5   Eiropas mikrofinansēšanas instrumenta ietekme uz nodarbinātību un sociālo jomu būtu precīzi jāaizvērtē pa mērķa grupām. Abām mērķa grupām, proti, sociālajā ekonomikā iesaistītiem mikrouzņēmumiem un atsevišķiem pieteikumu iesniedzējiem (bezdarbniekiem, jauniešiem, nelabvēlīgā sociālā stāvoklī esošām personām) vajadzīgas atšķirīgas konsultēšanās un atbalsta iespējas. Tas jāņem vērā arī organizatoriskajā darbā, ņemot vērā iespējamo pārklāšanos ar citām līdzīgām programmām.

1.6   Visbeidzot, EESK iesaka apzināt līdztekus programmai “Progress” pieejamos citus finansēšanas avotus, no kuriem var iegūt līdzekļus jaunajam mikrofinansēšanas instrumentam.

2.   Ievads un Komisijas priekšlikuma kopsavilkums.

Ievads un Komisijas priekšlikuma kopsavilkums.

| 2.1 | Komisija 2007. gada 13. novembra paziņojumā “Eiropas iniciatīva mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību” (COM(2007) 708) ierosina, pirmkārt, dalībvalstīs uzlabot tiesiskos un institucionālos pamatnosacījumus un, otrkārt, izveidot jaunu mehānismu, lai Kopienā atbalstītu mikrokredīta iestāžu dibināšanu un attīstību (1). Papildu finanšu līdzekļi jāpiešķir arī jaunām mikrofinansējuma iestādēm ārpus banku jomas (2). Komisija paziņojumā norāda, ka mikrokredītu izsniegšanas struktūras attīstībai ir liela nozīme Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanā (3). |
| --- | --- |

2.1

Komisija 2007. gada 13. novembra paziņojumā “Eiropas iniciatīva mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību” (COM(2007) 708) ierosina, pirmkārt, dalībvalstīs uzlabot tiesiskos un institucionālos pamatnosacījumus un, otrkārt, izveidot jaunu mehānismu, lai Kopienā atbalstītu mikrokredīta iestāžu dibināšanu un attīstību (1). Papildu finanšu līdzekļi jāpiešķir arī jaunām mikrofinansējuma iestādēm ārpus banku jomas (2). Komisija paziņojumā norāda, ka mikrokredītu izsniegšanas struktūras attīstībai ir liela nozīme Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanā (3).

1

2

3

| 2.2 | Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikumā 2003/361/EK par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (4) jēdziens “mikrokredīts” ir definēts kā aizdevums līdz 25 000 EUR, un “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā ir mazāk nekā 10 strādājošo (tostarp pašnodarbināto) un kura gada apgrozījums, respektīvi, gada bilance nepārsniedz 2 miljonus euro. |
| --- | --- |

2.2

Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikumā 2003/361/EK par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (4) jēdziens “mikrokredīts” ir definēts kā aizdevums līdz 25 000 EUR, un “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā ir mazāk nekā 10 strādājošo (tostarp pašnodarbināto) un kura gada apgrozījums, respektīvi, gada bilance nepārsniedz 2 miljonus euro.

4

euro

| 2.3 | Ekspertu grupas ziņojumā par mikrokredītu regulējumu Eiropā ir analizētas dalībvalstīs pastāvošās lielās atšķirības mikrokredītu izsniegšanā un tiesiskajā regulējumā. |
| --- | --- |

2.3

Ekspertu grupas ziņojumā par mikrokredītu regulējumu Eiropā ir analizētas dalībvalstīs pastāvošās lielās atšķirības mikrokredītu izsniegšanā un tiesiskajā regulējumā.

| 2.4 | Komisija jau 2009. gada 3. jūnija paziņojumā norādīja, ka tā ierosinās jaunu ES mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātības veicināšanai (mikorofinansēšanas instruments “Progress”) (5). |
| --- | --- |

2.4

Komisija jau 2009. gada 3. jūnija paziņojumā norādīja, ka tā ierosinās jaunu ES mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātības veicināšanai (mikorofinansēšanas instruments “Progress”) (5).

5

| 2.5 | Komisija 2009. gada 2. jūlijā nāca klajā ar priekšlikumu “Eiropas mikrofinansēšanas instruments nodarbinātībai un sociālajai integrācijai” (6), kura mērķis ir, ņemot vērā ekonomikas un finanšu tirgus krīzi un tās ietekmi uz nodarbinātības līmeni un kredītu izsniegšanu, izveidot jaunu ES mikrofinansēšanas instrumentu bezdarbnieku un nelabvēlīgākā stāvoklī esošu grupu (iespējamajam) atbalstam, lai viņi varētu nodibināt savu mikrouzņēmumu vai uzsākt darbību pašnodarbinātas personas statusā. Priekšlikumā ir paredzēti šādi atbalsta instrumenti: mikrokredīti līdz 25 000 EUR, garantijas, pašu kapitāla instrumenti, parāda instrumenti un citi pasākumi, piemēram, pasākumi komunikācijas jomā, pārraudzība, kontrole, revīzija un novērtēšana. Atbalsts paredzēts arī sociālajā ekonomikā iesaistītiem mikrouzņēmumiem, kas nodarbina bezdarbniekus un nelabvēlīgākā stāvoklī esošas personas. Minēto pasākumu mērķis ir palīdzēt bezdarbniekiem un citām nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām uzsākt uzņēmējdarbību. Aplēses liecina, ka no programmas “Progress” pašreizējā budžeta pārvietojot 100 miljonus euro (kas varētu papildus piesaistīt vairāk nekā 500 miljonus euro), četru gadu laika posmā no 2010. līdz 2013. gadam atbalstu vidēji 11 000 EUR apmērā varētu saņemt līdz 45 000 personu un uzņēmumu. Par pārvaldību būs atbildīga Komisija sadarbībā ar starptautiskajām finanšu iestādēm, piemēram, Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Investīciju fondu (EIF). Dalībvalstīm nebūs papildu administratīvas slodzes. |
| --- | --- |

2.5

Komisija 2009. gada 2. jūlijā nāca klajā ar priekšlikumu “Eiropas mikrofinansēšanas instruments nodarbinātībai un sociālajai integrācijai” (6), kura mērķis ir, ņemot vērā ekonomikas un finanšu tirgus krīzi un tās ietekmi uz nodarbinātības līmeni un kredītu izsniegšanu, izveidot jaunu ES mikrofinansēšanas instrumentu bezdarbnieku un nelabvēlīgākā stāvoklī esošu grupu (iespējamajam) atbalstam, lai viņi varētu nodibināt savu mikrouzņēmumu vai uzsākt darbību pašnodarbinātas personas statusā. Priekšlikumā ir paredzēti šādi atbalsta instrumenti: mikrokredīti līdz 25 000 EUR, garantijas, pašu kapitāla instrumenti, parāda instrumenti un citi pasākumi, piemēram, pasākumi komunikācijas jomā, pārraudzība, kontrole, revīzija un novērtēšana. Atbalsts paredzēts arī sociālajā ekonomikā iesaistītiem mikrouzņēmumiem, kas nodarbina bezdarbniekus un nelabvēlīgākā stāvoklī esošas personas. Minēto pasākumu mērķis ir palīdzēt bezdarbniekiem un citām nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām uzsākt uzņēmējdarbību. Aplēses liecina, ka no programmas “Progress” pašreizējā budžeta pārvietojot 100 miljonus euro (kas varētu papildus piesaistīt vairāk nekā 500 miljonus euro), četru gadu laika posmā no 2010. līdz 2013. gadam atbalstu vidēji 11 000 EUR apmērā varētu saņemt līdz 45 000 personu un uzņēmumu. Par pārvaldību būs atbildīga Komisija sadarbībā ar starptautiskajām finanšu iestādēm, piemēram, Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Investīciju fondu (EIF). Dalībvalstīm nebūs papildu administratīvas slodzes.

6

euro

euro

3.   Vispārīgas piezīmes.

Vispārīgas piezīmes.

3.1   EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ar priekšlikumiem par mikrofinansēšanas instrumenta izveidi turpina pildīt apņemšanos radīt darba vietas un vēlas turpināt sekmēt uzņēmējdarbību nelabvēlīgākā stāvoklī esošajās grupās. Tomēr jānorāda, ka Eiropā mikrofinansēšanas instrumentu izmantošanas jomā līdz šim ir gūta salīdzinoši neliela pieredze un ir jāiegulda ļoti liels konceptuāls darbs, lai, pirmkārt, noteiktu mikrokredītu un citu līdzekļu izsniegšanas administratīvo kārtību, un, otrkārt, nodrošinātu šā instrumenta ilgtspējīgu izmantošanu. Ņemot vērā ievērojamos sasniegumus, kas ar mikrofinansēšanas pakalpojumu palīdzību tika gūti attīstības sadarbības politikas jomā (par ko Grameen-Bank un tās dibinātājs Muhammad Yunus 2006. gadā saņēma Nobela Miera prēmiju), jāuzsver ar šīs pieredzes pārņemšanu Eiropā saistītās iespējas un sarežģījumi. Tas vajadzīgs arī tādēļ, ka, pārņemot šo pieredzi, sākotnējā koncepcija zaudē būtiskas priekšrocības (piemēram, integrācija vietējā, profesionālā vai etniskā kopienā un no minētā procesa izrietošā uzticēšanās, kuras rezultātā samazinās uzraudzības izmaksas un maksātnespējas gadījumu skaits). Tāpēc iespēja pārņemt šo pieredzi attīstītākās valstīs nav viennozīmīga.

Grameen-Bank

Muhammad Yunus

3.2   Arī Eiropā ir liels pieprasījums pēc mikrofinansēšanas pakalpojumiem; tomēr tikai apmēram puse nelielu uzņēmumu pozitīvi vērtē banku lomu piekļuvē kredītiem (7). Programma “Eiropas apvienotie resursi mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem” (Jeremie), ko galvenokārt finansē no struktūrfondu līdzekļiem, ir Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta un EIB grupas kopīga iniciatīva, kuras mērķis ir atbalstīt un uzlabot mikrouzņēmumu un MVU finansējumu (8).

7

Jeremie)

8

| 3.2.1 | Ar Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu (CIP) (9) un Kopējo izmēģinājuma iniciatīvu mikrofinanšu institūciju atbalstam Eiropā (Jasmine), kuras mērķis ir veicināt arī tādu mikrofinansējuma iestāžu, kas darbojas ārpus banku sistēmas, apvienošanu un attīstību (10), Komisija ir uzsākusi svarīgas iniciatīvas, lai uzlabotu MVU un mikrouzņēmumu situāciju saistībā ar kapitālu. Komiteja iesaka savstarpēji labāk saskaņot minētos dažādos pasākumus. Komiteja jau 2006. gada atzinumā par Jeremie programmu (11) skaidri norādīja, ka atbalsta Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vienkāršot piekļuvi finansējuma avotiem, un tāpēc aicināja plaši iesaistīt sociālos partnerus. |
| --- | --- |

3.2.1

Ar Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu (CIP) (9) un Kopējo izmēģinājuma iniciatīvu mikrofinanšu institūciju atbalstam Eiropā (Jasmine), kuras mērķis ir veicināt arī tādu mikrofinansējuma iestāžu, kas darbojas ārpus banku sistēmas, apvienošanu un attīstību (10), Komisija ir uzsākusi svarīgas iniciatīvas, lai uzlabotu MVU un mikrouzņēmumu situāciju saistībā ar kapitālu. Komiteja iesaka savstarpēji labāk saskaņot minētos dažādos pasākumus. Komiteja jau 2006. gada atzinumā par Jeremie programmu (11) skaidri norādīja, ka atbalsta Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vienkāršot piekļuvi finansējuma avotiem, un tāpēc aicināja plaši iesaistīt sociālos partnerus.

CIP

9

Jasmine

10

Jeremie

11

| 3.2.2 | Komiteja atzina arī, ka EIB līdzekļi, tur, kur tos izmanto, ir izrādījies lietderīgs instruments, lai mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem atvieglotu piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

3.2.2

Komiteja atzina arī, ka EIB līdzekļi, tur, kur tos izmanto, ir izrādījies lietderīgs instruments, lai mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem atvieglotu piekļuvi finansējumam.

| 3.2.3 | Komiteja atzinumā norādīja arī uz to, ka jo īpaši MVU jāatvieglo piekļuve mikrokredītiem un ir būtiski sasniegt noteiktas grupas, piemēram, jaunos uzņēmējus, sievietes uzņēmējas vai personas no nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām un mazākumtautībām. |
| --- | --- |

3.2.3

Komiteja atzinumā norādīja arī uz to, ka jo īpaši MVU jāatvieglo piekļuve mikrokredītiem un ir būtiski sasniegt noteiktas grupas, piemēram, jaunos uzņēmējus, sievietes uzņēmējas vai personas no nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām un mazākumtautībām.

3.3   Lai varētu izmantot ar mikrofinansēšanas pakalpojumiem saistītās iespējas, galvenā nozīme ir iespējami neformāliem un ātriem finansēšanas veidiem, tostarp uzņēmumu dibināšanas atbalstam. Uzņēmumu dibināšanai nepieciešamo līdzekļu lielāko daļu sagādā dibinātājs vai radinieki, draugi un kaimiņi (12). Tas norāda uz parasto banku kredītu ierobežojumiem, proti, jo mazāka ir pieprasītā summa, jo augstāka ir noraidījumu kvota, tāpēc ka ir pārlieku apgrūtinoši rūpīgi pārbaudīt attiecīgos iesniegumus. Ar mikrofinansēšanas pakalpojumiem varētu aizpildīt vietu starp neformāliem finansēšanas veidiem (kuru efektivitāte ir ierobežota) un banku piešķirto finansējumu. Ja izdotos nodrošināt, ka mikrokredītu izsniegšana un citi mikrofinansēšanas pakalpojumi ir tikpat ātri, nesarežģīti un elastīgi kā neformāli pakalpojumi, mikrokredīti varētu ievērojami veicināt tautsaimniecības attīstību un uzņēmējdarbību.

12

3.4   Personām no mērķa grupām jānodrošina piekļuve mikrofinansēšanas pakalpojumiem ne tikai tad, kad tās dibina savu uzņēmumu eksistences nodrošināšanai, bet arī pirmajos gados pēc uzņēmuma nodibināšanas, jo šajā laikā uzņēmumi ir lielā mērā atkarīgi no samērā nelielām summām, lai finansētu projektus.

3.5   Arī neatkarīgi no pašreizējās ekonomikas un finanšu tirgus krīzes mikrokredītu izsniegšana salīdzinājumā ar parastu kredītu izsniegšanu ir ļoti sarežģīta un dārga, jo aizdevumu summa ir salīdzinoši neliela, parasti nav banku darbībai raksturīgā aizņēmuma nodrošinājuma un iesniegumu apstrādes izmaksas ir ļoti augstas. Tāpēc, lai mikrofinansēšanas iniciatīvas būtu veiksmīgas, svarīgs ir liels pieprasījumu skaits, piemērota organizatoriskā struktūra un tehnoloģijas un kopumā iespējami augsta profesionalitāte. Ja ir gūta pieredze saistībā ar līdzīgām iniciatīvām un programmām (CIP, Jeremie, EIB eksperimentāla iniciatīva, Jasmine), tā noteikti jāizmanto jau sākumā.

CIP, Jeremie

Jasmine

3.6   Ņemot vērā, ka darbībai jābūt pietiekami profesionālai, pirmām kārtām, mikrokredītu izsniegšanai jābūt iespējami standartizētai, iesaistot daudzus klientus, lai varētu izmantot ar apjomu saistītās un riska sadales priekšrocības. Anglijas un Kanādas pieredze rāda, ka šāds liels klientu skaits ir vērienīgs mērķis (13). Tas liecina, cik nozīmīga ir plaša atpazīstamība (piemēram, ar reklāmas kampaņām, tādām kā Francijas mikrofinansēšanas iestādes ADIE kampaņa “Mikrokredīta nedēļas”) un viegla piekļuve (piemēram, ar interneta palīdzību). Būtu jānorāda, vai/kā to var sasniegt un kāda loma šajā sakarā varētu būt citām programmām (ESF, tehnisks atbalsts). Turklāt ir jāanalizē šo programmu un iniciatīvu savstarpējā saikne, lai nodrošinātu saskaņotību.

13

ADIE

3.7   Otrkārt, organizējot darījumu norisi, jānodrošina organizatoriskie priekšnoteikumi paredzētajiem darījumiem ar daudziem klientiem, lai, ņemot vērā piemērotus nodrošinājuma veidus, ātri un elastīgi apstrādātu iesniegumus un līguma pārkāpumu gadījumā (maksājuma aizkavēšanās) piemērotu standartizētas sankcijas un standartizētus riska sadales veidus. Līdz ar to tāpat kā patēriņa kredīta gadījumā izvirzās arī jautājums, kā visvienkāršāk, visātrāk un visuzticamāk novērtēt klienta maksātspēju.

3.8   Treškārt, šādu darījumu ar daudziem klientiem tehnisks priekšnoteikums ir labi attīstīta programmatūra līgumu sagatavošanai, noslēgšanai un uzraudzībai. Tādējādi varētu novērst pretrunas starp standartizētiem darījumiem ar daudziem klientiem un iesniegumu individuālu apstrādi, kā arī sekmēt mikrofinansēšanas pakalpojumu tirgus segmenta attīstību.

3.9   Iespējams, ka sociālajā ekonomikā iesaistīti mikrouzņēmumi un personas no dalībvalstīm un reģioniem, kur jau ir izveidotas īpašas mikrokredīta iestādes, piekļūt līdzekļiem var vieglāk un ātrāk nekā pieteikumu iesniedzēji no citām valstīm vai reģioniem, kuros šādu iestāžu vēl nav vai tās tiek veidotas. Komiteja iesaka programmas īstenošanas gaitā rūpēties par to, lai šis apstāklis nebūtu nevienlīdzīgas piekļuves cēlonis.

3.10   Svarīgs ir jautājums par to, vai kredītu izsniegšana jāuztic tradicionālām kredītiestādēm vai īpašām vēl izveidojamām mikrofinansējuma iestādēm, kuru mērķis parasti nav peļņa un kas ir ļoti nelielas. No vienas puses, kopš dažiem gadiem ar Komisijas atbalstu Eiropā attīstās mikrofinanšu pakalpojumu sniedzēju tīkls. Tomēr tikai piektā daļa šo pakalpojumu sniedzēju (mazāk nekā 20) gadā izsniedz vairāk nekā 400 mikrokredītu (14). No otras puses, mikrofinansēšanas pakalpojumus nevarēs sekmīgi izplatīt, ja netiks nodrošināta augsti profesionāla uz peļņu orientēta pārvaldība, un bankām šajā ziņā ir ievērojamas priekšrocības (tās jau tagad izsniedz lielāko daļu mikrokredītu). Nebūtu lietderīgi līdzekļu izsniegšanā iesaistīt tikai mazākus uz sabiedrības interesēm orientētus mikrofinansējuma pakalpojumu sniedzējus, kas koncentrējas uz personām bez stabiliem ienākumiem, sievietēm, jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un migrantiem, jo šāda “nišas banku sistēma” būtu cēlonis minēto grupu atstumtībai vēl vienā jomā. Tāpēc, lai bankas pārņemtu mikrokredītu izsniegšanu, neskatoties uz gaidāmo nelielo peļņu, jau iepriekš jārada ar tirgus ekonomiku saistīti papildu stimuli vai atbalsta instrumenti atbilstošas infrastruktūras izveidei.

14

3.11   Tā kā mikrofinansēšanas iniciatīvas mērķis ir veicināt nodarbinātību un ietekmēt sociālo politiku, programmu efektivitāte noteikti ir jānovērtē arī šajos aspektos, savstarpēji nošķirot abas mērķa grupas (sociālajā ekonomikā iesaistīti mikrouzņēmumi un nelabvēlīgākā stāvoklī esošas personas). Tā kā līdz šim tiek ņemti vērā tikai tādi kritēriji kā kredīta apjoms un tā saņēmēju skaits, Komiteja iesaka izmantot arī tādus rādītājus kā pirmā integrācija darba tirgū, gūtie ienākumi un netieša papildu ietekme uz dažādo Komisijas paziņojumā minēto grupu nodarbinātību. Tikai tad varēs secināt, ka iniciatīva ir bijusi sekmīga arī šajos aspektos (15).

15

3.12   Pozitīvi jāvērtē tas, ka Komisijas priekšlikumā ir paredzēti arī atbalsta pasākumi, piemēram, pasākumi komunikācijas jomā, pārraudzība, kontrole, revīzija un novērtēšana (4. panta 1. punkts). Neatbildēti paliek jautājumi, vai šo pasākumu mērķis pirmām kārtām ir konsultēt uzņēmumu dibinātājus vai mikrofinansējuma iestādes, kā ir jāorganizē mikrofinansēšanas pakalpojumi un kā visus pieejamos līdzekļus sadalīt starp garantijām, pašu kapitāla instrumentiem, parāda instrumentiem un atbalsta pasākumiem.

3.13   Komiteja iesaka nodrošināt, lai bankas, izsniedzot kredītus, kredītņēmējiem saglabātu izdevīgās procentu likmes. Vienlaikus būtu jānosaka, cik liela līdzekļu daļa jāsaņem starpniekbankām un mikrofinansējuma iestādēm par pakalpojumu sniegšanu.

3.14   Komiteja atzinumā INT/495 ir paudusi atbalstu iniciatīvai izveidot jaunu mikrofinansēšanas instrumentu, kas paredzēts mērķa grupām, vienlaikus norādot, ka pauž šaubas, vai, finansējot jaunu mikrofinansēšanas instrumentu, ir lietderīgi un mērķtiecīgi samazināt līdzekļus programmai “Progress”. Tāpēc Komiteja iesaka apzināt līdztekus programmai “Progress” pieejamos citus finansēšanas avotus, no kuriem var iegūt līdzekļus šim instrumentam.

INT/495

Briselē, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  Sk. COM(2007) 708, 2. lpp.

1

(2)  Turpat, 11. lpp.

2

(3)  Turpat, 2. lpp.

3

(4)  OV L 124, 20.05.2003., 36. lpp.

4

(5)  COM(2009) 257, 03.06.2009.

5

(6)  COM(2009) 333

6

(7)  Sk. Eirobarometrs (2005): “MVU piekļuve finansējumam” (SME Access to Finance), Flash Eurobarometer 174.

7

SME Access to Finance

Flash Eurobarometer 174

(8)  Sk. COM(2006) 349, 9. lpp.

8

(9)  Sk. COM(2005) 121, 6. lpp.

9

(10)  Sk. COM(2007) 708, 3. lpp.

10

(11)  OV C 110, 9.5.2006.

11

(12)  Sk. http://www.gemconsortium.org/download.asp?fid=608

12

(13)  Sk. http://ssrn.com/abstract=976211

13

(14)  Par tematu “Mikrofinansēšana Eiropas Savienībā” sk. www.nantiklum.org/Overview_final_web.pdf un www.european-microfinance.org/data/file/Librairy/ISSUE%20PAPER.pdf

14

(15)  Informāciju par šādu pieeju sk.: ftp://repec.iza.org/RePEc/Discussionpaper/dp3220.pdf

15

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/84 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/84

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – Progress”

COM(2009) 340 galīgā redakcija – 2009/0091 (COD)

2009/C 318/16

Galvenā ziņotāja: Gabriele BISCHOFF

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 152. pantu 2009. gada 17. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu — Progress”

Komitejas Birojs 2009. gada 14. jūlijā uzdeva Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu.

Saskaņā ar Reglamenta 20. pantu Komiteja 456. plenārsesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), iecēla Gabriele BISCHOFF kdzi par galveno ziņotāju un vienprātīgi pieņēma šo atzinumu.

Gabriele BISCHOFF

1.   Komitejas ieteikumu un secinājumu kopsavilkums.

Komitejas ieteikumu un secinājumu kopsavilkums.

| 1.1 | EESK uzsver programmas “Progress” nozīmīgumu, lai stiprinātu sociālu Eiropu, radītu vairāk un labākas darba vietas, mazinātu nabadzību un uzlabotu sociālo kohēziju. Līdztekus Eiropas Sociālajam fondam (ESF) tā ir viens no galvenajiem Sociālās programmas atbalsta un veicināšanas instrumentiem. Programmas “Progress” svarīgs uzdevums ir arī sniegt ieguldījumu sociālās dimensijas turpmākajā attīstībā. |
| --- | --- |

1.1

EESK uzsver programmas “Progress” nozīmīgumu, lai stiprinātu sociālu Eiropu, radītu vairāk un labākas darba vietas, mazinātu nabadzību un uzlabotu sociālo kohēziju. Līdztekus Eiropas Sociālajam fondam (ESF) tā ir viens no galvenajiem Sociālās programmas atbalsta un veicināšanas instrumentiem. Programmas “Progress” svarīgs uzdevums ir arī sniegt ieguldījumu sociālās dimensijas turpmākajā attīstībā.

| 1.2 | EESK atzinīgi vērtē visu resursu koncentrēšanu uz krīzes pārvarēšanu un šajā sakarā veiktos pētījumus par to, kā varētu izmantot budžeta pozīcijas, lai pārvarētu krīzi, saglabātu esošās darba vietas un izveidotu jaunas. |
| --- | --- |

1.2

EESK atzinīgi vērtē visu resursu koncentrēšanu uz krīzes pārvarēšanu un šajā sakarā veiktos pētījumus par to, kā varētu izmantot budžeta pozīcijas, lai pārvarētu krīzi, saglabātu esošās darba vietas un izveidotu jaunas.

| 1.3 | Sevišķi bezdarbniekiem un nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām ir vajadzīgs efektīvs atbalsts un konsultācijas, ja šie cilvēki vēlas kļūt par pašnodarbinātajiem. Šajā nolūkā cita starpā var izmantot Eiropas Sociālo fondu (ESF). Komiteja tādēļ iesaka precīzāk izskaidrot Eiropas Sociālā fonda un mikrofinansēšanas instrumenta “Progress” savstarpējo saikni, lai nodrošinātu noteiktām mērķa grupām paredzētus piedāvājumus un kredītu pieejamību, kā arī izvairītos no pārklāšanās. |
| --- | --- |

1.3

Sevišķi bezdarbniekiem un nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām ir vajadzīgs efektīvs atbalsts un konsultācijas, ja šie cilvēki vēlas kļūt par pašnodarbinātajiem. Šajā nolūkā cita starpā var izmantot Eiropas Sociālo fondu (ESF). Komiteja tādēļ iesaka precīzāk izskaidrot Eiropas Sociālā fonda un mikrofinansēšanas instrumenta “Progress” savstarpējo saikni, lai nodrošinātu noteiktām mērķa grupām paredzētus piedāvājumus un kredītu pieejamību, kā arī izvairītos no pārklāšanās.

| 1.4 | Atzinumā INT/494 jau uzvērts, ka EESK būtībā atbalsta ieceri izdevīgus mikrokredītus piedāvāt arī sociālās ekonomikas mikrouzņēmumiem ar nosacījumu, ka tie nodarbina bezdarbniekus vai nelabvēlīgā stāvoklī esošas personas. Tomēr būtu jāprecizē, kā tieši tas varētu notikt. |
| --- | --- |

1.4

Atzinumā INT/494 jau uzvērts, ka EESK būtībā atbalsta ieceri izdevīgus mikrokredītus piedāvāt arī sociālās ekonomikas mikrouzņēmumiem ar nosacījumu, ka tie nodarbina bezdarbniekus vai nelabvēlīgā stāvoklī esošas personas. Tomēr būtu jāprecizē, kā tieši tas varētu notikt.

INT/494

| 1.5 | Taču Komiteja izsaka šaubas, vai līdzekļu pārdale un ar to saistītais ikgadējais finansējuma samazinājums par 25 miljoniem EUR būtiski neietekmēs programmas “Progress” efektivitāti un izmantošanas iespējas laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam, turklāt tas var ietekmēt arī programmas turpmāko attīstību un stratēģisko orientāciju. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju precīzāk raksturot sekas un izskatīt iespējamās alternatīvas. Tāpat arī jāparāda iespējamā ietekme uz citām budžeta pozīcijām un programmām, sevišķi ESF, autonomām budžeta pozīcijām, piemēram, sociālajam dialogam paredzētajām. |
| --- | --- |

1.5

Taču Komiteja izsaka šaubas, vai līdzekļu pārdale un ar to saistītais ikgadējais finansējuma samazinājums par 25 miljoniem EUR būtiski neietekmēs programmas “Progress” efektivitāti un izmantošanas iespējas laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam, turklāt tas var ietekmēt arī programmas turpmāko attīstību un stratēģisko orientāciju. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju precīzāk raksturot sekas un izskatīt iespējamās alternatīvas. Tāpat arī jāparāda iespējamā ietekme uz citām budžeta pozīcijām un programmām, sevišķi ESF, autonomām budžeta pozīcijām, piemēram, sociālajam dialogam paredzētajām.

| 1.6 | Tā kā Komiteja apšauba, ka budžeta līdzekļu pārdale neietekmēs programmas “Progress” efektivitāti Eiropas sociālās un nodarbinātības politikas jomā, tā lūdz Komisiju sniegt pamatojumu tam, ka, novirzot līdzekļus citām vajadzībām, programmas “Progress” mērķus varēs sasniegt labāk nekā ar līdz šim izmantoto metodi. Tāpat arī jāparāda, kā var nodrošināt sociālas Eiropas turpmāku pilnveidošanu, īpaši ņemot vērā stratēģijas laikposmam pēc Lisabonas stratēģijas darbības beigām 2010. gadā izstrādi, īstenošanu un informācijas sniegšanu par to. |
| --- | --- |

1.6

Tā kā Komiteja apšauba, ka budžeta līdzekļu pārdale neietekmēs programmas “Progress” efektivitāti Eiropas sociālās un nodarbinātības politikas jomā, tā lūdz Komisiju sniegt pamatojumu tam, ka, novirzot līdzekļus citām vajadzībām, programmas “Progress” mērķus varēs sasniegt labāk nekā ar līdz šim izmantoto metodi. Tāpat arī jāparāda, kā var nodrošināt sociālas Eiropas turpmāku pilnveidošanu, īpaši ņemot vērā stratēģijas laikposmam pēc Lisabonas stratēģijas darbības beigām 2010. gadā izstrādi, īstenošanu un informācijas sniegšanu par to.

| 1.7 | Komiteja arī iesaka precīzāk paskaidrot, kā iecerēts efektīvāk īstenot programmu “Progress”, veikt stratēģiskāku plānošanu un mērķtiecīgākus pasākumus un kādās jomās un ar kādu pasākumu palīdzību var panākt ietaupījumus, neapdraudot programmas mērķus un stratēģisko orientāciju tās atlikušajā darbības laikā. |
| --- | --- |

1.7

Komiteja arī iesaka precīzāk paskaidrot, kā iecerēts efektīvāk īstenot programmu “Progress”, veikt stratēģiskāku plānošanu un mērķtiecīgākus pasākumus un kādās jomās un ar kādu pasākumu palīdzību var panākt ietaupījumus, neapdraudot programmas mērķus un stratēģisko orientāciju tās atlikušajā darbības laikā.

| 1. | Komiteja arī lūdz sniegt informāciju par iecerētajiem tirgus ekonomikas stimuliem, lai banku sektors patiešām pildītu vienu no tam paredzētajiem uzdevumiem, proti, izsniegtu kredītus. |
| --- | --- |

1.

Komiteja arī lūdz sniegt informāciju par iecerētajiem tirgus ekonomikas stimuliem, lai banku sektors patiešām pildītu vienu no tam paredzētajiem uzdevumiem, proti, izsniegtu kredītus.

2.   Ievads un Komisijas priekšlikuma kopsavilkums.

Ievads un Komisijas priekšlikuma kopsavilkums.

2.1   Papildinot Komisijas paziņojumu ar nosaukumu “Impulsi Eiropas atveseļošanai” (1) un viedokļu apmaiņu 2009. gada 7. maija“nodarbinātības samitā”, Komisija savā 2009. gada 3. jūnija paziņojumā par tematu “Kopīgā apņemšanās nodarbinātībai” (2) ierosināja dažādus prioritārus pasākumus, tostarp:

1

2

| — | saīsināta darba laika iespēju efektīvāka izmantošana; |
| --- | --- |

—

saīsināta darba laika iespēju efektīvāka izmantošana;

| — | finansējuma pārdales pasākumu labāka sagatavošana un to labāka vadība; |
| --- | --- |

—

finansējuma pārdales pasākumu labāka sagatavošana un to labāka vadība;

| — | jaunu darba vietu izveides veicināšana; |
| --- | --- |

—

jaunu darba vietu izveides veicināšana;

| — | atbalsts jauniešiem. |
| --- | --- |

—

atbalsts jauniešiem.

2.1.1   Izskanēja ieteikums dalībvalstīm kopā ar sociālajiem partneriem un ar Eiropas Sociālā fonda (ESF) atbalstu sniegt palīdzību tiem bezdarbniekiem un jauniešiem, kuri vēlas izveidot savu ilgtspējīgu uzņēmumu, piemēram, piedāvājot viņiem vajadzīgo apmācību un sākuma kapitālu (3).

3

2.1.2   Krīzes pārvarēšanai vairāk jāizmanto visu pieejamo budžeta pozīciju, piemēram, Eiropas Sociālā fonda, līdzekļi. ESF piešķirtā finansiālā palīdzība būtu cita starpā jāparedz uzņēmējdarbības un pašnodarbinātības veicināšanai, izmantojot to, piemēram, uzņēmumu dibināšanai un kredīta saņemšanas izmaksu samazināšanai.

| 2.1.2.1 | Komisija paziņojumā arī iesaka ierosināt jaunu ES mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātības veicināšanai, lai bezdarbniekiem tādējādi piedāvātu jaunas iespējas un īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām, tostarp, jauniešiem, atvieglotu ceļu uz sava uzņēmuma dibināšanu. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Komisija paziņojumā arī iesaka ierosināt jaunu ES mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātības veicināšanai, lai bezdarbniekiem tādējādi piedāvātu jaunas iespējas un īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām, tostarp, jauniešiem, atvieglotu ceļu uz sava uzņēmuma dibināšanu.

| 2.1.2.2 | Mikrouzņēmumu dibinātājiem līdztekus ESF nodrošinātajām procentu likmju subsīdijām jāsniedz papildu atbalsts, piedāvājot mentoru konsultācijas, teorētiskas un praktiskas apmācības un spēju pilnveidošanas pakalpojumus (4). |
| --- | --- |

2.1.2.2

Mikrouzņēmumu dibinātājiem līdztekus ESF nodrošinātajām procentu likmju subsīdijām jāsniedz papildu atbalsts, piedāvājot mentoru konsultācijas, teorētiskas un praktiskas apmācības un spēju pilnveidošanas pakalpojumus (4).

4

2.2   Komisija 2009. gada 2. jūlijā izteica priekšlikumu par jaunu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai paredzētu mikrofinansēšanas instrumentu “Progress” (5), ar kuru iecerēts sniegt atbalstu bezdarbniekiem un nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām mikrouzņēmumu dibināšanas procesā, kā arī sociālās ekonomikas modeļa pilnveidošanā. Šim mērķim Komisija no pašreizējā budžeta ierosina piešķirt 100 miljonus EUR, ko tā paredzējusi iegūt no finansējuma Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmai “Progress”.

5

2.3   Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programma “Progress” (2007–2013) ir finansēšanas instruments, ar kuru jāveicina ES mērķu īstenošana nodarbinātības, sociālajā un iespēju vienlīdzības jomā. Tas ietver arī minēto jomu pilnveidošanu. Programma “Progress” ir arī instruments Eiropas Sociālās programmas izveidei un īstenošanai. Programmas uzdevums ir arī atbalstīt un stiprināt dalībvalstu pasākumus un centienus radīt vairāk un labākas darba vietas un veidot solidārāku sabiedrību (6).

6

| 2.3.1 | No programmas “Progress” līdzekļiem līdz šim finansē:






  — | analīzes un politiskās konsultācijas; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

No programmas “Progress” līdzekļiem līdz šim finansē:

—

analīzes un politiskās konsultācijas;

| — | Kopienas tiesību aktu un Kopienas stratēģiju īstenošanas uzraudzību; |
| --- | --- |

—

Kopienas tiesību aktu un Kopienas stratēģiju īstenošanas uzraudzību;

| — | atbalstu dažādu ieinteresēto pušu viedokļu apmaiņai par stratēģijām; |
| --- | --- |

—

atbalstu dažādu ieinteresēto pušu viedokļu apmaiņai par stratēģijām;

| — | dalībvalstu pieredzes apmaiņas forumus. |
| --- | --- |

—

dalībvalstu pieredzes apmaiņas forumus.

| 2.3.2 | Saskaņā ar stratēģiskajiem pamatprincipiem programmā “Progress” ir pieejami šādi instrumenti (7):






  — | juridisko profesiju pārstāvju un politiķu tālākizglītība un apmācība; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Saskaņā ar stratēģiskajiem pamatprincipiem programmā “Progress” ir pieejami šādi instrumenti (7):

7

—

juridisko profesiju pārstāvju un politiķu tālākizglītība un apmācība;

| — | precīzi uzraudzības un novērtējuma ziņojumi par ES tiesību aktu un rīcībpolitiku īstenošanu un ietekmi; |
| --- | --- |

—

precīzi uzraudzības un novērtējuma ziņojumi par ES tiesību aktu un rīcībpolitiku īstenošanu un ietekmi;

| — | paraugprakses atzīšana un izplatīšana; |
| --- | --- |

—

paraugprakses atzīšana un izplatīšana;

| — | informēšanas un saziņas pasākumi, ieinteresēto pušu tīklu veidošana un pasākumu rīkošana; |
| --- | --- |

—

informēšanas un saziņas pasākumi, ieinteresēto pušu tīklu veidošana un pasākumu rīkošana;

| — | piemēroti statistikas instrumenti, metodes un rādītāji; |
| --- | --- |

—

piemēroti statistikas instrumenti, metodes un rādītāji;

| — | atbilstošas politiskās konsultācijas, pētniecība un analīze; |
| --- | --- |

—

atbilstošas politiskās konsultācijas, pētniecība un analīze;

| — | atbalsts nevalstiskajām organizācijām (NVO) un tīkliem. |
| --- | --- |

—

atbalsts nevalstiskajām organizācijām (NVO) un tīkliem.

| 2.3.3 | Programma “Progress” pēc tās izstrādes aizvietoja vairākas iepriekšējās Kopienas programmas, lai tādējādi radītu sinerģijas un ar apvienošanas palīdzību panāktu lielāku pārredzamību un saskaņotību. |
| --- | --- |

2.3.3

Programma “Progress” pēc tās izstrādes aizvietoja vairākas iepriekšējās Kopienas programmas, lai tādējādi radītu sinerģijas un ar apvienošanas palīdzību panāktu lielāku pārredzamību un saskaņotību.

2.4   EESK 2005. gadā atzinumā SOC/188 Eiropas Komisijas priekšlikumu novērtēja ļoti atzinīgi. Komiteja pauda viedokli, ka līdztekus Eiropas Sociālajam fondam (ESF) programma “Progress” turpmāk būs viens no galvenajiem Sociālās programmas atbalsta un veicināšanas instrumentiem.

SOC/188

| 2.4.1 | Tomēr tajā pašā atzinumā EESK izteica aicinājumu piešķirt pietiekamus budžeta līdzekļus programmas “Progress” vajadzībām. Tā arī apšaubīja, vai Komisijas noteiktais finansējuma apjoms būs pietiekams. Turklāt izskanēja prasība nodrošināt, “lai paredzētās pārvaldes vienkāršošanas rezultātā uzlabotos ne tikai programmas tehniskā vadība, bet arī veidotos adekvāts, mērķa grupas interesēm atbilstošs saturs”. |
| --- | --- |

2.4.1

Tomēr tajā pašā atzinumā EESK izteica aicinājumu piešķirt pietiekamus budžeta līdzekļus programmas “Progress” vajadzībām. Tā arī apšaubīja, vai Komisijas noteiktais finansējuma apjoms būs pietiekams. Turklāt izskanēja prasība nodrošināt, “lai paredzētās pārvaldes vienkāršošanas rezultātā uzlabotos ne tikai programmas tehniskā vadība, bet arī veidotos adekvāts, mērķa grupas interesēm atbilstošs saturs”.

| 2.4.2 | Komiteja arī aicināja līdztekus ES NVO tīklu atbalstam veicināt valstu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju viedokļu apmaiņu. |
| --- | --- |

2.4.2

Komiteja arī aicināja līdztekus ES NVO tīklu atbalstam veicināt valstu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju viedokļu apmaiņu.

2.5   Saskaņā ar 2006. gadā noslēgto iestāžu nolīgumu un ņemot vērā Eiropas Parlamenta prasības, programmai “Progress” piešķirto līdzekļu apjomu palielināja par 114 miljoniem EUR. Tāpēc programmas sākotnējais budžets septiņu gadu laikposmam (2007–2013) bija 743 250 000 EUR, un tas noteica arī programmas struktūru. Šos budžeta līdzekļus paredzēts izmantot, lai veicinātu pārmaiņas šādās piecās programmas “Progress” jomās vai aktualizētu tās: nodarbinātība, sociālā iekļaušana un aizsardzība, darba apstākļi, diskriminācijas aizliegums un dzimumu līdztiesība.

2.6   Programmu “Progress” var izmantot visās 27 ES dalībvalstīs, valstīs, kas iesniegušas pieteikumu par dalību ES, un EBTA/EEZ valstīs. Mērķa grupā ietilpst dalībvalstis, vietējā un reģionālā līmeņa iestādes, publiskas aģentūras un valstu statistikas biroji. Piedalīties var arī universitātes, pētniecības institūti, sociālie partneri un nevalstiskās organizācijas.

| 2.6.1 | Finansiāli atbalstāmos projektus Komisija izvēlas, rīkojot publiskus konkursus vai arī pieprasot piedāvājumus. |
| --- | --- |

2.6.1

Finansiāli atbalstāmos projektus Komisija izvēlas, rīkojot publiskus konkursus vai arī pieprasot piedāvājumus.

2.7   Komisija uzskata, ka daļēja budžeta līdzekļu pārdale neietekmēs programmas “Progress” mērķus.

| 2.7.1 | Jaunajam Eiropas mikrofinansēšanas instrumentam nodarbinātības un sociālās iekļaušanas jomā “Progress” paredzēts piešķirt 100 miljonus EUR, un tas nozīmē, ka programmai “Progress” tās atlikušajā darbības laikā (2010–2013) gadā pieejamais finansējuma apjoms būs par 25 miljoniem EUR mazāks (8). |
| --- | --- |

2.7.1

Jaunajam Eiropas mikrofinansēšanas instrumentam nodarbinātības un sociālās iekļaušanas jomā “Progress” paredzēts piešķirt 100 miljonus EUR, un tas nozīmē, ka programmai “Progress” tās atlikušajā darbības laikā (2010–2013) gadā pieejamais finansējuma apjoms būs par 25 miljoniem EUR mazāks (8).

8

| 2.7.2 | Tāpēc Komisija ierosina Lēmuma Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido programmu “Progress”, 17. panta 1. punktu grozīt šādi:






  — | “Šajā lēmumā minēto Kopienas darbību īstenošanai paredzētais finansējums laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar šo tiek noteikts 643 250 000 EUR” (9). |
| --- | --- | --- |

2.7.2

Tāpēc Komisija ierosina Lēmuma Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido programmu “Progress”, 17. panta 1. punktu grozīt šādi:

—

“Šajā lēmumā minēto Kopienas darbību īstenošanai paredzētais finansējums laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar šo tiek noteikts 643 250 000 EUR” (9).

9

3.   Vispārīgas piezīmes.

Vispārīgas piezīmes.

3.1   EESK principā atzinīgi vērtē to, ka visas Eiropas programmas tiek pārbaudītas, nosakot, kāds var būt to ieguldījums krīzes pārvarēšanā un jo īpaši esošo darba vietu saglabāšanā un jaunu radīšanā.

| 3.1.1 | Efektīvs atbalsts ir vajadzīgs tieši visnelabvēlīgākajā stāvokli esošajām grupām — bezdarbniekiem, jauniešiem, vientuļajiem vecākiem, migrantiem vai sievietēm. Tomēr nepietiek tikai ar kredītu nodrošināšanu vien, sākuma posmā daudz svarīgāki ir jo īpaši konsultāciju pakalpojumi, kvalifikācija un atbalsts, lai varētu izstrādāt labu uzņēmējdarbības plānu. Šeit būtu jānorāda uz saikni ar ESF nodrošināto atbalstu, lai tādējādi arī varētu novērtēt uzņēmējdarbības ieceres riskus un iespējas. |
| --- | --- |

3.1.1

Efektīvs atbalsts ir vajadzīgs tieši visnelabvēlīgākajā stāvokli esošajām grupām — bezdarbniekiem, jauniešiem, vientuļajiem vecākiem, migrantiem vai sievietēm. Tomēr nepietiek tikai ar kredītu nodrošināšanu vien, sākuma posmā daudz svarīgāki ir jo īpaši konsultāciju pakalpojumi, kvalifikācija un atbalsts, lai varētu izstrādāt labu uzņēmējdarbības plānu. Šeit būtu jānorāda uz saikni ar ESF nodrošināto atbalstu, lai tādējādi arī varētu novērtēt uzņēmējdarbības ieceres riskus un iespējas.

3.2   Izstrādājot mikrofinansēšanas instrumentu “Progress”, katrā ziņā būtu jāizšķir atsevišķas mērķa grupas:

| a) | jau izveidoti sociālās ekonomikas mikrouzņēmumi; |
| --- | --- |

a)

jau izveidoti sociālās ekonomikas mikrouzņēmumi;

| b) | individuāli pieteikumu iesniedzēji. |
| --- | --- |

b)

individuāli pieteikumu iesniedzēji.

3.3   EESK atzinumā INT/494 jau uzvērts, ka EESK būtībā atbalsta ieceri mikrokredītus uz izdevīgiem noteikumiem piedāvāt sociālās ekonomikas dalībniekiem — mikrouzņēmumiem ar nosacījumu, ka tādējādi tiek saglabātas esošās darba vietas vai radītas jaunas. Taču Komiteja pauž bažas, vai līdzekļu pārdale un ar to saistītais programmai “Progress” paredzētā finansējuma samazinājums būtiski neietekmēs programmas efektivitāti un izmantošanas iespējas (10). Īpašas šaubas rada jautājums, kā sekmīgi, ņemot vērā arī stratēģiju laikposmam pēc Lisabonas stratēģijas darbības beigām 2010. gadā, izpildīt vienu no programmas “Progress” uzdevumiem — sniegt atbalstu sociālas Eiropas turpmākā pilnveidošanā. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju šo jautājumu precizēt pēc iespējas ātrāk. Nepietiek ar Komisijas iepriekšējā novērtējumā sniegto skaidrojumu (11), ka finansējuma iegūšanai piemērotas ir programmas “Progress” budžeta pozīcijas, jo jau izveidotās budžeta pozīcijas ir vienīgais reālais finansējuma ieguves avots.

INT/494

10

11

| 3.3.1 | Ir arī citas — dažas no tām daudz apjomīgākas — budžeta pozīcijas un programmas, sevišķi ESF, kurā jau paredzēta iespēja, ka dalībvalstis fondu var izmantot mikrokredītu saņemšanai, tomēr dalībvalstis šo iespēju līdz šim vēl nav izmantojušas. |
| --- | --- |

3.3.1

Ir arī citas — dažas no tām daudz apjomīgākas — budžeta pozīcijas un programmas, sevišķi ESF, kurā jau paredzēta iespēja, ka dalībvalstis fondu var izmantot mikrokredītu saņemšanai, tomēr dalībvalstis šo iespēju līdz šim vēl nav izmantojušas.

| 3.3.2 | Turklāt jāparāda iespējamā ietekme uz autonomām budžeta pozīcijām, piemēram, sociālajam dialogam paredzētajām. |
| --- | --- |

3.3.2

Turklāt jāparāda iespējamā ietekme uz autonomām budžeta pozīcijām, piemēram, sociālajam dialogam paredzētajām.

3.4   Kopumā joprojām neatbildēts ir jautājums par to, kāds ir banku sektora stimuls pildīt vienu no tam paredzētajiem uzdevumiem, proti, izsniegt kredītus. Programmai “Progress” paredzēto līdzekļu pārdale, lai piešķirtu finansējumu kādam pasākumam, nerada pievienoto vērtību programmas mērķu sasniegšanā. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju ierosināt attiecīgus tirgus ekonomikas stimulus, kas veicinātu finansējuma piedāvātāju vēlmi izveidot minētajām mērķa grupām paredzētu mikrokredītu tirgu.

3.5   Komiteja arī aicina Komisiju sniegt informāciju par to, vai mikrofinansēšanas instrumentu programmu nevar finansēt no citiem budžeta līdzekļiem vai programmām. Tikai tādā gadījumā varētu uzskatīt, ka ir atrasti papildu līdzekļi, lai veicinātu nodarbinātību un sociālo iekļaušanu. Krīzes ietekmē Eiropai būs jārisina nopietnas problēmas — pieaugošs bezdarbs, nodokļu ieņēmumu krišanās un liels budžeta deficīts. Arī šajās jomās ir vajadzīgs programmas “Progress” būtisks ieguldījums. Tāpēc jānodrošina, lai minētajām vajadzībām būtu pietiekami līdzekļi.

3.6   Ja finansējums jaunajam mikrofinansēšanas instrumentam tiek iegūts, pārdalot programmai “Progress” paredzētos līdzekļus, būtu arī precīzi jānorāda, no kādām iecerēm vai piedāvājumiem jāatsakās vai tie jāsamazina gadījumā, ja programmas “Progress” budžets gadā būs par 25 miljoniem EUR mazāks. Līdzekļu samazinājuma apjoms programmas kopējā darbības laikā (2007–2013) būtu nedaudz vairāk par 13 %, taču īstenībā tas būtu daudz lielāks, jo par 100 miljoniem EUR samazinātos un tiktu pārdalīta laikposmam no 2010. līdz 2013. gadam atlikusī finansējuma daļa, bet tā rezultātā nav pieļaujams attiecīgi samazināt, piemēram, atbalstu Eiropas nevalstisko organizāciju tīkliem, kurus finansē no programmas “Progress” līdzekļiem. Programmas “Progress” darbības panākumu rādītājs tāpat kā stratēģiskajiem pamatprincipiem ir NVO un tīkliem piešķirtā finansējuma apjoms.

| 3.6.1 | Stratēģiskajos pamatprincipos (2009) ir uzsvērts, ka iecerēts palielināt investīcijas minētajā nozarē, stiprināt valstu un ES tīklu kapacitāti, kā arī nodrošināt tiem iespēju piedalīties un ietekmēt lēmumu pieņemšanu un politikas īstenošanu ES un valstu līmenī (12). |
| --- | --- |

3.6.1

Stratēģiskajos pamatprincipos (2009) ir uzsvērts, ka iecerēts palielināt investīcijas minētajā nozarē, stiprināt valstu un ES tīklu kapacitāti, kā arī nodrošināt tiem iespēju piedalīties un ietekmēt lēmumu pieņemšanu un politikas īstenošanu ES un valstu līmenī (12).

12

3.7   Vienlaikus Komiteja vērš uzmanību uz to, ka nekādā gadījumā nedrīkstētu samazināt finansējumu pasākumiem savstarpējas izglītošanās (Mutual Learning/Peer–Reviews) jomā, kas ir atklātās koordinācijas metodes svarīgākais elements. Šie pasākumi būtu jāpaplašina, lai dalībvalstīm varētu sniegt lielāku atbalstu krīzes pārvarēšanā, šajā procesā vairāk iesaistot sociālos partnerus un attiecīgās nevalstiskās organizācijas.

Mutual Learning/Peer–Reviews

3.8   Komiteja pauž pārliecību, ka mehāniska līdzekļu samazināšana atsevišķām programmas “Progress” jomām apdraudētu izvirzītos mērķus un nopietni ietekmētu programmas efektivitāti. Tāpēc Komiteja iesaka gadījumā, ja jaunā mikrofinansēšanas instrumenta izveidei izmantos programmai “Progress” paredzētos līdzekļus, sasaukt programmas “Progress” komitejas sēdi un apspriest finansējuma samazināšanas koncepciju, iesaistot arī pilsonisko sabiedrību.

3.9   Atlikušajā programmas “Progress” darbības posmā ir svarīgi arī vienoties par jaunu stratēģiju laikposmam pēc Lisabonas stratēģijas darbības beigām, sniegt vajadzīgo informāciju un to īstenot, iesaistot visas ieinteresētās puses. Tam būs vajadzīgs plašs atbalsts, ko galvenokārt nodrošinās ar programmai “Progress” paredzēto finansējumu. Programmas “Progress” 2009. gada darba plānā jau ir paredzēti attiecīgi pasākumi. Sākot ar 2010. gadu, minētajiem pasākumiem būs vajadzīgi apjomīgāki programmas “Progress” līdzekļi.

Briselē, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  COM(2009) 114, 4.3.2009.

1

(2)  COM(2009) 257.

2

(3)  COM(2009) 257, 5. lpp.

3

(4)  Turpat, 11. lpp.

4

(5)  COM(2009) 333 un COM(2009) 340.

5

(6)  Sk. Eiropas Komisijas dokumentu “Nodrošināt programmas “Progresss” sekmīgu īstenošanu — ES Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmas “Progress” (2007–2013) īstenošanas stratēģiskie pamatprincipi” (“Sicherstellen, dass Progress Ergebnisse bringt — Strategischer Rahmen für die Umsetzung von Progress, dem EU-Programm für Beschäftigung und soziale Solidarität (2007-2013)”), 5. lpp. [dokuments nav pieejams latviešu valodā].

6

Sicherstellen, dass Progress Ergebnisse bringt — Strategischer Rahmen für die Umsetzung von Progress, dem EU-Programm für Beschäftigung und soziale Solidarität (2007-2013)

(7)  Turpat, 9. lpp.

7

(8)  Saskaņā ar Komisijas aktualizēto finanšu pārskatu līdz 2009. gada beigām būs izlietoti vairāk nekā 280 miljoni no kopējā budžeta (745 miljoni EUR), kas nozīmē, ka atlikusī summa samazināsies par 100 miljoniem EUR, proti, šie līdzekļi tiks pārdalīti.

8

(9)  COM(2009) 340.

9

(10)  Komisija sava priekšlikuma iepriekšējā (ex–ante) novērtējumā pauž viedokli: lai arī būtu vēlams jaunajam mikrofinansēšanas instrumentam piešķirt vismaz 100 miljonus EUR, samazinājums par summu, kas pārsniedz 100 miljonus, nelabvēlīgi ietekmētu programmā “Progress” ietvertos mērķus un prioritātes. Tomēr minētajā novērtējumā nav pamatots, kāpēc nelabvēlīgas sekas radītu tikai tāds samazinājums, kas ir lielāks par 100 miljoniem EUR.

10

ex–ante

(11)  “Tāpēc vienīgā reālā iespēja ir pārdalīt finansējumu no jau izveidotām budžeta pozīcijām. Šajā ziņā vispiemērotākā šķiet programmas “Progress” budžeta pozīcija”, SEC(2009) 907, 12. lpp.

11

SEC(2009) 907

(12)  Sk. Eiropas Komisijas dokumentu “Nodrošināt programmas “Progress” sekmīgu īstenošanu — ES Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmas “Progress” (2007–2013) īstenošanas stratēģiskie pamatprincipi” (“Sicherstellen, dass Progress Ergebnisse bringt — Strategischer Rahmen für die Umsetzung von Progress, dem EU-Programm für Beschäftigung und soziale Solidarität (2007-2013)”), 18. lpp. [dokuments nav pieejams latviešu valodā].

12

Sicherstellen, dass Progress Ergebnisse bringt — Strategischer Rahmen für die Umsetzung von Progress, dem EU-Programm für Beschäftigung und soziale Solidarität (2007-2013)

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/88 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/88

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū koksni un koksnes izstrādājumus”

COM(2008) 644 galīgā redakcija – 2008/0198 (COD)

2009/C 318/17

Ziņotājs: Valerio SALVATORE kgs

Līdzziņotājs: Brendan BURNS kgs

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 175. panta 1. punktu 2008. gada 14. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū koksni un koksnes izstrādājumus”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gadā 2. septembrī. Ziņotājs — SALVATORE kgs, līdzziņotājs — BURNS kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 87 balsīm par, 7 balsīm pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pilnībā atbalsta Komisijas ierosinātās regulas mērķi, proti, pēc iespējas samazināt risku, ka Eiropas tirgū nonāk nelikumīgi iegūta koksne un tās izstrādājumi. Atmežošanas rezultātā ne tikai rodas 20 % siltumnīcefekta gāzu emisiju un zūd bioloģiskā daudzveidība, bet tā rada arī būtiskas saimnieciskas un jo īpaši sociālas problēmas. Lai sasniegtu izvirzīto mērķi, ir vajadzīga lielāka uzdrīkstēšanās un izlēmīga rīcība, izmantojot juridiski saistošus pasākumus un īsus īstenošanas termiņus. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pilnībā atbalsta Komisijas ierosinātās regulas mērķi, proti, pēc iespējas samazināt risku, ka Eiropas tirgū nonāk nelikumīgi iegūta koksne un tās izstrādājumi. Atmežošanas rezultātā ne tikai rodas 20 % siltumnīcefekta gāzu emisiju un zūd bioloģiskā daudzveidība, bet tā rada arī būtiskas saimnieciskas un jo īpaši sociālas problēmas. Lai sasniegtu izvirzīto mērķi, ir vajadzīga lielāka uzdrīkstēšanās un izlēmīga rīcība, izmantojot juridiski saistošus pasākumus un īsus īstenošanas termiņus.

| 1.2. | Regulas priekšlikums līdz ar FLEGT (1) (Rīcības plāns mežu tiesību aktu ieviešanai, mežu pārvaldei un tirdzniecībai) brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem, sadarbības programmu izstrādi saistībā ar sertificēšanu un mežu resursu ilgtspējīgu izmantošanu un līgumiem ar lielākajiem koksnes importētājiem ir būtiska sastāvdaļa pasākumu programmā, lai apkarotu ne tikai nelikumīgu mežizstrādi, bet arī koksnes nelikumīgu laišanu tirgū. |
| --- | --- |

1.2.

Regulas priekšlikums līdz ar FLEGT (1) (Rīcības plāns mežu tiesību aktu ieviešanai, mežu pārvaldei un tirdzniecībai) brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem, sadarbības programmu izstrādi saistībā ar sertificēšanu un mežu resursu ilgtspējīgu izmantošanu un līgumiem ar lielākajiem koksnes importētājiem ir būtiska sastāvdaļa pasākumu programmā, lai apkarotu ne tikai nelikumīgu mežizstrādi, bet arī koksnes nelikumīgu laišanu tirgū.

1

| 1.3. | Ilgtspējas koncepcijā galvenā uzmanība ir pievērsta ne tikai spējai ražot koksni, bet arī sociālajiem kritērijiem (atbilstīgi darba apstākļi, darba ņēmēju tiesību ievērošana), kuru pamatā ir ILO (2) definīcijas, ekonomikas kritērijiem (negodīgas konkurences radītu tirgus darbības traucējumu novēršana) un vides kritērijiem (nelikumīgas atmežošanas ietekme uz vidi un tās ietekme saistībā ar bioloģiskās daudzveidības samazināšanos). |
| --- | --- |

1.3.

Ilgtspējas koncepcijā galvenā uzmanība ir pievērsta ne tikai spējai ražot koksni, bet arī sociālajiem kritērijiem (atbilstīgi darba apstākļi, darba ņēmēju tiesību ievērošana), kuru pamatā ir ILO (2) definīcijas, ekonomikas kritērijiem (negodīgas konkurences radītu tirgus darbības traucējumu novēršana) un vides kritērijiem (nelikumīgas atmežošanas ietekme uz vidi un tās ietekme saistībā ar bioloģiskās daudzveidības samazināšanos).

2

| 1.4. | Skatāmajā regulā Komisija paredz likumības pārbaužu sistēmu kā veidu, lai mazinātu risku, ka Eiropas tirgū iekļūst nelikumīgi iegūta koksne un tās izstrādājumi. Minētajai iespējai tās pašreizējā veidā ir vajadzīgi daži pielāgojumi. |
| --- | --- |

1.4.

Skatāmajā regulā Komisija paredz likumības pārbaužu sistēmu kā veidu, lai mazinātu risku, ka Eiropas tirgū iekļūst nelikumīgi iegūta koksne un tās izstrādājumi. Minētajai iespējai tās pašreizējā veidā ir vajadzīgi daži pielāgojumi.

| 1.5. | Pirmām kārtām tajā ņemti vērā tikai tie tirgus dalībnieki, kas laiž koksni un koksnes izstrādājumus tirgū pirmoreiz. Komiteja uzskata, ka minētā sistēma, piemērojot dažādas procedūras un noteikumus, būtu jāpiemēro visiem tirgus dalībniekiem kokrūpniecības nozarē. Līdzsekošana būtu jāattiecina uz visiem tirgus dalībniekiem, kam jāsaņem informācija par izstrādājuma izcelsmi un raksturojumu: valsti, mežu, sugu, vecumu un piegādātāju. Maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī neliela apjoma ražošanas uzņēmumiem būtu jāatļauj izmantot elastīgu pieeju, lai to pielāgošanās jaunajai sistēmai varētu būt pakāpeniska un neradītu pārmērīgu apgrūtinājumu. |
| --- | --- |

1.5.

Pirmām kārtām tajā ņemti vērā tikai tie tirgus dalībnieki, kas laiž koksni un koksnes izstrādājumus tirgū pirmoreiz. Komiteja uzskata, ka minētā sistēma, piemērojot dažādas procedūras un noteikumus, būtu jāpiemēro visiem tirgus dalībniekiem kokrūpniecības nozarē. Līdzsekošana būtu jāattiecina uz visiem tirgus dalībniekiem, kam jāsaņem informācija par izstrādājuma izcelsmi un raksturojumu: valsti, mežu, sugu, vecumu un piegādātāju. Maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī neliela apjoma ražošanas uzņēmumiem būtu jāatļauj izmantot elastīgu pieeju, lai to pielāgošanās jaunajai sistēmai varētu būt pakāpeniska un neradītu pārmērīgu apgrūtinājumu.

| 1.6. | Katrā ziņā ir jāizvairās no jebkādas esošo “līdzsekošanas” sistēmu dublēšanās un jāatzīst valstu tiesību akti un kontroles instrumenti, mežu sertifikācijas sistēmas un organizācijas modeļi, kas ir saskaņā ar ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu. Īpaši gadījumos, kad likumības pārbaudes principi jau tiek piemēroti, ieviest papildu birokrātiju ir nelietderīgi. ES ir jānosaka normas noteikumiem un kopīgām pieejām attiecībā uz riska pārvaldības procedūru, piemērojot lielāku stingrību jomās, kur ir augsts nelikumīgi iegūtas koksnes apsaimniekošanas apdraudējums (3), vajadzības gadījumā izmantojot ārējas, neatkarīgas sertifikācijas iestādes ar atzītu pieredzi. |
| --- | --- |

1.6.

Katrā ziņā ir jāizvairās no jebkādas esošo “līdzsekošanas” sistēmu dublēšanās un jāatzīst valstu tiesību akti un kontroles instrumenti, mežu sertifikācijas sistēmas un organizācijas modeļi, kas ir saskaņā ar ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu. Īpaši gadījumos, kad likumības pārbaudes principi jau tiek piemēroti, ieviest papildu birokrātiju ir nelietderīgi. ES ir jānosaka normas noteikumiem un kopīgām pieejām attiecībā uz riska pārvaldības procedūru, piemērojot lielāku stingrību jomās, kur ir augsts nelikumīgi iegūtas koksnes apsaimniekošanas apdraudējums (3), vajadzības gadījumā izmantojot ārējas, neatkarīgas sertifikācijas iestādes ar atzītu pieredzi.

3

| 1.7. | Nolīgumos ar trešām valstīm būtu jāparedz sadarbība organizatoriskā/vadības līmenī un sociālo stimulu sistēmas, ņemot vērā, ka ir novērota apgriezta savstarpēja saistība starp nelikumīgas mežistrādes līmeni un ienākumiem uz vienu iedzīvotāju attiecīgajā valstī. |
| --- | --- |

1.7.

Nolīgumos ar trešām valstīm būtu jāparedz sadarbība organizatoriskā/vadības līmenī un sociālo stimulu sistēmas, ņemot vērā, ka ir novērota apgriezta savstarpēja saistība starp nelikumīgas mežistrādes līmeni un ienākumiem uz vienu iedzīvotāju attiecīgajā valstī.

| 1.8. | Likumības pārbaudes attiecināšana uz visiem tirgus dalībniekiem palīdzētu nodrošināt to, ka tirgū nonāk tikai likumīgi iegūta koksne, ko vērtē augstāk ne tik daudz saimniecisko rezultātu dēļ šaurā nozīmē, bet gan ievērojamās sociālās ietekmes dēļ. Tālredzīga mežu apsaimniekošana un likumīgi iegūtu produktu izmantošana tiešām sniedz “ilgtspējīgas” attīstības iespēju vietējiem iedzīvotājiem, kas nodarbināti kokrūpniecības nozarē, kā arī garantiju Eiropas kokrūpniecības nākotnei. |
| --- | --- |

1.8.

Likumības pārbaudes attiecināšana uz visiem tirgus dalībniekiem palīdzētu nodrošināt to, ka tirgū nonāk tikai likumīgi iegūta koksne, ko vērtē augstāk ne tik daudz saimniecisko rezultātu dēļ šaurā nozīmē, bet gan ievērojamās sociālās ietekmes dēļ. Tālredzīga mežu apsaimniekošana un likumīgi iegūtu produktu izmantošana tiešām sniedz “ilgtspējīgas” attīstības iespēju vietējiem iedzīvotājiem, kas nodarbināti kokrūpniecības nozarē, kā arī garantiju Eiropas kokrūpniecības nākotnei.

| 1.9. | Regulas noteikumi būtu jāattiecina arī uz koksni un koksnes izstrādājumiem, kurus izmanto enerģijas ražošanai no atjaunojamiem enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

1.9.

Regulas noteikumi būtu jāattiecina arī uz koksni un koksnes izstrādājumiem, kurus izmanto enerģijas ražošanai no atjaunojamiem enerģijas avotiem.

| 1.10. | Sankcijām par pienākumu nepildīšanu saistībā ar koksnes un koksnes izstrādājumu tirdzniecību visās valstīs jābūt vienādām un samērīgām ar atbildības pakāpi, smagu pārkāpumu gadījumā pat paredzot komercdarbības apturēšanu. |
| --- | --- |

1.10.

Sankcijām par pienākumu nepildīšanu saistībā ar koksnes un koksnes izstrādājumu tirdzniecību visās valstīs jābūt vienādām un samērīgām ar atbildības pakāpi, smagu pārkāpumu gadījumā pat paredzot komercdarbības apturēšanu.

| 1.11. | Komiteja stingri atbalsta kokmateriālu tirdzniecības konsultatīvās grupas izveidi, iesaistot visas ieinteresētās puses, lai palīdzētu Komisijai nodrošināt sistēmas atbilstīgu darbību. |
| --- | --- |

1.11.

Komiteja stingri atbalsta kokmateriālu tirdzniecības konsultatīvās grupas izveidi, iesaistot visas ieinteresētās puses, lai palīdzētu Komisijai nodrošināt sistēmas atbilstīgu darbību.

| 1.12 | Divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā Komisijai būtu jāizvērtē tās ietekme uz koksnes izstrādājumu iekšējā tirgus darbību. Jebkādu negatīvu seku gadījumā Komisijai regula būtu jāpārskata, novēršot nepilnības. |
| --- | --- |

1.12

Divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā Komisijai būtu jāizvērtē tās ietekme uz koksnes izstrādājumu iekšējā tirgus darbību. Jebkādu negatīvu seku gadījumā Komisijai regula būtu jāpārskata, novēršot nepilnības.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Regulas priekšlikuma mērķis ir nelikumīgas mežizstrādes apkarošana, veicinot koksnes iegādi no valstīm ar likumīgas mežu apsaimniekošanas praksi. Tas ir viens no ES atbildes pasākumiem nelikumīgai mežizstrādei, kas ir viens no atmežošanas iemesliem. Atmežošanas rezultātā rodas aptuveni 20 % siltumnīcefekta gāzu emisiju, un tā ir svarīgs pasaules bioloģiskās daudzveidības zaudēšanas iemesls. Turklāt nelikumīga mežizstrāde rada ekonomisko, sociālo un vides dempingu, tādējādi vājinot to uzņēmumu konkurētspēju, kuru darbība meža nozarē ir likumīga. |
| --- | --- |

2.1.

Regulas priekšlikuma mērķis ir nelikumīgas mežizstrādes apkarošana, veicinot koksnes iegādi no valstīm ar likumīgas mežu apsaimniekošanas praksi. Tas ir viens no ES atbildes pasākumiem nelikumīgai mežizstrādei, kas ir viens no atmežošanas iemesliem. Atmežošanas rezultātā rodas aptuveni 20 % siltumnīcefekta gāzu emisiju, un tā ir svarīgs pasaules bioloģiskās daudzveidības zaudēšanas iemesls. Turklāt nelikumīga mežizstrāde rada ekonomisko, sociālo un vides dempingu, tādējādi vājinot to uzņēmumu konkurētspēju, kuru darbība meža nozarē ir likumīga.

| 2.2. | Saistībā ar sociālo dempingu ES kopš 1996. gada vairākkārt ir centusies iekļaut PTO (Pasaules tirdzniecības organizācija) nolīgumos noteikumus par darba pamattiesību aizsardzību. Tiem pretojas attīstības valstis, kuras apsūdz industrializētās valstis priekšlikumu izmantošanā ar mērķi radīt jaunus protekcionisma veidus, kas vērsti pret eksportu no minētajām valstīm. Tas šobrīd ir aktuāls jautājums arī pašā ES. |
| --- | --- |

2.2.

Saistībā ar sociālo dempingu ES kopš 1996. gada vairākkārt ir centusies iekļaut PTO (Pasaules tirdzniecības organizācija) nolīgumos noteikumus par darba pamattiesību aizsardzību. Tiem pretojas attīstības valstis, kuras apsūdz industrializētās valstis priekšlikumu izmantošanā ar mērķi radīt jaunus protekcionisma veidus, kas vērsti pret eksportu no minētajām valstīm. Tas šobrīd ir aktuāls jautājums arī pašā ES.

| 2.3. | Tādēļ Komisija ir paredzējusi vairākas iespējas, lai nodrošinātu tikai likumīgi iegūtas koksnes laišanu ES tirgū. Saistībā ar minētajām iespējām ir veikts ietekmes novērtējums un izstrādāta “likumības pārbaužu” sistēma. Stingrāki robežkontroles pasākumi neapšaubāmi būtu vēlami un daudz efektīvāki, bet diemžēl tiktu pārkāpti brīvās tirdzniecības noteikumi, un tādēļ šādi pasākumi nav praktiski īstenojami. |
| --- | --- |

2.3.

Tādēļ Komisija ir paredzējusi vairākas iespējas, lai nodrošinātu tikai likumīgi iegūtas koksnes laišanu ES tirgū. Saistībā ar minētajām iespējām ir veikts ietekmes novērtējums un izstrādāta “likumības pārbaužu” sistēma. Stingrāki robežkontroles pasākumi neapšaubāmi būtu vēlami un daudz efektīvāki, bet diemžēl tiktu pārkāpti brīvās tirdzniecības noteikumi, un tādēļ šādi pasākumi nav praktiski īstenojami.

| 2.4. | Izcelsmes avota likumību nosaka, pamatojoties uz tās valsts tiesību aktiem, kurā koki ir auguši. Likumību FLEGT partnervalstīs var pārbaudīt, pamatojoties uz ES FLEGT licencēm, kas izsniegtas, pamatojoties uz divpusējiem brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem starp Eiropas Komisiju un atsevišķām eksportētājvalstīm, vai arī izmantojot CITES (4) atļaujas. Citās valstīs likumību var pārbaudīt ar citiem līdzekļiem. Tirgus dalībnieki var pārbaudīt likumību, izmantojot sistēmas, kuras pilnībā atbilst likumības pārbaužu sistēmas kritērijiem. |
| --- | --- |

2.4.

Izcelsmes avota likumību nosaka, pamatojoties uz tās valsts tiesību aktiem, kurā koki ir auguši. Likumību FLEGT partnervalstīs var pārbaudīt, pamatojoties uz ES FLEGT licencēm, kas izsniegtas, pamatojoties uz divpusējiem brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem starp Eiropas Komisiju un atsevišķām eksportētājvalstīm, vai arī izmantojot CITES (4) atļaujas. Citās valstīs likumību var pārbaudīt ar citiem līdzekļiem. Tirgus dalībnieki var pārbaudīt likumību, izmantojot sistēmas, kuras pilnībā atbilst likumības pārbaužu sistēmas kritērijiem.

4

| 2.5. | Likumības pārbaužu sistēmas pamatā ir tirgus dalībnieku atbildība par to, lai cik vien iespējams samazinātu risku laist Kopienas tirgū nelikumīgi iegūtu koksni, un tiek izmantota līdzsekošanas sistēma, kuras pamatā ir informācijas par koksnes izcelsmi un raksturojumu pieejamība atbilstīgi valstu tiesību aktos noteiktajām likumības prasībām. Turklāt minētās sistēmas mērķis ir arī sniegt informāciju, kas nepieciešama patērētājiem, lai pārliecinātos, ka viņi ar savu pirkumu neatbalsta nelikumīgu mežizstrādi. |
| --- | --- |

2.5.

Likumības pārbaužu sistēmas pamatā ir tirgus dalībnieku atbildība par to, lai cik vien iespējams samazinātu risku laist Kopienas tirgū nelikumīgi iegūtu koksni, un tiek izmantota līdzsekošanas sistēma, kuras pamatā ir informācijas par koksnes izcelsmi un raksturojumu pieejamība atbilstīgi valstu tiesību aktos noteiktajām likumības prasībām. Turklāt minētās sistēmas mērķis ir arī sniegt informāciju, kas nepieciešama patērētājiem, lai pārliecinātos, ka viņi ar savu pirkumu neatbalsta nelikumīgu mežizstrādi.

| 2.6. | Lai atvieglotu regulas ieviešanu, tirgus dalībnieki var izmantot sistēmas, ko izveidojušas kontroles iestādes, ja tādas pastāv. Jebkurā gadījumā dalībvalstu izraudzītās kompetentās iestādes atbild par uzraudzības organizāciju atzīšanu, vienlaikus saglabājot tiesības veikt regulāras pārbaudes, lai pārliecinātos par to, ka uzraudzības organizācijas ievēro noteiktās prasības. |
| --- | --- |

2.6.

Lai atvieglotu regulas ieviešanu, tirgus dalībnieki var izmantot sistēmas, ko izveidojušas kontroles iestādes, ja tādas pastāv. Jebkurā gadījumā dalībvalstu izraudzītās kompetentās iestādes atbild par uzraudzības organizāciju atzīšanu, vienlaikus saglabājot tiesības veikt regulāras pārbaudes, lai pārliecinātos par to, ka uzraudzības organizācijas ievēro noteiktās prasības.

| 2.7. | Uzraudzības organizācijas, kas iepriekš izstrādājušas likumības pārbaužu piemērošanas noteikumus, izsniedz atļaujas tirgus dalībniekiem, ievērojot atbilstošu kārtību. Kompetentās iestādes veic nepieciešamās pārbaudes un piemēro atbilstošus disciplinārus pasākumus pret jebkuru sertificētu tirgus dalībnieku, kas neievēro likumības pārbaužu sistēmu. |
| --- | --- |

2.7.

Uzraudzības organizācijas, kas iepriekš izstrādājušas likumības pārbaužu piemērošanas noteikumus, izsniedz atļaujas tirgus dalībniekiem, ievērojot atbilstošu kārtību. Kompetentās iestādes veic nepieciešamās pārbaudes un piemēro atbilstošus disciplinārus pasākumus pret jebkuru sertificētu tirgus dalībnieku, kas neievēro likumības pārbaužu sistēmu.

| 2.8. | Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro par regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu tās ieviešanu. Regulas noteikumi, pamatojoties uz PTO nolīgumiem, tiks piemēroti gan attiecībā uz importētajiem, gan arī ES produktiem. |
| --- | --- |

2.8.

Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro par regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu tās ieviešanu. Regulas noteikumi, pamatojoties uz PTO nolīgumiem, tiks piemēroti gan attiecībā uz importētajiem, gan arī ES produktiem.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

3.1.   EESK pilnībā atbalsta izvirzīto mērķi, proti, nodrošināt, lai ES tirgū laisto koksni iegūst no likumīgi un ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem, kā arī izsaka cerību, ka regula tiks pieņemta nekavējoties un liecinās par ES stingro apņemšanos apkarot nelegālo mežizstrādi.

3.2.   Divpusējās pieejas paplašināšana, izmantojot FLEGT brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumus, bez šaubām jāvērtē atzinīgi, tāpat kā līgumi ar lielākajām koksnes importētājvalstīm (ASV, Krieviju, Ķīnu, Japānu), lai izstrādātu starptautiskus noteikumus nelegālās mežizstrādes un koksnes tirdzniecības apkarošanas jomā. Būtu jāizstrādā tādas sadarbības programmas ar ražotājvalstīm, kuru mērķis ir sekmēt mežu resursu ilgtspējīgu izmantošanu, atbilstību ražotājvalstu tiesību aktiem un sertificēšanas sistēmu izvēršanu. Vispārīgi būtu vēlams īstenot projektus, kas ar atbilstošu uzraudzības sistēmu īstenošanas palīdzību sekmē “labas pārvaldības” principu piemērošanu uz vietas.

3.3.   Likumības pārbaužu sistēmā tomēr ir vairākas nepilnības. Pirmām kārtām tā attiecas tikai uz tiem tirgus dalībniekiem, kas laiž koksni un koksnes izstrādājumus tirgū pirmoreiz: mežu īpašniekiem, mežu izstrādātājiem un koksnes importētājiem. Tādējādi, tirgus dalībniekiem piegādes ķēdē nokļūstot tuvāk galapatērētājam, pakāpeniski samazinās ar nelikumīgi iegūtu produktu laišanu tirgū saistītā riska kontroles vēlamā ietekme. Komiteja uzskata, ka, piemērojot dažādas procedūras un noteikumus, sistēma būtu jāattiecina uz visiem tirgus dalībniekiem kokrūpniecības nozarē ES.

| 3.3.1 | Visiem kokrūpniecības nozares tirgus dalībniekiem jāpārliecinās, vai viņu rīcībā ir likumīgas izcelsmes koksne un būtiska informācija par produkta izcelsmi: valsts, mežs, piegādātājs, suga, vecums un daudzums. To varētu panākt, izveidojot līdzsekošanas sistēmu ar vairākiem atbildības līmeņiem. Nelielu mežu īpašniekiem, kas darbojas vietējos tirgos valstīs, kur jau pastāv efektīvi tiesību akti un likumības pārbaužu sistēmai atbilstīga kontrole, nevajadzētu ieviest papildu lieku birokrātiju. Savukārt lieliem tirgus dalībniekiem, kas iepērk un tirgo koksni ES vai importē to no trešām valstīm, obligāti jāpiemēro regulā noteiktā sistēma. |
| --- | --- |

3.3.1

Visiem kokrūpniecības nozares tirgus dalībniekiem jāpārliecinās, vai viņu rīcībā ir likumīgas izcelsmes koksne un būtiska informācija par produkta izcelsmi: valsts, mežs, piegādātājs, suga, vecums un daudzums. To varētu panākt, izveidojot līdzsekošanas sistēmu ar vairākiem atbildības līmeņiem. Nelielu mežu īpašniekiem, kas darbojas vietējos tirgos valstīs, kur jau pastāv efektīvi tiesību akti un likumības pārbaužu sistēmai atbilstīga kontrole, nevajadzētu ieviest papildu lieku birokrātiju. Savukārt lieliem tirgus dalībniekiem, kas iepērk un tirgo koksni ES vai importē to no trešām valstīm, obligāti jāpiemēro regulā noteiktā sistēma.

3.4.   Šķiet, ka likumības pārbaužu sistēma pat ar ierosinātajām izmaiņām īstermiņā nebūs pietiekama, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, un jāņem vērā arī ar nelegālo mežizstrādi saistīto jautājumu nopietnība un sarežģītība. Īpaši jāvelta lielāka uzmanība pasākumiem un uzraudzībai saistībā ar koksnes izcelsmi un ar nelikumīgi iegūtas koksnes risku saistītiem piegādes ķēdes posmiem, kas arī ir problēmas patiesais cēlonis. Šādos gadījumos mežu apsaimniekošana būtu jāuzrauga arī neatkarīgām sertificētām iestādēm, kas ir apliecinājušas savu pieredzi.

3.5.   Jāizstrādā kopīga ES līmeņa sistēma, lai noteiktu obligātos standartus riska pārvaldības procedūrā, pēc iespējas labāk izmantojot ES pastāvošās kontroles un līdzsekošanas sistēmas un izvairoties no nevajadzīgas dublēšanās, it īpaši, ja tas apgrūtina mazos un vidējos mežsaimniecības uzņēmumus. Savukārt galvenā uzmanība būtu jāpievērš jaunās sistēmas saskaņošanai ar visefektīvākajām jau pieņemtajām sistēmām dažādās dalībvalstīs. Tādēļ ir jāveicina to sistēmu izmantošana, kas jau atbilst likumības pārbaudes prasībām, pamatojoties uz valstu tiesību aktiem un atbilstīgām uzraudzības sistēmām, piemēram, meža sertifikāciju.

3.6.   Regulas noteikumi būtu jāattiecina arī uz koksni un koksnes izstrādājumiem, kurus izmanto enerģijas ražošanai no atjaunojamiem enerģijas avotiem. Visu koksnes izstrādājumu un blakusproduktu (arī to, kas var būt ilgtspējīgi, piemēram, biomasa enerģētikas ražošanai) izcelsmei jābūt likumīgai. Likumībai neapšaubāmi ir jābūt jebkādas ilgtspējīgas darbības absolūtam priekšnoteikumam.

3.7.   Visbeidzot visās dalībvalstīs jānosaka skaidra un vienota sankciju sistēma attiecībā uz tirgus dalībniekiem, kas pārkāpj prasību par tirdzniecību ar likumīgi iegūtu koksni un koksnes izstrādājumiem. Sankcijām ir jābūt efektīvām, proporcionālām un preventīvām, par smagiem pārkāpumiem paredzot pat komercdarbības apturēšanu.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 4.1. | Izvirzīto mērķu sasniegšanai obligāti ir jānosaka atbilstīgi instrumenti, kas ļauj pārbaudīt ES tirgū laistās koksnes un koksnes izstrādājumu izcelsmes likumību. Papildus valstu tiesību aktiem un regulas priekšlikumā paredzētajiem instrumentiem būtu jāņem vērā arī citas sistēmas, kas jau atbilst likumības pārbaudes kritērijiem, tostarp mežu sertifikācijas sistēmas. Turklāt jānosaka atbilstoši mehānismi to tirgus dalībnieku atzīšanai, kas ievēro likumus, un to dalībnieku sodīšanai, kuri laiž koksni vai koksnes izstrādājumus tirgū, pārkāpjot obligātos noteikumus. Noteikumi, ko nevar paredzēt Eiropas līmenī, jānosaka pašām dalībvalstīm saskaņā ar vienotiem kritērijiem. |
| --- | --- |

4.1.

Izvirzīto mērķu sasniegšanai obligāti ir jānosaka atbilstīgi instrumenti, kas ļauj pārbaudīt ES tirgū laistās koksnes un koksnes izstrādājumu izcelsmes likumību. Papildus valstu tiesību aktiem un regulas priekšlikumā paredzētajiem instrumentiem būtu jāņem vērā arī citas sistēmas, kas jau atbilst likumības pārbaudes kritērijiem, tostarp mežu sertifikācijas sistēmas. Turklāt jānosaka atbilstoši mehānismi to tirgus dalībnieku atzīšanai, kas ievēro likumus, un to dalībnieku sodīšanai, kuri laiž koksni vai koksnes izstrādājumus tirgū, pārkāpjot obligātos noteikumus. Noteikumi, ko nevar paredzēt Eiropas līmenī, jānosaka pašām dalībvalstīm saskaņā ar vienotiem kritērijiem.

| 4.2. | Nelikumīga mežizstrāde apdraud jebkādu ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas projektu. Tāpēc nolīgumos ar trešām valstīm būtu jāparedz sadarbība organizatoriskā/vadības līmenī un sociālo stimulu sistēmas, ņemot vērā, ka ir novērota apgriezta savstarpēja saistība starp nelikumīgas mežistrādes līmeni un ienākumiem uz vienu iedzīvotāju attiecīgajā valstī. Tropu valstis, kurās ir augsts dzimstības līmenis un izplatīta nabadzība, ir galvenās atmežošanas zonas (5). Tāpat Āfrikas valstis, kas eksportē koksni, ir vienas no piecdesmit visnabadzīgākajām pasaules valstīm, tām ir viszemākie sabiedrības attīstības rādītāji un to ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir vieni no viszemākajiem (6). |
| --- | --- |

4.2.

Nelikumīga mežizstrāde apdraud jebkādu ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas projektu. Tāpēc nolīgumos ar trešām valstīm būtu jāparedz sadarbība organizatoriskā/vadības līmenī un sociālo stimulu sistēmas, ņemot vērā, ka ir novērota apgriezta savstarpēja saistība starp nelikumīgas mežistrādes līmeni un ienākumiem uz vienu iedzīvotāju attiecīgajā valstī. Tropu valstis, kurās ir augsts dzimstības līmenis un izplatīta nabadzība, ir galvenās atmežošanas zonas (5). Tāpat Āfrikas valstis, kas eksportē koksni, ir vienas no piecdesmit visnabadzīgākajām pasaules valstīm, tām ir viszemākie sabiedrības attīstības rādītāji un to ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir vieni no viszemākajiem (6).

5

6

| 4.3. | Visu tirgus dalībnieku iekļaušana likumības pārbaužu sistēmā, to attiecinot ne tikai uz tiem tirgus dalībniekiem, kas laiž koksni un koksnes izstrādājumus tirgū pirmoreiz, saistīta ar papildu administratīvo slogu. Vēlamie ieguvumi tomēr būs redzami, jo ES tirgū tiks laista tikai likumīgi iegūta koksne, kuras izcelsme ir izsekojama visā piegādes ķēdē. Tam būs daudz ieguvumu, kas būs ne vien saimnieciski (7), bet galvenokārt sociāli. Tādēļ vide tiek uzskatīta par saimniecisko un sociālo apsvērumu sastāvdaļu, jo ieinteresēto dalībnieku rīcību nosaka ne tikai saimnieciski motīvi, bet arī citas intereses (vide, sabiedrība, kultūra). |
| --- | --- |

4.3.

Visu tirgus dalībnieku iekļaušana likumības pārbaužu sistēmā, to attiecinot ne tikai uz tiem tirgus dalībniekiem, kas laiž koksni un koksnes izstrādājumus tirgū pirmoreiz, saistīta ar papildu administratīvo slogu. Vēlamie ieguvumi tomēr būs redzami, jo ES tirgū tiks laista tikai likumīgi iegūta koksne, kuras izcelsme ir izsekojama visā piegādes ķēdē. Tam būs daudz ieguvumu, kas būs ne vien saimnieciski (7), bet galvenokārt sociāli. Tādēļ vide tiek uzskatīta par saimniecisko un sociālo apsvērumu sastāvdaļu, jo ieinteresēto dalībnieku rīcību nosaka ne tikai saimnieciski motīvi, bet arī citas intereses (vide, sabiedrība, kultūra).

7

| 4.4. | Tādējādi iegūti izstrādājumi būs ne tikai atbilstošāki prasībām tirgū, kurā vides aizsardzības jautājumiem pievērš aizvien lielāku uzmanību, bet tiks arī veicināti, iespējams, liekot trešām valstīm sekot piemēram, un tas būtu vērā ņemams ieguvums. Tālredzīga mežu apsaimniekošana un likumīgi iegūtu produktu izmantošana tādējādi sniedz attīstības iespēju vietējiem darba ņēmējiem, kā arī garantiju Eiropas kokrūpniecības nākotnei. |
| --- | --- |

4.4.

Tādējādi iegūti izstrādājumi būs ne tikai atbilstošāki prasībām tirgū, kurā vides aizsardzības jautājumiem pievērš aizvien lielāku uzmanību, bet tiks arī veicināti, iespējams, liekot trešām valstīm sekot piemēram, un tas būtu vērā ņemams ieguvums. Tālredzīga mežu apsaimniekošana un likumīgi iegūtu produktu izmantošana tādējādi sniedz attīstības iespēju vietējiem darba ņēmējiem, kā arī garantiju Eiropas kokrūpniecības nākotnei.

| 4.5. | Pienākumi tomēr būtu jānosaka atbilstīgi uzņēmumu lielumam, ļaujot maziem un vidējiem uzņēmumiem un maziem ražotājiem izmantot elastīgāku pieeju un jaunajai likumības pārbaužu sistēmai pielāgojoties pakāpeniski. Nelikumīgu produktu tirdzniecības risks īpaši būtu jāsamazina pirmajiem koksnes iepircējiem, izmantojot dokumentācijas līdzsekošanas sistēmu, kurā norādīta produkta izcelsme un raksturojums (valsts, mežs, piegādātājs, suga, vecums un daudzums). Tirgus dalībniekiem, kas darbojas nozares tirgus nākamajā posmā, būtu jāreģistrē koksnes pārdevējs. |
| --- | --- |

4.5.

Pienākumi tomēr būtu jānosaka atbilstīgi uzņēmumu lielumam, ļaujot maziem un vidējiem uzņēmumiem un maziem ražotājiem izmantot elastīgāku pieeju un jaunajai likumības pārbaužu sistēmai pielāgojoties pakāpeniski. Nelikumīgu produktu tirdzniecības risks īpaši būtu jāsamazina pirmajiem koksnes iepircējiem, izmantojot dokumentācijas līdzsekošanas sistēmu, kurā norādīta produkta izcelsme un raksturojums (valsts, mežs, piegādātājs, suga, vecums un daudzums). Tirgus dalībniekiem, kas darbojas nozares tirgus nākamajā posmā, būtu jāreģistrē koksnes pārdevējs.

| 4.6. | Definējot regulas noteikumus, būtu lietderīgi vēlreiz atzīt tos valstu tiesību aktus un organizatoriskos modeļus, kas vislabāk atbilst ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas kritērijiem, neuzspiežot jauninājumus kā pašmērķi. Šajā sakarā ilgtspējas koncepcija būtu jāpaplašina, lai galveno uzmanību pievērstu ne tikai spējai ražot koksni, bet arī sociālajiem kritērijiem (cilvēktiesībām un darba ņēmēju tiesībām atbilstīgi apstākļi), saimnieciskajiem kritērijiem (negodīgas konkurences izraisītu tirgus darbības traucējumu novēršana) un vides kritērijiem (darbības ietekme uz vidi un vietējo bioloģisko daudzveidību). |
| --- | --- |

4.6.

Definējot regulas noteikumus, būtu lietderīgi vēlreiz atzīt tos valstu tiesību aktus un organizatoriskos modeļus, kas vislabāk atbilst ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas kritērijiem, neuzspiežot jauninājumus kā pašmērķi. Šajā sakarā ilgtspējas koncepcija būtu jāpaplašina, lai galveno uzmanību pievērstu ne tikai spējai ražot koksni, bet arī sociālajiem kritērijiem (cilvēktiesībām un darba ņēmēju tiesībām atbilstīgi apstākļi), saimnieciskajiem kritērijiem (negodīgas konkurences izraisītu tirgus darbības traucējumu novēršana) un vides kritērijiem (darbības ietekme uz vidi un vietējo bioloģisko daudzveidību).

| 4.7. | Jāattīsta tāda vide, kas labvēlīga godīgiem tirgus dalībniekiem, kuri informē pircējus par koksnes un tās izstrādājumu izcelsmes likumību. Visbeidzot, būtu lietderīgi arī organizēt patērētāju informēšanas kampaņu par to, cik svarīgi ir iegādes brīdī, izmantojot līdzsekošanas sistēmu, pārliecināties par koksnes un tās izstrādājumu likumīgu ieguvi. |
| --- | --- |

4.7.

Jāattīsta tāda vide, kas labvēlīga godīgiem tirgus dalībniekiem, kuri informē pircējus par koksnes un tās izstrādājumu izcelsmes likumību. Visbeidzot, būtu lietderīgi arī organizēt patērētāju informēšanas kampaņu par to, cik svarīgi ir iegādes brīdī, izmantojot līdzsekošanas sistēmu, pārliecināties par koksnes un tās izstrādājumu likumīgu ieguvi.

| 4.8. | Likumīgā veidā iegūtas koksnes izmantošanu būvniecības nozarē, mēbeļu ražošanā un citu izstrādājumu izgatavošanā var veicināt ar kopīgu iniciatīvu starpniecību, kā arī izplatot reklāmu un informatīvus materiālus. Minēto pasākumu mērķis būtu reklamēt koksni no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem kā vienīgo ilgtspējīgo izejmateriālu, kas var atjaunoties dabiskā veidā un visā dzīves ciklā uzkrāt oglekļa dioksīdu, tādējādi atšķiroties no jebkura cita materiāla. |
| --- | --- |

4.8.

Likumīgā veidā iegūtas koksnes izmantošanu būvniecības nozarē, mēbeļu ražošanā un citu izstrādājumu izgatavošanā var veicināt ar kopīgu iniciatīvu starpniecību, kā arī izplatot reklāmu un informatīvus materiālus. Minēto pasākumu mērķis būtu reklamēt koksni no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem kā vienīgo ilgtspējīgo izejmateriālu, kas var atjaunoties dabiskā veidā un visā dzīves ciklā uzkrāt oglekļa dioksīdu, tādējādi atšķiroties no jebkura cita materiāla.

| 4.9. | Komiteja stingri atbalsta kokmateriālu tirdzniecības konsultatīvās grupas izveidi, iesaistot visas ieinteresētās puses, lai palīdzētu Komisijai nodrošināt sistēmas atbilstīgu darbību. |
| --- | --- |

4.9.

Komiteja stingri atbalsta kokmateriālu tirdzniecības konsultatīvās grupas izveidi, iesaistot visas ieinteresētās puses, lai palīdzētu Komisijai nodrošināt sistēmas atbilstīgu darbību.

Briselē, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  Action Plan for Forest Law Enforcement Governance and Trade.

1

Action Plan for Forest Law Enforcement Governance and Trade.

(2)  International Labor Organisation (Starptautiskā Darba organizācija).

2

International Labor Organisation

(3)  Ruhong Li, J. Buongiorno, J.A. Turner, S. Zhu, J. Prestemon. Long-term effects of eliminating illegal logging on the world forest industries, trade and inventory [Nelikumīgas mežizstrādes novēršanas ilgtermiņa ietekme meža nozarēs, tirdzniecībā un pasaules mežu uzskaitē]. Forest policy and economics. 10 (2008), 480.-490. lpp.

3

Ruhong Li, J. Buongiorno, J.A. Turner, S. Zhu, J. Prestemon. Long-term effects of eliminating illegal logging on the world forest industries, trade and inventory

Forest policy and economics

(4)  The Convention on International Trade in Endangered Species (Konvencija par tirdzniecību ar apdraudētajiem savvaļas dzīvniekiem un augu sugām).

4

The Convention on International Trade in Endangered Species

(5)  Causes of forest encroachment: An analysis of Bangladesh [Mežu aizskaršanas iemesli. Bangladešas analīze]. Iftekhar M.S., Hoque A.K.F. Geo Journal 62 (2005) 95.-106. lpp.

5

Causes of forest encroachment: An analysis of Bangladesh

Iftekhar M.S., Hoque A.K.F. Geo Journal

(6)  Greenpeace. Mežsaimniecības nozare Āfrikā. Vides, sociālā un saimnieciskā ietekme (2001).

6

Greenpeace

(7)  Economics of sustainable forest management. Editorial. [Ilgtspējīgas mežu pārvaldības ekonomika. Ievadraksts] .Shashi S. Kant. Forest Policy and Economics. 6 (2004) 197.-203. lpp.

7

Economics of sustainable forest management. Editorial.

Shashi S. Kant

Forest Policy and Economics

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/92 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/92

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Zaļā grāmata par bioatkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savienībā”

COM(2008) 811 galīgā redakcija

2009/C 318/18

Ziņotājs: BUFFETAUT

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2008. gada 3. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Zaļā grāmata par bioatkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savienībā”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 2. septembrī. Ziņotājs — BUFFETAUT kgs.

BUFFETAUT

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 160 balsīm par, 1 pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi

Secinājumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē pasākumus, ko Komisija ierosinājusi zaļajā grāmatā. Tomēr Komiteja pauž nožēlu, ka tajā apskatīti tikai ar bioatkritumiem saistīti jautājumi, neaptverot visus bioloģiski noārdāmos atkritumus. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē pasākumus, ko Komisija ierosinājusi zaļajā grāmatā. Tomēr Komiteja pauž nožēlu, ka tajā apskatīti tikai ar bioatkritumiem saistīti jautājumi, neaptverot visus bioloģiski noārdāmos atkritumus.

| 1.2. | Kamēr nav pieņemti kopīgs regulējums, Komiteja iesaka izstrādāt noteikumus, kuros būtu saskaņoti principi un tehniskā pieeja. |
| --- | --- |

1.2.

Kamēr nav pieņemti kopīgs regulējums, Komiteja iesaka izstrādāt noteikumus, kuros būtu saskaņoti principi un tehniskā pieeja.

| 1.3. | EESK uzsver, ka ir jāievēro atkritumu apsaimniekošanas metožu hierarhija un jāsekmē atkritumu pārstrāde un reģenerācija, īpaši enerģijas reģenerācija. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzsver, ka ir jāievēro atkritumu apsaimniekošanas metožu hierarhija un jāsekmē atkritumu pārstrāde un reģenerācija, īpaši enerģijas reģenerācija.

| 1.4. | Komiteja atbalsta visus preventīvos pasākumus, lai samazinātu patērētāju un ražošanas uzņēmumu radīto atkritumu apjomu, pat ja šis samazinājums būs niecīgs. Tā kā vietējie apstākļi lielā mērā ietekmē bioatkritumu apsaimniekošanu un iegūtā materiāla izmantošanas iespējas, Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienībai šobrīd ir jāizstrādā skaidras vadlīnijas un jānosaka kvalitatīvs mērķis, nevis jāizstrādā vienoti saistoši noteikumi komposta ražošanas jomā. Dalībvalstīm jādod rīcības brīvība Eiropas mērķu īstenošanā. Tomēr piecus gadus pēc iespējamo vadlīniju piemērošanas būtu jāsagatavo novērtējums par Eiropas Savienības politikas īstenošanu. Ja minētais novērtējums būs neapmierinošs, vajadzēs izstrādāt stingrākus noteikumus. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja atbalsta visus preventīvos pasākumus, lai samazinātu patērētāju un ražošanas uzņēmumu radīto atkritumu apjomu, pat ja šis samazinājums būs niecīgs. Tā kā vietējie apstākļi lielā mērā ietekmē bioatkritumu apsaimniekošanu un iegūtā materiāla izmantošanas iespējas, Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienībai šobrīd ir jāizstrādā skaidras vadlīnijas un jānosaka kvalitatīvs mērķis, nevis jāizstrādā vienoti saistoši noteikumi komposta ražošanas jomā. Dalībvalstīm jādod rīcības brīvība Eiropas mērķu īstenošanā. Tomēr piecus gadus pēc iespējamo vadlīniju piemērošanas būtu jāsagatavo novērtējums par Eiropas Savienības politikas īstenošanu. Ja minētais novērtējums būs neapmierinošs, vajadzēs izstrādāt stingrākus noteikumus.

2.   Kas ir bioatkritumi?

Kas ir bioatkritumi?

| 2.1. | Bioatkritumi ir bioloģiski noārdāmi dārzu vai parku atkritumi, mājsaimniecību, restorānu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un mazumtirdzniecības veikalu pārtikas un virtuves atkritumi un līdzīgi pārtikas rūpniecības uzņēmumu atkritumi. Definīcijā nav iekļauti mežsaimniecības vai lauksaimniecības atkritumi, kūtsmēsli, notekūdeņu dūņas vai citi bioloģiski noārdāmi atkritumi, piemēram, dabīgi tekstilmateriāli, papīrs un pārstrādāta koksne. Tātad zaļā grāmata veltīta bioatkritumiem, nevis bioloģiski noārdāmiem atkritumiem, kas ir plašāks jēdziens un ietver arī bioatkritumus. |
| --- | --- |

2.1.

Bioatkritumi ir bioloģiski noārdāmi dārzu vai parku atkritumi, mājsaimniecību, restorānu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un mazumtirdzniecības veikalu pārtikas un virtuves atkritumi un līdzīgi pārtikas rūpniecības uzņēmumu atkritumi. Definīcijā nav iekļauti mežsaimniecības vai lauksaimniecības atkritumi, kūtsmēsli, notekūdeņu dūņas vai citi bioloģiski noārdāmi atkritumi, piemēram, dabīgi tekstilmateriāli, papīrs un pārstrādāta koksne. Tātad zaļā grāmata veltīta bioatkritumiem, nevis bioloģiski noārdāmiem atkritumiem, kas ir plašāks jēdziens un ietver arī bioatkritumus.

| 2.2. | Tiek lēsts, ka ikgadējais kopējais bioatkritumu daudzums Eiropas Savienībā ir šāds: aptuveni 76,5–102 Mt pārtikas un dārzu atkritumu (tie iekļauti cietajos sadzīves atkritumos) un 37 Mt pārtikas rūpniecības bioatkritumu. |
| --- | --- |

2.2.

Tiek lēsts, ka ikgadējais kopējais bioatkritumu daudzums Eiropas Savienībā ir šāds: aptuveni 76,5–102 Mt pārtikas un dārzu atkritumu (tie iekļauti cietajos sadzīves atkritumos) un 37 Mt pārtikas rūpniecības bioatkritumu.

3.   Zaļās grāmatas mērķis

Zaļās grāmatas mērķis

| 3.1. | Jāsecina, ka dalībvalstu politikas ir ļoti atšķirīgas. Tādēļ jānoskaidro, vai valstu veiktie pasākumi ir pietiekami, vai arī ir vajadzīgi pasākumi Kopienas līmenī, ņemot vērā vietējo apstākļu, īpaši klimata nozīmi. |
| --- | --- |

3.1.

Jāsecina, ka dalībvalstu politikas ir ļoti atšķirīgas. Tādēļ jānoskaidro, vai valstu veiktie pasākumi ir pietiekami, vai arī ir vajadzīgi pasākumi Kopienas līmenī, ņemot vērā vietējo apstākļu, īpaši klimata nozīmi.

| 3.2. | Atkritumu pamatdirektīvā Komisija aicināta izvērtēt bioatkritumu apsaimniekošanu, lai vajadzības gadījumā izstrādātu tiesību akta priekšlikumu vai vadlīnijas. |
| --- | --- |

3.2.

Atkritumu pamatdirektīvā Komisija aicināta izvērtēt bioatkritumu apsaimniekošanu, lai vajadzības gadījumā izstrādātu tiesību akta priekšlikumu vai vadlīnijas.

| 3.3. | Pēc divu darba dokumentu publiskošanas 1999. un 2001. gadā situācija ir būtiski mainījusies, īpaši saistībā ar divpadsmit jauno dalībvalstu pievienošanos. |
| --- | --- |

3.3.

Pēc divu darba dokumentu publiskošanas 1999. un 2001. gadā situācija ir būtiski mainījusies, īpaši saistībā ar divpadsmit jauno dalībvalstu pievienošanos.

| 3.4. | Zaļā grāmata sagatavota, lai izvērtētu, kādas ir iespējas uzlabot bioatkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savienībā. Ir paredzēts uzsākt debates par turpmāk iespējamiem Kopienas pasākumiem, kuros ņemta vērā atkritumu apsaimniekošanas hierarhija un tās priekšrocības no saimnieciskā, sociālā un vides viedokļa. Šā jautājuma risināšanu apgrūtina daudzas neskaidrības. |
| --- | --- |

3.4.

Zaļā grāmata sagatavota, lai izvērtētu, kādas ir iespējas uzlabot bioatkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savienībā. Ir paredzēts uzsākt debates par turpmāk iespējamiem Kopienas pasākumiem, kuros ņemta vērā atkritumu apsaimniekošanas hierarhija un tās priekšrocības no saimnieciskā, sociālā un vides viedokļa. Šā jautājuma risināšanu apgrūtina daudzas neskaidrības.

4.   Pašreizējās metodes

Pašreizējās metodes

| 4.1. | Dalībvalstīs izmanto šādas metodes:






  — | atkritumu dalīta savākšana, kas ļauj iegūt augstas kvalitātes kompostu, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Dalībvalstīs izmanto šādas metodes:

—

atkritumu dalīta savākšana, kas ļauj iegūt augstas kvalitātes kompostu,

| — | atkritumu apglabāšana poligonos, kas ir visizplatītākā metode cieto mājsaimniecības atkritumu gadījumā, |
| --- | --- |

—

atkritumu apglabāšana poligonos, kas ir visizplatītākā metode cieto mājsaimniecības atkritumu gadījumā,

| — | sadedzināšana ar enerģijas reģenerāciju (mazāk piemērota dienvidu valstīs, kur iegūtā siltuma izmantošana nav tik lietderīga), |
| --- | --- |

—

sadedzināšana ar enerģijas reģenerāciju (mazāk piemērota dienvidu valstīs, kur iegūtā siltuma izmantošana nav tik lietderīga),

| — | bioloģiskā apstrāde, |
| --- | --- |

—

bioloģiskā apstrāde,

| — | apstrāde kopā ar citiem atkritumiem, |
| --- | --- |

—

apstrāde kopā ar citiem atkritumiem,

| — | komposta pārstrāde substrātā, |
| --- | --- |

—

komposta pārstrāde substrātā,

| — | aerobā apstrāde, |
| --- | --- |

—

aerobā apstrāde,

| — | anaerobā apstrāde, |
| --- | --- |

—

anaerobā apstrāde,

| — | biomehāniskā apstrāde, kurā bioloģiskā apstrāde kombinēta ar šķirošanu. |
| --- | --- |

—

biomehāniskā apstrāde, kurā bioloģiskā apstrāde kombinēta ar šķirošanu.

| 4.2. | Dalībvalstīs izmanto visas minētās metodes, tomēr visplašāk izmanto sadedzināšanu, lai samazinātu poligonos apglabāto atkritumu daudzumu, sadedzināšanu ar augstu enerģijas reģenerācijas līmeni (šādi sadedzināto atkritumu apjoms ir neliels) un apglabāšanu poligonos. |
| --- | --- |

4.2.

Dalībvalstīs izmanto visas minētās metodes, tomēr visplašāk izmanto sadedzināšanu, lai samazinātu poligonos apglabāto atkritumu daudzumu, sadedzināšanu ar augstu enerģijas reģenerācijas līmeni (šādi sadedzināto atkritumu apjoms ir neliels) un apglabāšanu poligonos.

| 4.3. | Arī standarti ir atšķirīgi. Ir izstrādāti komposta kvalitātes un izmantošanas standarti; katrā dalībvalstīs tie ir atšķirīgi. Savukārt enerģijas reģenerācijas standarti ir pieņemti Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

4.3.

Arī standarti ir atšķirīgi. Ir izstrādāti komposta kvalitātes un izmantošanas standarti; katrā dalībvalstīs tie ir atšķirīgi. Savukārt enerģijas reģenerācijas standarti ir pieņemti Kopienas līmenī.

| 4.4. | Dažādām metodēm ir atšķirīga ietekme uz vidi un ekonomiku. Atkritumu apglabāšanu poligonos uzskata par vislētāko risinājumu, bet sadedzināšanai vajadzīgi lielāki ieguldījumi. Ņemot vērā bioloģiskās apstrādes metožu daudzveidību, ir grūti noteikt vienotas izmaksas. |
| --- | --- |

4.4.

Dažādām metodēm ir atšķirīga ietekme uz vidi un ekonomiku. Atkritumu apglabāšanu poligonos uzskata par vislētāko risinājumu, bet sadedzināšanai vajadzīgi lielāki ieguldījumi. Ņemot vērā bioloģiskās apstrādes metožu daudzveidību, ir grūti noteikt vienotas izmaksas.

5.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

5.1.   Darbības joma

Darbības joma

| 5.1.1. | Zaļās grāmatas darbības jomā nav iekļauti visi bioloģiski noārdāmie atkritumi. Šāda izvēle ir ierobežota, jo nav ņemti vērā visi bioloģiski noārdāmie atkritumi. Līdz ar to tiek radīta jauna bioloģiski noārdāmo atkritumu kategorija, kas ietver tikai dārzu un parku bioloģiski noārdāmos atkritumus un mājsaimniecību, ēdināšanas uzņēmumu un pārtikas rūpniecības pārtikas atkritumus. |
| --- | --- |

5.1.1.

Zaļās grāmatas darbības jomā nav iekļauti visi bioloģiski noārdāmie atkritumi. Šāda izvēle ir ierobežota, jo nav ņemti vērā visi bioloģiski noārdāmie atkritumi. Līdz ar to tiek radīta jauna bioloģiski noārdāmo atkritumu kategorija, kas ietver tikai dārzu un parku bioloģiski noārdāmos atkritumus un mājsaimniecību, ēdināšanas uzņēmumu un pārtikas rūpniecības pārtikas atkritumus.

| 5.1.2. | Bioatkritumu un bioloģiski noārdāmo atkritumu savākšanas sistēmas, apstrādes paņēmieni un dažkārt arī reģenerācijas sistēmas tiek izstrādātas un īstenotas kopīgi. Tādēļ būtu loģiski piemērot vispārēju saskaņotu pieeju, izmantojot vienotus noteikumus. Ja šādas vienotas pieejas piemērošana nav iespējama, ir jāizstrādā saskaņoti noteikumi principu un tehnisko metožu līmenī. |
| --- | --- |

5.1.2.

Bioatkritumu un bioloģiski noārdāmo atkritumu savākšanas sistēmas, apstrādes paņēmieni un dažkārt arī reģenerācijas sistēmas tiek izstrādātas un īstenotas kopīgi. Tādēļ būtu loģiski piemērot vispārēju saskaņotu pieeju, izmantojot vienotus noteikumus. Ja šādas vienotas pieejas piemērošana nav iespējama, ir jāizstrādā saskaņoti noteikumi principu un tehnisko metožu līmenī.

| 5.1.3. | Piemērojot bioatkritumu (un plašākā nozīmē bioloģiski noārdāmo atkritumu) apsaimniekošanas metodes, jāievēro atkritumu apsaimniekošanas hierarhija: preventīvie pasākumi, pārstrāde (otrreizēja izmantošana nav iespējama), reģenerācija, tostarp reģenerācija enerģijas iegūšanai un, visbeidzot, iznīcināšana. |
| --- | --- |

5.1.3.

Piemērojot bioatkritumu (un plašākā nozīmē bioloģiski noārdāmo atkritumu) apsaimniekošanas metodes, jāievēro atkritumu apsaimniekošanas hierarhija: preventīvie pasākumi, pārstrāde (otrreizēja izmantošana nav iespējama), reģenerācija, tostarp reģenerācija enerģijas iegūšanai un, visbeidzot, iznīcināšana.

| 5.1.4. | Protams, ir vēlami preventīvie pasākumi. Praksē tas nozīmē samazināt neizlietotās pārtikas apjomu atkritumos, kā arī samazināt dārzu un parku atkritumu apjomu, pateicoties piemērotām stādījumu metodēm. Taču jābūt reālistiem, jo bioatkritumu radīšana ir nenovēršama. |
| --- | --- |

5.1.4.

Protams, ir vēlami preventīvie pasākumi. Praksē tas nozīmē samazināt neizlietotās pārtikas apjomu atkritumos, kā arī samazināt dārzu un parku atkritumu apjomu, pateicoties piemērotām stādījumu metodēm. Taču jābūt reālistiem, jo bioatkritumu radīšana ir nenovēršama.

| 5.1.5. | Bioatkritumu pārstrāde jāuzskata par prioritāru apsaimniekošanas veidu. Tā rezultātā, izmantojot kompostēšanu, var iegūt organisko līdzekli augsnes ielabošanai vai, izmantojot metānu, iegūt mēslojumu. Atkritumu savākšanai pirms to bioloģiskās apstrādes ir būtiska nozīme. Pastāv selektīva atkritumu vākšana uz vietas un jauktu atkritumu vākšana, šķirojot tos atkritumu savākšanas uzņēmumos. Jāatzīmē, ka galaprodukta kvalitāte liela mērā ir atkarīga no komposta ražošanai izmantoto produktu kvalitātes. Ir svarīgi sasniegt pārstrādes un iegūtā materiāla kvalitātes mērķus neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas vai organizācijas veida. |
| --- | --- |

5.1.5.

Bioatkritumu pārstrāde jāuzskata par prioritāru apsaimniekošanas veidu. Tā rezultātā, izmantojot kompostēšanu, var iegūt organisko līdzekli augsnes ielabošanai vai, izmantojot metānu, iegūt mēslojumu. Atkritumu savākšanai pirms to bioloģiskās apstrādes ir būtiska nozīme. Pastāv selektīva atkritumu vākšana uz vietas un jauktu atkritumu vākšana, šķirojot tos atkritumu savākšanas uzņēmumos. Jāatzīmē, ka galaprodukta kvalitāte liela mērā ir atkarīga no komposta ražošanai izmantoto produktu kvalitātes. Ir svarīgi sasniegt pārstrādes un iegūtā materiāla kvalitātes mērķus neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas vai organizācijas veida.

| 5.1.6. | Bioloģiski noārdāmo atkritumu reģenerācijas energoefektivitāti palielina metāns. Atkritumu pārpalikumu enerģijas reģenerācija ir papildu iespēja bioloģiski noārdāmo atkritumu pārstrādes jomā, lai lietderīgi izmantotu no tiem iegūstamo enerģiju. |
| --- | --- |

5.1.6.

Bioloģiski noārdāmo atkritumu reģenerācijas energoefektivitāti palielina metāns. Atkritumu pārpalikumu enerģijas reģenerācija ir papildu iespēja bioloģiski noārdāmo atkritumu pārstrādes jomā, lai lietderīgi izmantotu no tiem iegūstamo enerģiju.

5.2.   Komposta izmantošana

Komposta izmantošana

| 5.2.1. | Jāatzīmē, ka atkarībā no dalībvalstu konkrētajiem apstākļiem komposta izmantošanas iespējas ir ļoti dažādas un ka komposta importa un eksporta apjoms ir niecīgs. Komposta tirgus galvenokārt ir vietēja mēroga tirgus. Dažās valstīs to galvenokārt izmanto lauksaimniecībā, citās — apstādījumiem vai augsnes ielabošanai privātpersonu vajadzībām. Šajā sakarā būtu loģiski izstrādāt noteikumus, kuros ņemta vērā galaprodukta izmantošana. Kompostu galvenokārt izmanto trim mērķiem:






  — | augu un augsnes mēslošanai, |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Jāatzīmē, ka atkarībā no dalībvalstu konkrētajiem apstākļiem komposta izmantošanas iespējas ir ļoti dažādas un ka komposta importa un eksporta apjoms ir niecīgs. Komposta tirgus galvenokārt ir vietēja mēroga tirgus. Dažās valstīs to galvenokārt izmanto lauksaimniecībā, citās — apstādījumiem vai augsnes ielabošanai privātpersonu vajadzībām. Šajā sakarā būtu loģiski izstrādāt noteikumus, kuros ņemta vērā galaprodukta izmantošana. Kompostu galvenokārt izmanto trim mērķiem:

—

augu un augsnes mēslošanai,

| — | augsnes fizikālo īpašību uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

augsnes fizikālo īpašību uzlabošanai,

| — | augsnes daļējai atjaunošanai. |
| --- | --- |

—

augsnes daļējai atjaunošanai.

| 5.2.2. | Visos gadījumos jāizstrādā galaprodukta (komposta vai digestāta) kvalitātes kritēriji no veselības un vides aizsardzības viedokļa, pamatojoties uz zinātnisku riska novērtējumu. Komposta un digestāta kvalitātes galīgie kritēriji jānosaka, ņemot vērā to paredzēto izmantošanu un balstoties uz nopietnu riska novērtējumu, izmantojot atzītu un pārbaudītu metodoloģiju. |
| --- | --- |

5.2.2.

Visos gadījumos jāizstrādā galaprodukta (komposta vai digestāta) kvalitātes kritēriji no veselības un vides aizsardzības viedokļa, pamatojoties uz zinātnisku riska novērtējumu. Komposta un digestāta kvalitātes galīgie kritēriji jānosaka, ņemot vērā to paredzēto izmantošanu un balstoties uz nopietnu riska novērtējumu, izmantojot atzītu un pārbaudītu metodoloģiju.

5.3.   Lēmumu pieņemšanas līmenis

Lēmumu pieņemšanas līmenis

| 5.3.1. | Lai plašāk izvērstu bioatkritumu pārstrādi, kas ir atkarīga no ģeogrāfiskajiem apstākļiem, klimata un komposta izmantošanas veida, dalībvalstīm tā jāīsteno saskaņā ar Eiropas līmenī skaidri noteiktām vadlīnijām un zinātniski pamatotiem kvalitātes kritērijiem. |
| --- | --- |

5.3.1.

Lai plašāk izvērstu bioatkritumu pārstrādi, kas ir atkarīga no ģeogrāfiskajiem apstākļiem, klimata un komposta izmantošanas veida, dalībvalstīm tā jāīsteno saskaņā ar Eiropas līmenī skaidri noteiktām vadlīnijām un zinātniski pamatotiem kvalitātes kritērijiem.

| 5.3.2. | ES politika būtu jābalsta uz komposta standartu noteikšanu, stingru atbalstu atkritumu dalītai savākšanai un pārstrādei, kā arī komposta ražošanas procesa standartu noteikšanu un labas prakses apmaiņu. Tomēr noteikumiem jābūt pietiekami elastīgiem, priekšroku dodot skaidrām vadlīnijām, nevis pārāk ierobežojošiem un vietējiem apstākļiem nepiemērotiem normatīvajiem aktiem. Vietējo iestāžu rīcībā ir vairāki instrumenti, tostarp cenu politika un nodokļu politika. Francijā, piemēram, komūna, kura īsteno atkritumu selektīvu savākšanu, saņem nodokļu atlaidi par mājsaimniecības atkritumu savākšanu, kā rezultātā samazinās arī summa, kas jāmaksā nodokļu maksātājiem; tas nopietni stimulē vietējās iestādes. Taču atkritumu selektīvu savākšanu ir vieglāk ieviest lauku rajonos un piepilsētās nekā pilsētu, īpaši vecpilsētu, centrā. |
| --- | --- |

5.3.2.

ES politika būtu jābalsta uz komposta standartu noteikšanu, stingru atbalstu atkritumu dalītai savākšanai un pārstrādei, kā arī komposta ražošanas procesa standartu noteikšanu un labas prakses apmaiņu. Tomēr noteikumiem jābūt pietiekami elastīgiem, priekšroku dodot skaidrām vadlīnijām, nevis pārāk ierobežojošiem un vietējiem apstākļiem nepiemērotiem normatīvajiem aktiem. Vietējo iestāžu rīcībā ir vairāki instrumenti, tostarp cenu politika un nodokļu politika. Francijā, piemēram, komūna, kura īsteno atkritumu selektīvu savākšanu, saņem nodokļu atlaidi par mājsaimniecības atkritumu savākšanu, kā rezultātā samazinās arī summa, kas jāmaksā nodokļu maksātājiem; tas nopietni stimulē vietējās iestādes. Taču atkritumu selektīvu savākšanu ir vieglāk ieviest lauku rajonos un piepilsētās nekā pilsētu, īpaši vecpilsētu, centrā.

5.4.   Komposta klasifikācija. Komposta kvalitāti nevajadzētu noteikt a priori atkarībā no atkritumu savākšanas veida (dalīta vai jaukta), bet gan noteikt galaprodukta kvalitātes kritērijus neatkarīgi no to izcelsmes, ņemot vērā atzītus zinātniskus un veselības aizsardzības kritērijus un paredzamo izmantošanu.

a priori

5.5.   Atbalstāmas metodes. Nevar noteikt obligātu prasību par atkritumu dalītu savākšanu, jo praksē tā var būt grūti īstenojama, īpaši pilsētās, tomēr tā ir jāatbalsta ikreiz, kad tas tehniski un saimnieciski ir iespējams. Vienlaikus jāīsteno plaša informācijas un komunikācijas kampaņa, lai panāktu pārmaiņas iedzīvotāju attieksmē un ieradumos.

| 5.5.1. | Salīdzinājumā ar citiem apsaimniekošanas veidiem, īpaši atkritumu apglabāšanu poligonos, priekšroka jādod atkritumu bioloģiskai apstrādei. Jāatzīmē, ka citus risinājumus, kas aizstātu atkritumu apglabāšanu poligonos, var rosināt ar saimnieciskiem un nodokļu instrumentiem, piemēram, palielinot vai ieviešot nodevas vai nodokļus par atkritumu apglabāšanu poligonos, lai finansētu atkritumu galīgo apstrādi. Alternatīvajiem risinājumiem jābūt pieejamiem par pieņemamu cenu. |
| --- | --- |

5.5.1.

Salīdzinājumā ar citiem apsaimniekošanas veidiem, īpaši atkritumu apglabāšanu poligonos, priekšroka jādod atkritumu bioloģiskai apstrādei. Jāatzīmē, ka citus risinājumus, kas aizstātu atkritumu apglabāšanu poligonos, var rosināt ar saimnieciskiem un nodokļu instrumentiem, piemēram, palielinot vai ieviešot nodevas vai nodokļus par atkritumu apglabāšanu poligonos, lai finansētu atkritumu galīgo apstrādi. Alternatīvajiem risinājumiem jābūt pieejamiem par pieņemamu cenu.

| 5.5.2. | Jāievēro atkritumu apsaimniekošanas hierarhija un jāveicina preventīvie pasākumi. |
| --- | --- |

5.5.2.

Jāievēro atkritumu apsaimniekošanas hierarhija un jāveicina preventīvie pasākumi.

5.6.   Iekārtas, uz kurām neattiecas IPNK direktīva. Kvalitātes kritēriji jāievēro arī iekārtās, uz kurām neattiecas gaidāmās IPNK direktīvas piemērošana (iekārtas, kurās pārstrādāto atkritumu apjoms ir mazāks par 50Mt). Tomēr jāatzīmē, ka šīs mazas iekārtas, kas veido 30 % no visām atkritumu pārstrādes iekārtām, pārstrādā tikai nelielu daļu no atkritumu kopapjoma.

6.   Īpašas piezīmes: astoņi jautājumi

Īpašas piezīmes: astoņi jautājumi

6.1.   Komisija uzdod iesaistītajām pusēm astoņus konkrētus jautājumus. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlas atbildēt uz tiem.

6.2.   1. jautājums: atkritumu rašanās novēršana

1. jautājums: atkritumu rašanās novēršana

| 6.2.1. | Komiteja atzinīgi vērtē vispārējo mērķi novērst atkritumu rašanos. Atkritumu rašanās novēršana var būt kvantitatīva un/vai kvalitatīva. Pirmajā gadījumā jāsamazina atkritumu daudzums, kas nonāk kolektīvās apsaimniekošanas apritē, izmantojot kompostēšanu mājas apstākļos vai kvartāla mērogā, tomēr praksē šīs metodes izmantošana ir ierobežota, jo apstrādāto atkritumu apjoms ir neliels, un arī rezultāti īstermiņā un ilgtermiņā ir ierobežoti. Otrajā gadījumā jānovērš bioloģiski noārdāmo atkritumu piesārņojums. |
| --- | --- |

6.2.1.

Komiteja atzinīgi vērtē vispārējo mērķi novērst atkritumu rašanos. Atkritumu rašanās novēršana var būt kvantitatīva un/vai kvalitatīva. Pirmajā gadījumā jāsamazina atkritumu daudzums, kas nonāk kolektīvās apsaimniekošanas apritē, izmantojot kompostēšanu mājas apstākļos vai kvartāla mērogā, tomēr praksē šīs metodes izmantošana ir ierobežota, jo apstrādāto atkritumu apjoms ir neliels, un arī rezultāti īstermiņā un ilgtermiņā ir ierobežoti. Otrajā gadījumā jānovērš bioloģiski noārdāmo atkritumu piesārņojums.

| 6.2.2. | Abos gadījumos jāinformē un jāizglīto iedzīvotāji, jo tie ne tikai rada atkritumus, bet arī piedalās to šķirošanā un savākšanā. Informēšanas pasākumi pirmām kārtām jāorientē uz lielākajiem atkritumu radītājiem. |
| --- | --- |

6.2.2.

Abos gadījumos jāinformē un jāizglīto iedzīvotāji, jo tie ne tikai rada atkritumus, bet arī piedalās to šķirošanā un savākšanā. Informēšanas pasākumi pirmām kārtām jāorientē uz lielākajiem atkritumu radītājiem.

| 6.2.3. | Varētu ieteikt šādus konkrētus pasākumus:






  — | kampaņas pārtikas atkritumu apjoma samazināšanai, |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

Varētu ieteikt šādus konkrētus pasākumus:

—

kampaņas pārtikas atkritumu apjoma samazināšanai,

| — | izmantot bioloģiski noārdāmu un pilnībā kompostējamus atkritumu maisus, |
| --- | --- |

—

izmantot bioloģiski noārdāmu un pilnībā kompostējamus atkritumu maisus,

| — | īstenot dažādu bīstamu mājsaimniecības atkritumu selektīvu savākšanu, |
| --- | --- |

—

īstenot dažādu bīstamu mājsaimniecības atkritumu selektīvu savākšanu,

| — | rosināt lielākos bioatkritumu radītājus ieviest bioatkritumu selektīvu savākšanu, |
| --- | --- |

—

rosināt lielākos bioatkritumu radītājus ieviest bioatkritumu selektīvu savākšanu,

| — | novērst atkritumu rašanos piegādes ķēdēs. |
| --- | --- |

—

novērst atkritumu rašanos piegādes ķēdēs.

6.3.   2. jautājums: poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma ierobežošana

2. jautājums: poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma ierobežošana

| 6.3.1. | Stingri ierobežojot bioatkritumu apglabāšanu poligonos, tiktu veicināta vides aizsardzība un bioatkritumu enerģijas reģenerācija, materiālu pārstrāde un komposta ražošana; lai to īstenotu, ir vajadzīgi alternatīvi risinājumi par pieņemamu cenu. |
| --- | --- |

6.3.1.

Stingri ierobežojot bioatkritumu apglabāšanu poligonos, tiktu veicināta vides aizsardzība un bioatkritumu enerģijas reģenerācija, materiālu pārstrāde un komposta ražošana; lai to īstenotu, ir vajadzīgi alternatīvi risinājumi par pieņemamu cenu.

| 6.3.2. | Bioloģisko apstrādi varētu veicināt, piemēram, ar finanšu instrumentiem. Francijā, palielinot nodevu par atkritumu apglabāšanu, daļa iegūto līdzekļu tiek piešķirta bioloģiskās apstrādes atbalstam. Jānosaka arī bioloģiski noārdāmo atkritumu pārstrādes apjoms. |
| --- | --- |

6.3.2.

Bioloģisko apstrādi varētu veicināt, piemēram, ar finanšu instrumentiem. Francijā, palielinot nodevu par atkritumu apglabāšanu, daļa iegūto līdzekļu tiek piešķirta bioloģiskās apstrādes atbalstam. Jānosaka arī bioloģiski noārdāmo atkritumu pārstrādes apjoms.

6.4.   3. jautājums: no atkritumu poligoniem novirzīto bioatkritumu apstrādes iespējas

3. jautājums: no atkritumu poligoniem novirzīto bioatkritumu apstrādes iespējas

| 6.4.1. | Īpaši ieteicama būtu atkritumu anaerobā pārstrāde ar enerģijas reģenerāciju biogāzes ražošanai un digestāta izmantošana komposta ražošanai. Šī metode atbilst “pilna aprites cikla” koncepcijai, jo tā ļauj samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, uzlabot augsnes kvalitāti, izmantojot kompostu, un reģenerēt biogāzi. |
| --- | --- |

6.4.1.

Īpaši ieteicama būtu atkritumu anaerobā pārstrāde ar enerģijas reģenerāciju biogāzes ražošanai un digestāta izmantošana komposta ražošanai. Šī metode atbilst “pilna aprites cikla” koncepcijai, jo tā ļauj samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, uzlabot augsnes kvalitāti, izmantojot kompostu, un reģenerēt biogāzi.

| 6.4.2. | Jebkurā gadījumā un neatkarīgi no izmantotās metodes, prioritāte jāpiešķir atkritumu pārstrādei, kuras rezultātā iegūst augsnes mēslojumu, izmantojot bioloģisko apstrādi, kas ir vispāratzīta par videi nekaitīgu metodi. |
| --- | --- |

6.4.2.

Jebkurā gadījumā un neatkarīgi no izmantotās metodes, prioritāte jāpiešķir atkritumu pārstrādei, kuras rezultātā iegūst augsnes mēslojumu, izmantojot bioloģisko apstrādi, kas ir vispāratzīta par videi nekaitīgu metodi.

| 6.4.3. | Pilna aprites cikla ideja ir interesanta, bet tās izmantošanu praksē kavē apstāklis, ka pašreiz pieejamie līdzekļi nav pietiekami, lai to īstenotu. Ir jāpilnveido atkritumu apsaimniekošanas novērtējuma metodoloģija, ņemot vērā klimata pārmaiņu sekas un augsnes kvalitātes jautājumu. |
| --- | --- |

6.4.3.

Pilna aprites cikla ideja ir interesanta, bet tās izmantošanu praksē kavē apstāklis, ka pašreiz pieejamie līdzekļi nav pietiekami, lai to īstenotu. Ir jāpilnveido atkritumu apsaimniekošanas novērtējuma metodoloģija, ņemot vērā klimata pārmaiņu sekas un augsnes kvalitātes jautājumu.

| 6.4.4. | Viendabīgu atkritumu sadedzināšanai jāpiemēro atviegloti noteikumi, ņemot vērā, ka šai metodei ir mazāk risku. |
| --- | --- |

6.4.4.

Viendabīgu atkritumu sadedzināšanai jāpiemēro atviegloti noteikumi, ņemot vērā, ka šai metodei ir mazāk risku.

6.5.   4. jautājums: enerģijas reģenerācija no bioatkritumiem

4. jautājums: enerģijas reģenerācija no bioatkritumiem

| 6.5.1. | Mājsaimniecību bioloģiski noārdāmie atkritumi veido aptuveni 2,6 % no atjaunojamiem energoresursiem. Tas panākts, izmantojot pašreizējos atkritumu apsaimniekošanas veidus: sadedzināšanu, no poligonos apglabātiem atkritumiem iegūtās biogāzes apstrādi un biogāzes ieguvi, izmantojot metānu. |
| --- | --- |

6.5.1.

Mājsaimniecību bioloģiski noārdāmie atkritumi veido aptuveni 2,6 % no atjaunojamiem energoresursiem. Tas panākts, izmantojot pašreizējos atkritumu apsaimniekošanas veidus: sadedzināšanu, no poligonos apglabātiem atkritumiem iegūtās biogāzes apstrādi un biogāzes ieguvi, izmantojot metānu.

| 6.5.2. | Eiropas Vides aģentūra prognozē, ka no cietajiem mājsaimniecības atkritumiem varētu iegūt bioenerģiju 20 miljonus tonnu naftas ekvivalenta apmērā, kas 2020. gadā būtu aptuveni 7 % no visas atjaunojamās enerģijas. Šajā jomā iespējams ievērojams progress. Tāpēc nevajadzētu a priori negatīvi vērtēt enerģijas reģenerāciju no bioatkritumiem. Bioatkritumu apstrāde, izmantojot metānu, jāuzskata par atbalstāmu risinājumu. |
| --- | --- |

6.5.2.

Eiropas Vides aģentūra prognozē, ka no cietajiem mājsaimniecības atkritumiem varētu iegūt bioenerģiju 20 miljonus tonnu naftas ekvivalenta apmērā, kas 2020. gadā būtu aptuveni 7 % no visas atjaunojamās enerģijas. Šajā jomā iespējams ievērojams progress. Tāpēc nevajadzētu a priori negatīvi vērtēt enerģijas reģenerāciju no bioatkritumiem. Bioatkritumu apstrāde, izmantojot metānu, jāuzskata par atbalstāmu risinājumu.

a priori

| 6.5.3. | Ir svarīgi veicināt jaunu un efektīvāku tehnoloģiju izstrādi, lai atkritumu iznīcināšanai vairāk izmantotu biogāzes ražošanas rūpnīcas, kā arī sekmēt citus atkritumu izmantošanas veidus biodegvielas ražošanā. |
| --- | --- |

6.5.3.

Ir svarīgi veicināt jaunu un efektīvāku tehnoloģiju izstrādi, lai atkritumu iznīcināšanai vairāk izmantotu biogāzes ražošanas rūpnīcas, kā arī sekmēt citus atkritumu izmantošanas veidus biodegvielas ražošanā.

6.6.   5. jautājums: bioatkritumu pārstrāde

5. jautājums: bioatkritumu pārstrāde

| 6.6.1. | Ir svarīgi veicināt bioatkritumu pārstrādi un enerģijas reģenerāciju. Ir ne tikai jāinformē un jāstimulē bioatkritumu radītāji, bet arī jācenšas ietekmēt šajā jomā kompetentās iestādes. Varētu rosināt dalībvalstis noteikt no atjaunojamiem resursiem iegūtā mēslojuma izmantošanas apjomu. |
| --- | --- |

6.6.1.

Ir svarīgi veicināt bioatkritumu pārstrādi un enerģijas reģenerāciju. Ir ne tikai jāinformē un jāstimulē bioatkritumu radītāji, bet arī jācenšas ietekmēt šajā jomā kompetentās iestādes. Varētu rosināt dalībvalstis noteikt no atjaunojamiem resursiem iegūtā mēslojuma izmantošanas apjomu.

| 6.6.2. | Varētu paredzēt šādus pasākumus:






  — | nodokļu atvieglojumus bioloģiski noārdāmo atkritumu pārstrādes un komposta/digestāta reģenerācijas veicināšanai, |
| --- | --- | --- |

6.6.2.

Varētu paredzēt šādus pasākumus:

—

nodokļu atvieglojumus bioloģiski noārdāmo atkritumu pārstrādes un komposta/digestāta reģenerācijas veicināšanai,

| — | īpašu noteikumu iekļaušanu publiskā iepirkuma līgumos, lai sekmētu no atjaunojamiem resursiem iegūtā mēslojuma izmantošanu, |
| --- | --- |

—

īpašu noteikumu iekļaušanu publiskā iepirkuma līgumos, lai sekmētu no atjaunojamiem resursiem iegūtā mēslojuma izmantošanu,

| — | bioloģiskās apstrādes posmu kvalitātes sistēmu veicināšanu, |
| --- | --- |

—

bioloģiskās apstrādes posmu kvalitātes sistēmu veicināšanu,

| — | enerģijas reģenerāciju no atkritumu pārpalikumiem. |
| --- | --- |

—

enerģijas reģenerāciju no atkritumu pārpalikumiem.

6.7.   6. jautājums: komposta/digestāta plašāka izmantošana

6. jautājums: komposta/digestāta plašāka izmantošana

| 6.7.1. | Ņemot vērā plašās izmantošanas iespējas un produktu daudzveidību, vajadzētu izstrādāt noteikumus par kompostu un tā izmantošanu. |
| --- | --- |

6.7.1.

Ņemot vērā plašās izmantošanas iespējas un produktu daudzveidību, vajadzētu izstrādāt noteikumus par kompostu un tā izmantošanu.

| 6.7.2. | Ir jānosaka arī komposta sastāvā esošo kaitīgo, piesārņojošo un patogēno vielu pieļaujamās robežvērtības. |
| --- | --- |

6.7.2.

Ir jānosaka arī komposta sastāvā esošo kaitīgo, piesārņojošo un patogēno vielu pieļaujamās robežvērtības.

| 6.7.3. | Attiecībā uz komposta izmantošanu būtu vēlams noteikt






  — | augu un augsnes mēslošanas mērķus, |
| --- | --- | --- |

6.7.3.

Attiecībā uz komposta izmantošanu būtu vēlams noteikt

—

augu un augsnes mēslošanas mērķus,

| — | augsnes fizikālo īpašību uzlabošanas mērķus, |
| --- | --- |

—

augsnes fizikālo īpašību uzlabošanas mērķus,

| — | augsnes daļējas atjaunošanas mērķus. |
| --- | --- |

—

augsnes daļējas atjaunošanas mērķus.

| 6.7.4. | Katrs mērķis jāizstrādā atbilstīgi attiecīgā komposta īpašībām un kvalitātei. Visos gadījumos jāizstrādā galaprodukta (komposta vai digestāta) kvalitātes kritēriji no veselības un vides aizsardzības viedokļa, pamatojoties uz zinātnisku riska novērtējumu. Minētie kritēriji būtu jāattiecina uz piesārņojošām un patogēnām vielām, kā arī piemaisījumiem. |
| --- | --- |

6.7.4.

Katrs mērķis jāizstrādā atbilstīgi attiecīgā komposta īpašībām un kvalitātei. Visos gadījumos jāizstrādā galaprodukta (komposta vai digestāta) kvalitātes kritēriji no veselības un vides aizsardzības viedokļa, pamatojoties uz zinātnisku riska novērtējumu. Minētie kritēriji būtu jāattiecina uz piesārņojošām un patogēnām vielām, kā arī piemaisījumiem.

| 6.7.5. | No jauktiem atkritumiem iegūtā komposta izmantošana ir saistīta ar jautājumu par apstrādes metodi. Atkritumu selektīva savākšana uz vietas ir visdrošākā, bet to ir grūti ieviest. Otrs risinājums ir jauktu atkritumu savākšana, tos šķirojot atkritumu pārstrādes vai šķirošanas centros. Tā kā ir pieejamas vairākas metodes, ir jānodrošina pārstrādes un galaprodukta kvalitātes mērķi neatkarīgi no izmantotās metodes. |
| --- | --- |

6.7.5.

No jauktiem atkritumiem iegūtā komposta izmantošana ir saistīta ar jautājumu par apstrādes metodi. Atkritumu selektīva savākšana uz vietas ir visdrošākā, bet to ir grūti ieviest. Otrs risinājums ir jauktu atkritumu savākšana, tos šķirojot atkritumu pārstrādes vai šķirošanas centros. Tā kā ir pieejamas vairākas metodes, ir jānodrošina pārstrādes un galaprodukta kvalitātes mērķi neatkarīgi no izmantotās metodes.

6.8.   7. jautājums: nepilnības tiesiskajā regulējumā

7. jautājums: nepilnības tiesiskajā regulējumā

| 6.8.1. | Uzraudzība un stingri noteikumi ir jāattiecina uz visām atkritumu apstrādes iekārtām. Īpašs dokuments par bioloģiski noārdāmo atkritumu apsaimniekošanu, kurā noteikti Eiropas obligātie standarti, ļautu efektīvāk uzraudzīt kompostēšanas iekārtas, kuru jauda bieži vien ir zemāka par IPNK direktīvā noteikto, nemainot pašu direktīvu. |
| --- | --- |

6.8.1.

Uzraudzība un stingri noteikumi ir jāattiecina uz visām atkritumu apstrādes iekārtām. Īpašs dokuments par bioloģiski noārdāmo atkritumu apsaimniekošanu, kurā noteikti Eiropas obligātie standarti, ļautu efektīvāk uzraudzīt kompostēšanas iekārtas, kuru jauda bieži vien ir zemāka par IPNK direktīvā noteikto, nemainot pašu direktīvu.

6.9.   8. jautājums: bioatkritumu apsaimniekošanas metožu priekšrocības un trūkumi

8. jautājums: bioatkritumu apsaimniekošanas metožu priekšrocības un trūkumi

| 6.9.1. | Zaļajā grāmatā vēlreiz apskatīta atkritumu apsaimniekošanas hierarhija. Tajā pamatoti ierosināts samazināt poligonos apglabājamo atkritumu daudzumu. Sadedzināšana var būt efektīvs līdzeklis bioatkritumu reģenerācijai, taču tādā gadījumā bioatkritumos esošās barības vielas netiek izmantotas augsnes kvalitātes uzlabošanai. Kompostēšanas priekšrocība ir tā, ka tiek iegūts augstvērtīgs materiāls ar augsnes uzlabošanai labvēlīgām īpašībām. Taču negatīvā iezīme ir komposta ražošanas procesā radītā siltumnīcefekta gāzu emisija. Atkritumu anaerobā pārstrāde, kuras rezultātā iegūst un reģenerē biogāzi, un digestāta izmantošana komposta ražošanai ir sarežģītāka un prasa lielākus ieguldījumus nekā kompostēšana, tomēr tādējādi iegūst vērtīgāku atjaunojamu energoresursu. |
| --- | --- |

6.9.1.

Zaļajā grāmatā vēlreiz apskatīta atkritumu apsaimniekošanas hierarhija. Tajā pamatoti ierosināts samazināt poligonos apglabājamo atkritumu daudzumu. Sadedzināšana var būt efektīvs līdzeklis bioatkritumu reģenerācijai, taču tādā gadījumā bioatkritumos esošās barības vielas netiek izmantotas augsnes kvalitātes uzlabošanai. Kompostēšanas priekšrocība ir tā, ka tiek iegūts augstvērtīgs materiāls ar augsnes uzlabošanai labvēlīgām īpašībām. Taču negatīvā iezīme ir komposta ražošanas procesā radītā siltumnīcefekta gāzu emisija. Atkritumu anaerobā pārstrāde, kuras rezultātā iegūst un reģenerē biogāzi, un digestāta izmantošana komposta ražošanai ir sarežģītāka un prasa lielākus ieguldījumus nekā kompostēšana, tomēr tādējādi iegūst vērtīgāku atjaunojamu energoresursu.

| 6.9.2. | Jebkurā gadījumā ir jānodrošina nozares dalībnieku veiktspēja tehnisko jauninājumu jomā, lai pilnveidotu atkritumu apsaimniekošanas sistēmas un uzlabotu to saimniecisko, kvantitatīvo un kvalitatīvo aspektu. Galvenais ir nodrošināt iespējami augstākas kvalitātes kompostu un galveno uzmanību veltīt nevis konkrētu tehnisko paņēmienu noteikšanai, bet gan rezultātiem, kuru pamatā ir zinātniski noteiktas robežvērtības. |
| --- | --- |

6.9.2.

Jebkurā gadījumā ir jānodrošina nozares dalībnieku veiktspēja tehnisko jauninājumu jomā, lai pilnveidotu atkritumu apsaimniekošanas sistēmas un uzlabotu to saimniecisko, kvantitatīvo un kvalitatīvo aspektu. Galvenais ir nodrošināt iespējami augstākas kvalitātes kompostu un galveno uzmanību veltīt nevis konkrētu tehnisko paņēmienu noteikšanai, bet gan rezultātiem, kuru pamatā ir zinātniski noteiktas robežvērtības.

Briselē, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/97 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/97

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai” ”

COM(2009) 82 galīgā redakcija

2009/C 318/19

Ziņotāja: María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL kdze

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2009. gada 23. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 2. septembrī. Ziņotāja — María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL kdze.

María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 165 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi.

Secinājumi.

| 1.1 | Novēršana ir pamatprincips, lai aizsargātu un saglabātu vidi, kā arī pēc iespējas mazinātu tādu iespējamo kaitējumu iedzīvotājiem, ko rada gan dabas katastrofas, gan katastrofas, ko izraisa cilvēks, bez ilgtspējīgas pieejas izmantojot dabas resursus. EESK atkārtoti ir norādījusi, ka visu dalībvalstu atbildīgajām iestādēm ir jāīsteno spēkā esošie tiesību akti un jāuzrauga to ievērošana. |
| --- | --- |

1.1

Novēršana ir pamatprincips, lai aizsargātu un saglabātu vidi, kā arī pēc iespējas mazinātu tādu iespējamo kaitējumu iedzīvotājiem, ko rada gan dabas katastrofas, gan katastrofas, ko izraisa cilvēks, bez ilgtspējīgas pieejas izmantojot dabas resursus. EESK atkārtoti ir norādījusi, ka visu dalībvalstu atbildīgajām iestādēm ir jāīsteno spēkā esošie tiesību akti un jāuzrauga to ievērošana.

| 1.2 | Komiteja uzskata, ka ierosinātā vispārējā pieeja katastrofu novēršanai ir piemērota. Tā uzskata, ka būtiski ir visi datu vākšanas instrumenti, proti, gan instrumenti pašreizējās situācijas novērtēšanai (datu uzskaite, riska kartes, laba prakse), gan instrumenti, kas Kopienas Uzraudzības un informācijas centram ļauj īstenot Kopienas Civilās aizsardzības mehānisma ikgadējās darba programmas. Šajā sakarā atkārtoti būtu jāvērš uzmanība uz vietējo pašvaldību nozīmi, it īpaši iedzīvotāju informēšanā par metodēm un pasākumiem katastrofu novēršanai. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja uzskata, ka ierosinātā vispārējā pieeja katastrofu novēršanai ir piemērota. Tā uzskata, ka būtiski ir visi datu vākšanas instrumenti, proti, gan instrumenti pašreizējās situācijas novērtēšanai (datu uzskaite, riska kartes, laba prakse), gan instrumenti, kas Kopienas Uzraudzības un informācijas centram ļauj īstenot Kopienas Civilās aizsardzības mehānisma ikgadējās darba programmas. Šajā sakarā atkārtoti būtu jāvērš uzmanība uz vietējo pašvaldību nozīmi, it īpaši iedzīvotāju informēšanā par metodēm un pasākumiem katastrofu novēršanai.

| 1.3 | Attiecībā uz ierosinātajiem instrumentiem preventīvo pasākumu finansēšanai Komiteja uzskata, ka ir jāapzina pašreizējās katastrofu novēršanas sistēmas, kā arī citas konkrētas sistēmas saistībā ar lauksaimniecības, rūpniecības u.c. politiku, un finansējums jāpiešķir arī citām sagatavošanās, plānošanas un agrās brīdināšanas jomām. Tādēļ ir jānodrošina pietiekami finanšu resursi, lai neiespaidotu Kopienas mehānisma pašreizējo efektivitāti. |
| --- | --- |

1.3

Attiecībā uz ierosinātajiem instrumentiem preventīvo pasākumu finansēšanai Komiteja uzskata, ka ir jāapzina pašreizējās katastrofu novēršanas sistēmas, kā arī citas konkrētas sistēmas saistībā ar lauksaimniecības, rūpniecības u.c. politiku, un finansējums jāpiešķir arī citām sagatavošanās, plānošanas un agrās brīdināšanas jomām. Tādēļ ir jānodrošina pietiekami finanšu resursi, lai neiespaidotu Kopienas mehānisma pašreizējo efektivitāti.

| 1.4 | Pētniecībai katastrofu novēršanas jautājumos ir būtiska nozīme, un tā ir jāturpina. Nav pietiekami atsaukties vienīgi uz Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. Atsevišķi līdzekļi jāpiešķir ne tikai Kopienas īpašajām katastrofu novēršanas programmām, bet arī dalībvalstu programmām. |
| --- | --- |

1.4

Pētniecībai katastrofu novēršanas jautājumos ir būtiska nozīme, un tā ir jāturpina. Nav pietiekami atsaukties vienīgi uz Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. Atsevišķi līdzekļi jāpiešķir ne tikai Kopienas īpašajām katastrofu novēršanas programmām, bet arī dalībvalstu programmām.

| 1.5 | Starptautiskā sadarbība katastrofu novēršanā papildina jau esošo sadarbību reaģēšanas un palīdzības katastrofu gadījumā jomās. Tā ir solidaritātes instruments, ko izmanto ne tikai ANO darbībā, bet arī citos starptautiskos nolīgumos, ko parakstījusi Eiropas Savienība, piemēram, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības nolīgums, Lomes Konvencija, ES un Latīņamerikas valstu nolīgums u.c. |
| --- | --- |

1.5

Starptautiskā sadarbība katastrofu novēršanā papildina jau esošo sadarbību reaģēšanas un palīdzības katastrofu gadījumā jomās. Tā ir solidaritātes instruments, ko izmanto ne tikai ANO darbībā, bet arī citos starptautiskos nolīgumos, ko parakstījusi Eiropas Savienība, piemēram, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības nolīgums, Lomes Konvencija, ES un Latīņamerikas valstu nolīgums u.c.

2.   Ievads.

Ievads.

| 2.1 | Eiropas Savienība, ņemot vērā ne tikai starptautiskās saistības, bet arī pēdējos gados notikušās daudzās dabas un cilvēka izraisītās katastrofas, ir apņēmusies īstenot pasākumus klimata pārmaiņu apkarošanai. Šīs preventīvās pieejas mērķis ir ne tikai saglabāt un atjaunot ainavu, jūras un upes ES dalībvalstīs, bet arī rosināt citas valstis īstenot šādu politiku. |
| --- | --- |

2.1

Eiropas Savienība, ņemot vērā ne tikai starptautiskās saistības, bet arī pēdējos gados notikušās daudzās dabas un cilvēka izraisītās katastrofas, ir apņēmusies īstenot pasākumus klimata pārmaiņu apkarošanai. Šīs preventīvās pieejas mērķis ir ne tikai saglabāt un atjaunot ainavu, jūras un upes ES dalībvalstīs, bet arī rosināt citas valstis īstenot šādu politiku.

| 2.2 | Izskatāmajā paziņojumā minēto pasākumu pamatā ir pieeja, ko vairums dalībvalstu piemēro konkrētos gadījumos (plūdi, ugunsgrēki), īsā laikā nodrošinot koordināciju Kopienas līmenī un tādējādi ļaujot īstenot ātru un efektīvu rīcību un pat starptautisku palīdzību. |
| --- | --- |

2.2

Izskatāmajā paziņojumā minēto pasākumu pamatā ir pieeja, ko vairums dalībvalstu piemēro konkrētos gadījumos (plūdi, ugunsgrēki), īsā laikā nodrošinot koordināciju Kopienas līmenī un tādējādi ļaujot īstenot ātru un efektīvu rīcību un pat starptautisku palīdzību.

| 2.3 | EESK ir vairākkārt aicinājusi nodrošināt koordināciju, it īpaši izstrādāt integrētu Eiropas stratēģiju katastrofu novēršanai (1). Komiteja tomēr vēlas uzsvērt, ka šie preventīvie pasākumi jāpapildina ar Kopienas palīdzības sniegšanas sistēmu, ko piemēro visa veida katastrofu gadījumā. Tā uzskatāma par solidāru palīdzības sistēmu, kurā būtu jāiekļauj ne tikai ES dalībvalstis, bet arī visas citas valstis, kam nepieciešamas Eiropas Savienības zināšanas un līdzekļi, lai pēc iespējas mazinātu katastrofu ietekmi. |
| --- | --- |

2.3

EESK ir vairākkārt aicinājusi nodrošināt koordināciju, it īpaši izstrādāt integrētu Eiropas stratēģiju katastrofu novēršanai (1). Komiteja tomēr vēlas uzsvērt, ka šie preventīvie pasākumi jāpapildina ar Kopienas palīdzības sniegšanas sistēmu, ko piemēro visa veida katastrofu gadījumā. Tā uzskatāma par solidāru palīdzības sistēmu, kurā būtu jāiekļauj ne tikai ES dalībvalstis, bet arī visas citas valstis, kam nepieciešamas Eiropas Savienības zināšanas un līdzekļi, lai pēc iespējas mazinātu katastrofu ietekmi.

1

| 2.4 | Novēršana ir pamatprincips, lai aizsargātu uz saglabātu vidi un pēc iespējas mazinātu kaitējumu iedzīvotājiem. Tās mērķis ir dabas resursu ilgtspējīga izmantošana. Tā kā strauji palielinās bojāgājušo skaits, samazinās bioloģiskā daudzveidība un pieaug zaudējumi tautsaimniecībā, ir jāpārbauda, kā tiek ievēroti pašreizējie tiesību akti. EESK ir vairākkārt norādījusi, ka dalībvalstu atbildīgajām iestādēm ir jāpiemēro pastāvošie tiesību akti (2) un jāuzrauga to ievērošana, jo tādējādi būtu bijis iespējams izvairīties no dažām katastrofām vai vismaz ierobežot to apmēru. |
| --- | --- |

2.4

Novēršana ir pamatprincips, lai aizsargātu uz saglabātu vidi un pēc iespējas mazinātu kaitējumu iedzīvotājiem. Tās mērķis ir dabas resursu ilgtspējīga izmantošana. Tā kā strauji palielinās bojāgājušo skaits, samazinās bioloģiskā daudzveidība un pieaug zaudējumi tautsaimniecībā, ir jāpārbauda, kā tiek ievēroti pašreizējie tiesību akti. EESK ir vairākkārt norādījusi, ka dalībvalstu atbildīgajām iestādēm ir jāpiemēro pastāvošie tiesību akti (2) un jāuzrauga to ievērošana, jo tādējādi būtu bijis iespējams izvairīties no dažām katastrofām vai vismaz ierobežot to apmēru.

2

| 2.5 | Izskatāmajā paziņojumā izklāstītie novēršanas mērķi ir ar daudz plašāku piemērošanas jomu nekā tikai ES. Tāpēc 2009. gada 16.–19. jūnijā Ženēvā notika otrā Katastrofu samazināšanas vispasaules platformas sanāksme, kurā liela loma bija ES. Minētās konferences secinājumi principā atbilst Eiropas Komisijas izvirzītajiem mērķiem, un daži no secinājumiem izskatīti turpmāk atzinuma tekstā. |
| --- | --- |

2.5

Izskatāmajā paziņojumā izklāstītie novēršanas mērķi ir ar daudz plašāku piemērošanas jomu nekā tikai ES. Tāpēc 2009. gada 16.–19. jūnijā Ženēvā notika otrā Katastrofu samazināšanas vispasaules platformas sanāksme, kurā liela loma bija ES. Minētās konferences secinājumi principā atbilst Eiropas Komisijas izvirzītajiem mērķiem, un daži no secinājumiem izskatīti turpmāk atzinuma tekstā.

3.   Paziņojumā iekļauto priekšlikumu kopsavilkums.

Paziņojumā iekļauto priekšlikumu kopsavilkums.

| 3.1 | Paziņojums ir izstrādāts, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes aicinājumu Komisijai uzlabot darbību Kopienas līmenī, lai novērstu katastrofas un mazinātu to sekas. |
| --- | --- |

3.1

Paziņojums ir izstrādāts, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes aicinājumu Komisijai uzlabot darbību Kopienas līmenī, lai novērstu katastrofas un mazinātu to sekas.

| 3.2 | Preventīvas pieejas izstrādē galvenā nozīme ir pasākumiem, kas jau ir apstiprināti Eiropas līmenī un ir spēkā esošā nozaru regulējuma sastāvdaļa. Esošie pasākumi un līdzekļi ir jāsakārto un jāsaskaņo, lai tie veidotu vienotu sistēmu. Īpaša uzmanība jāpievērš zemāk izklāstītajiem šīs sistēmas nozīmīgākās sastāvdaļas.






  3.2.1 | Pašreizējā stāvokļa labāka izpratne, apkopojot datus par katastrofām, kā arī izplatot paraugpraksi un tādējādi ļaujot iesaistītajiem dalībniekiem apmainīties ar informāciju. Tas dos iespēju izstrādāt postījumu vietu un riska kartes saskaņā ar Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (3). Šajā sakarā ir svarīgi veicināt tāda veida attiecīgu pētniecību, kas jau ir paredzēta Septītajā pamatprogrammā pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem (2007–2013). |
| --- | --- | --- |

3.2

Preventīvas pieejas izstrādē galvenā nozīme ir pasākumiem, kas jau ir apstiprināti Eiropas līmenī un ir spēkā esošā nozaru regulējuma sastāvdaļa. Esošie pasākumi un līdzekļi ir jāsakārto un jāsaskaņo, lai tie veidotu vienotu sistēmu. Īpaša uzmanība jāpievērš zemāk izklāstītajiem šīs sistēmas nozīmīgākās sastāvdaļas.

3.2.1

Pašreizējā stāvokļa labāka izpratne, apkopojot datus par katastrofām, kā arī izplatot paraugpraksi un tādējādi ļaujot iesaistītajiem dalībniekiem apmainīties ar informāciju. Tas dos iespēju izstrādāt postījumu vietu un riska kartes saskaņā ar Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (3). Šajā sakarā ir svarīgi veicināt tāda veida attiecīgu pētniecību, kas jau ir paredzēta Septītajā pamatprogrammā pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem (2007–2013).

3

| 3.2.2 | Vēl viens svarīgs ierosinātais pamatelements ir atsevišķu pušu darbības un stratēģiju saskaņošana visā katastrofu pārvaldības ciklā. Kopienas Civilās aizsardzības mehānismam būs svarīga nozīme, ņemot vērā ar tā darbību saistīto pieredzi līdzšinējos katastrofu gadījumos. Turklāt ir uzsvērts, ka katastrofu novēršanas jautājumos jāapmāca sabiedrība un jāpaaugstina tās izpratne. Izvirzīts arī mērķis uzlabot dalībnieku sasaisti un ierosināts izveidot Eiropas tīklu, kuru veido visu dalībvalstu attiecīgo iestāžu pārstāvji. |
| --- | --- |

3.2.2

Vēl viens svarīgs ierosinātais pamatelements ir atsevišķu pušu darbības un stratēģiju saskaņošana visā katastrofu pārvaldības ciklā. Kopienas Civilās aizsardzības mehānismam būs svarīga nozīme, ņemot vērā ar tā darbību saistīto pieredzi līdzšinējos katastrofu gadījumos. Turklāt ir uzsvērts, ka katastrofu novēršanas jautājumos jāapmāca sabiedrība un jāpaaugstina tās izpratne. Izvirzīts arī mērķis uzlabot dalībnieku sasaisti un ierosināts izveidot Eiropas tīklu, kuru veido visu dalībvalstu attiecīgo iestāžu pārstāvji.

| 3.2.3 | Lai novērstu katastrofas, ir svarīgi pilnveidot esošo instrumentu darbību, it īpaši paaugstināt Kopienas līdzekļu efektivitāti, jo novēršana izmaksā mazāk nekā seku pārvarēšana. Šie pasākumi būtu jāiekļauj kādā no fondiem (piemēram, meža atjaunošanas un apmežošanas projekti), pamatojoties uz spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem, ar ko nosaka preventīvus pasākumus daudzu katastrofu novēršanai. |
| --- | --- |

3.2.3

Lai novērstu katastrofas, ir svarīgi pilnveidot esošo instrumentu darbību, it īpaši paaugstināt Kopienas līdzekļu efektivitāti, jo novēršana izmaksā mazāk nekā seku pārvarēšana. Šie pasākumi būtu jāiekļauj kādā no fondiem (piemēram, meža atjaunošanas un apmežošanas projekti), pamatojoties uz spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem, ar ko nosaka preventīvus pasākumus daudzu katastrofu novēršanai.

| 3.3 | Visbeidzot, paziņojumā ir ierosināts nostiprināt starptautisko sadarbību katastrofu novēršanas jomā. Turklāt darbība jāsaskaņo ar ANO Starptautisko stratēģiju katastrofu novēršanai, kā arī ar citām organizācijām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības un Eiropas kaimiņattiecību politikas satvarā. |
| --- | --- |

3.3

Visbeidzot, paziņojumā ir ierosināts nostiprināt starptautisko sadarbību katastrofu novēršanas jomā. Turklāt darbība jāsaskaņo ar ANO Starptautisko stratēģiju katastrofu novēršanai, kā arī ar citām organizācijām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības un Eiropas kaimiņattiecību politikas satvarā.

4.   Piezīmes par Komisijas priekšlikumu.

Piezīmes par Komisijas priekšlikumu.

4.1   EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un uzskata, ka tas ir pamatots, lai arī tajā ir tikai daži jauni aspekti. Ja tiktu ievēroti visi pašreizējie Kopienas tiesību akti, daudzos gadījumos, īstenojot preventīvos pasākumus, varētu efektīvi novērst katastrofas, kas, diemžēl, notiek aizvien biežāk, vai mazināt to sekas. Katastrofu novēršana ir viens no jautājumiem, uz kuriem EESK visbiežāk ir vērsusi uzmanību (4).

4

4.2   Daži priekšlikumi, piemēram, par pasākumiem plūdu gadījumā, ir īpaši vērtīgi, un tos var izmantot ne tikai konkrētos gadījumos, bet arī izstrādājot vispārēju pieeju. Ņemot vērā gan dabas, gan cilvēka izraisīto katastrofu iezīmes, ir nepieciešama vispārēja novēršanas metode, kurā iekļauta pēc iespējas plašāka informācija par augsnes, ūdeņu un atmosfēras stāvokli, kā arī iespējām noplūdēm no oglekļa dioksīda pazemes krātuvēm. Tāpēc ierosinājums apkopot datus par katastrofām ļaus saskaņā ar plūdu direktīvu izstrādāt riska kartes, kam savukārt nepieciešama atbildīgo iestāžu preventīva rīcība.

| 4.2.1 | Atkarībā no attiecīgās dalībvalsts teritoriālā iedalījuma par vides aizsardzību ir atbildīgas dažādas struktūras (5). Komiteja tomēr uzskata, ka minētajām iestādēm būtu jāuzņemas galvenā atbildība gan par preventīvajiem pasākumiem, gan pilsoniskās sabiedrības informēšanu un izglītošanu. No tām lielā mērā ir atkarīgs, cik efektīvi būs pasākumi dabas vai cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai vai to seku mazināšanai. |
| --- | --- |

4.2.1

Atkarībā no attiecīgās dalībvalsts teritoriālā iedalījuma par vides aizsardzību ir atbildīgas dažādas struktūras (5). Komiteja tomēr uzskata, ka minētajām iestādēm būtu jāuzņemas galvenā atbildība gan par preventīvajiem pasākumiem, gan pilsoniskās sabiedrības informēšanu un izglītošanu. No tām lielā mērā ir atkarīgs, cik efektīvi būs pasākumi dabas vai cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai vai to seku mazināšanai.

5

4.3   Komiteja uzskata, ka jāuzsver Civilās aizsardzības finanšu instrumenta (6) nozīme. Ikgadējās darba programmās tas aptver ne tikai Kopienas Civilās aizsardzības mehānisma pasākumus (transports, apmācība utt.), bet arī citus pasākumus sagatavošanās, plānošanas, agrās brīdināšanas un novēršanas jomās.

6

4.4   Darba programmā 2009. gadam, ko pieņēma 2008. gada novembrī, ir ievērojami palielināti līdzekļi sadarbības projektiem novēršanas jomā (no 1,1 miljona EUR 2008. gada darba programmā līdz 2,25 miljoniem EUR jaunajā 2009. gada programmā). Tādējādi uzlabosies riska novērtēšana, kas savukārt ilgtermiņā veicinās novēršanu vai seku mazināšanu. Tajā var piedalīties visu valdības līmeņu un sabiedrības jomu dalībnieki, kas iesaistīti civilajā aizsardzībā.

4.5   Komiteja arī uzskata, ka ir svarīgi norādīt, ka minētajā darba programmā ir palielināti līdzekļi Kopienas mehānismā iekļautajiem atbalsta un sagatavošanas pasākumiem, kuru mērķis ir atbalstīt Komisiju, īstenojot Kopienas stratēģiju katastrofu novēršanai, un paplašināt zināšanas par katastrofu novēršanu. Darba programmā 2008. gadam šim mērķim bija paredzēti 650 000 EUR, savukārt jaunajā programmā līdzekļu apjoms ir 1,18 miljoni EUR. Jāuzsver arī, ka 2009. gada darba programmā ir ietverta sadaļa par paraugprakses apmaiņu katastrofu novēršanas jomā.

4.6   Paraugprakses izplatīšana sekmēs ne tikai atbildīgo iestāžu labāku koordināciju, bet arī uzlabos preventīvo pasākumu īstenošanu un konkrētu rīcību katastrofu gadījumā. Tāpēc Komiteja uzskata, ka Kopienas Civilās aizsardzības mehānisma (7) uzdevums ir ar Uzraudzības un informācijas centra palīdzību centralizēt attiecīgās datu bāzes, tādējādi uzlabojot to izmantošanas iespējas.

7

4.7   Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka priekšlikums uzlabot visu dalībnieku sasaisti, izveidojot Eiropas tīklu, kurā darbotos dalībvalstu visu atbildīgo iestāžu pārstāvji, dos iespēju ne tikai katastrofu gadījumā izmantot paraugpraksi; bet tam būs arī preventīva funkcija gadījumos, kad intervenču īstenošana parasti ir sarežģītāka.

4.8   Svarīgs jautājums ir preventīvo pasākumu finansēšana. Priekšlikumā ir minētas šādas divas iespējas:

| — | 2009. gadā izveidot to Kopienas finanšu instrumentu sarakstu, kurus var izmantot katastrofu novēršanas pasākumu atbalstam, lai izvērtētu to izmantošanu un noteiktu trūkumus (8); |
| --- | --- |

—

2009. gadā izveidot to Kopienas finanšu instrumentu sarakstu, kurus var izmantot katastrofu novēršanas pasākumu atbalstam, lai izvērtētu to izmantošanu un noteiktu trūkumus (8);

8

| — | izveidot to novēršanas pasākumu katalogu, kurus finansē no dažādām Kopienas politikām paredzētajiem līdzekļiem, piemēram, mežu atjaunošanas un apmežošanas projekti. |
| --- | --- |

—

izveidot to novēršanas pasākumu katalogu, kurus finansē no dažādām Kopienas politikām paredzētajiem līdzekļiem, piemēram, mežu atjaunošanas un apmežošanas projekti.

4.9   EESK uzskata, ka līdztekus šiem priekšlikumiem jāapsver arī jautājums par pietiekamu finansējumu civilajai aizsardzībai (Civilās aizsardzības finansēšanas instrumentam), lai jaunie uzdevumi nemazinātu Kopienas mehānisma rīcības spēju preventīvu pasākumu īstenošanā un katastrofu seku pārvarēšanā.

Civilās aizsardzības finansēšanas instrumentam

4.10   Turklāt atkārtoti ir jānorāda uz pētniecības nozīmi katastrofu novēršanas jautājumos. Līdzekļi jāiegulda īpaši prioritāros aspektos, kas daļēji jau ir ņemti vērā Septītajā pamatprogrammā pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem (2007–2013). Konkrētiem preventīviem pasākumiem varētu izmantot arī citus finanšu līdzekļus no jomām, kas ir tematiski saistītas ar izskatāmo politikas jomu, piemēram, KLP otrā pīlāra līdzekļus pasākumiem mežsaimniecības nozarē. Šajā sakarā Komisijai vajadzētu izskatīt pašreizējos finansējuma avotus Kopienas politikas dažādās jomās — ne tikai KLP, bet arī, piemēram, reģionālās politikas, enerģētikas politikas, klimata pārmaiņu politikas jomās u.c., lai nodrošinātu efektīvu preventīvo pasākumu piemērošanu visu veidu katastrofām.

4.11   Komiteja vēlas arī uzsvērt: ir svarīgi, lai iedzīvotāji, sabiedriskās organizācijas un brīvprātīgo apvienības apzinātos, ka civilās aizsardzības stratēģijas ir pamats lielākai drošībai un labākai reaģēšanai ārkārtas situācijās. Pilsoniskās sabiedrības apmācība un izpratnes veidošana par katastrofu novēršanas un dabas resursu pareizas izmantošanu būtu jāiekļauj starp galvenajiem uzdevumiem, ko veic atbildīgās iestādes, jo īpaši vietējās iestādes, kuru tuvumā atrodas dabas resursi un kas tos izmanto.

4.12   Visbeidzot, priekšlikums nostiprināt starptautisko sadarbību ne tikai palīdzības sniegšanā, bet arī katastrofu novēršanā ir viena no galvenajām sastāvdaļām ANO Starptautiskajā stratēģijā katastrofu riska samazināšanai (International Strategy for Disaster Risk Reduction — ISDR) attīstības valstīs. Katrā ziņā būtu jāapsver iespēja saskaņot intervences mehānismus ANO ietvaros, vienlaikus nemazinot Eiropas palīdzības nozīmi, kas neseno katastrofu pārvarēšanā izrādījusies ļoti noderīga.

International Strategy for Disaster Risk Reduction

ISDR

4.13   Eiropas kaimiņattiecību politikā būtu sistemātiski jāiekļauj nodaļa par sadarbību katastrofu novēršanas jomā, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību saskaņā ar tūkstošgades attīstības mērķiem un ANO Starptautiskās stratēģijas katastrofu riska samazināšanai (ISDR) Hjogo Rīcības pamatplānu.

ISDR

Briselē, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  OV C 204, 09.08.2008., 66. lpp.

1

(2)  OV C 221, 08.09.2005., 35. lpp.

2

(3)  OV L 288, 06.11.2007.

3

(4)  OV C 221, 08.09.2005., 35. lpp., OV C 195, 18.08.2006., 40 lpp., OV C 204, 09.08.2008., 66. lpp.

4

(5)  Katastrofu profilakses otrās platformas secinājumu 12. punktā izteikts aicinājums izvērst sadarbību, kurā atzīta un nostiprināta centrālo un vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības savstarpējā atkarība.

5

(6)  Padomes 2007. gada 5. marta lēmums par Civilās aizsardzības finanšu instrumenta izveidi (2007/162/EK, EURATOM).

6

EURATOM

(7)  Par Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu sk. atzinumu “Kopienas civilās aizsardzības mehānisma pilnveidošana, reaģējot uz dabas katastrofām” un tā 3.punktu, kurā norādīts, ka ar šā mehānisma palīdzību jācentralizē visa informācija.

7

(8)  OV C 204, 09.08.2008.

8

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/101 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/101

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Zaļā grāmata “TEN-T: politikas pārskats. Ceļā uz integrētāku Eiropas transporta tīklu, kas sekmētu kopējās transporta politikas īstenošanu” ”

COM(2009) 44 galīgā redakcija

2009/C 318/20

Ziņotājs: SIMONS kgs

Komisija 2009. gada 4. februārī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. panta 1. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Zaļā grāmata TEN-T: politikas pārskats. Ceļā uz integrētāku Eiropas transporta tīklu, kas sekmētu kopējās transporta politikas īstenošanu”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 8. septembrī. Ziņotājs — Simons kgs.

Simons

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (30. septembra sēdē), ar 167 balsīm par, 1 pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1. | Komiteja atbalsta Komisijas nostāju, ka ir pilnībā jāpārskata TEN-T pamatnostādnes, jo ES kopš 1996. gada ir pievienojušās daudzas dalībvalstis. Minētā apstākļa dēļ, kā arī saistībā ar uzsvara maiņu politiskajās prioritātēs, proti, pastiprinātu vērību vides un klimata jautājumiem ir jāpārorientē Kopienas transporta infrastruktūra. |
| --- | --- |

1.1.

Komiteja atbalsta Komisijas nostāju, ka ir pilnībā jāpārskata TEN-T pamatnostādnes, jo ES kopš 1996. gada ir pievienojušās daudzas dalībvalstis. Minētā apstākļa dēļ, kā arī saistībā ar uzsvara maiņu politiskajās prioritātēs, proti, pastiprinātu vērību vides un klimata jautājumiem ir jāpārorientē Kopienas transporta infrastruktūra.

| 1.2. | Ņemot vērā ar pieaugošo CO2 emisiju saistītās problēmas, kravu pārvadājumu infrastruktūras nepilnības un tās organizatoriskos trūkumus, Komiteja piekrīt Komisijas nostājai meklēt risinājumu vairākveidu pārvadājumu kombinēšanā kravu transporta jomā, lai radītu lietotājiem izdevīgu sinerģiju. |
| --- | --- |

1.2.

Ņemot vērā ar pieaugošo CO2 emisiju saistītās problēmas, kravu pārvadājumu infrastruktūras nepilnības un tās organizatoriskos trūkumus, Komiteja piekrīt Komisijas nostājai meklēt risinājumu vairākveidu pārvadājumu kombinēšanā kravu transporta jomā, lai radītu lietotājiem izdevīgu sinerģiju.

2

| 1.3. | Komiteja vēlas, lai, veidojot jaunu TEN-T tīklu, uzsvērta uzmanība tiktu pievērsta tā dēvētajai kaimiņattiecību politikai, tas ir, savienojumiem ar ES austrumiem un dienvidiem, Komisijai un dalībvalstīm galvenokārt pievēršoties tīklam kopumā, nevis atsevišķiem infrastruktūras objektiem. Tādējādi tiks sekmēta arī dalībvalstu savstarpējā solidaritāte. |
| --- | --- |

1.3.

Komiteja vēlas, lai, veidojot jaunu TEN-T tīklu, uzsvērta uzmanība tiktu pievērsta tā dēvētajai kaimiņattiecību politikai, tas ir, savienojumiem ar ES austrumiem un dienvidiem, Komisijai un dalībvalstīm galvenokārt pievēršoties tīklam kopumā, nevis atsevišķiem infrastruktūras objektiem. Tādējādi tiks sekmēta arī dalībvalstu savstarpējā solidaritāte.

| 1.4. | Komisija ierosina trīs TEN-T attīstības iespējas. Komiteja tāpat kā Padome uzskata, ka tīklam jābūt divlīmeņu struktūrai ar visaptverošu tīklu un pamattīklu, kas ietver ģeogrāfiski definētu prioritāro tīklu un konceptuālo pīlāru, lai būtu vieglāk integrēt dažādos transporta politikas un transporta infrastruktūras aspektus. Tādējādi ES finanšu līdzekļus varēs izmantot efektīvāk un lietderīgāk nekā līdz šim. Vajadzētu izveidot arī koordinācijas grupu, kas uzraudzītu, lai līdzekļi tiktu piešķirti saskaņoti. |
| --- | --- |

1.4.

Komisija ierosina trīs TEN-T attīstības iespējas. Komiteja tāpat kā Padome uzskata, ka tīklam jābūt divlīmeņu struktūrai ar visaptverošu tīklu un pamattīklu, kas ietver ģeogrāfiski definētu prioritāro tīklu un konceptuālo pīlāru, lai būtu vieglāk integrēt dažādos transporta politikas un transporta infrastruktūras aspektus. Tādējādi ES finanšu līdzekļus varēs izmantot efektīvāk un lietderīgāk nekā līdz šim. Vajadzētu izveidot arī koordinācijas grupu, kas uzraudzītu, lai līdzekļi tiktu piešķirti saskaņoti.

| 1.5. | Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz to, ka gan prioritāra tīkla (priority network) izveidei, gan savietojamu satiksmes pārvaldības sistēmu darbībai jāizstrādā saistošāki īstenošanas noteikumi, paredzot arī atbilstīgas sankcijas. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz to, ka gan prioritāra tīkla (priority network) izveidei, gan savietojamu satiksmes pārvaldības sistēmu darbībai jāizstrādā saistošāki īstenošanas noteikumi, paredzot arī atbilstīgas sankcijas.

priority network

| 1.6. | Komiteja atbalsta Komisijas zaļajā grāmatā pausto pieeju turpmākajā TEN-T plānošanā piemērot principu, ka katru transporta veidu atbilstīgi tā salīdzināmajām priekšrocībām izmanto vairākveidu pārvadājumu ķēdēs, un tādējādi tam ir svarīga nozīme Kopienas mērķu īstenošanā klimata pārmaiņu jomā. Jāizvirza mērķis pāriet uz videi visdraudzīgākajiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja atbalsta Komisijas zaļajā grāmatā pausto pieeju turpmākajā TEN-T plānošanā piemērot principu, ka katru transporta veidu atbilstīgi tā salīdzināmajām priekšrocībām izmanto vairākveidu pārvadājumu ķēdēs, un tādējādi tam ir svarīga nozīme Kopienas mērķu īstenošanā klimata pārmaiņu jomā. Jāizvirza mērķis pāriet uz videi visdraudzīgākajiem transporta veidiem.

2.   Ievads.

Ievads.

| 2.1. | Komisija 2009. gada 4. februārī publiskoja Zaļo grāmatu “TEN-T: politikas pārskats. Ceļā uz integrētāku Eiropas transporta tīklu, kas sekmētu kopējās transporta politikas īstenošanu”, kurā tā pārskata savu Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) politiku. |
| --- | --- |

2.1.

Komisija 2009. gada 4. februārī publiskoja Zaļo grāmatu “TEN-T: politikas pārskats. Ceļā uz integrētāku Eiropas transporta tīklu, kas sekmētu kopējās transporta politikas īstenošanu”, kurā tā pārskata savu Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) politiku.

| 2.2. | Minētās politikas pārskatīšanā Komisija vēlas iesaistīt pēc iespējas lielāku skaitu dalībnieku, lai varētu izmantot pieejamās zināšanas, uzkrāto pieredzi un dažādus viedokļus. Tādēļ Komisija organizēja publisku apspriešanu, kas noslēdzās 2009. gada 30. aprīlī. |
| --- | --- |

2.2.

Minētās politikas pārskatīšanā Komisija vēlas iesaistīt pēc iespējas lielāku skaitu dalībnieku, lai varētu izmantot pieejamās zināšanas, uzkrāto pieredzi un dažādus viedokļus. Tādēļ Komisija organizēja publisku apspriešanu, kas noslēdzās 2009. gada 30. aprīlī.

| 2.3. | Komisija ir paredzējusi veikt publiskās apspriešanas rezultātu analīzi un to izmantot jaunās TEN-T politikas izstrādes gaitā. Paredzēts, ka līdz 2009. gada beigām tiks analizētas atsauksmes par zaļo grāmatu un veikti nepieciešamie pētījumi. Komisija plāno 2010. gada sākumā publiskot politikas metodoloģiju, bet 2010. gada beigās nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu par pārskatītām TEN-T pamatnostādnēm un, iespējams, regulu par TEN-T. |
| --- | --- |

2.3.

Komisija ir paredzējusi veikt publiskās apspriešanas rezultātu analīzi un to izmantot jaunās TEN-T politikas izstrādes gaitā. Paredzēts, ka līdz 2009. gada beigām tiks analizētas atsauksmes par zaļo grāmatu un veikti nepieciešamie pētījumi. Komisija plāno 2010. gada sākumā publiskot politikas metodoloģiju, bet 2010. gada beigās nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu par pārskatītām TEN-T pamatnostādnēm un, iespējams, regulu par TEN-T.

| 2.4. | Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 154.–156. pantā TEN-T politika definēta kā ieguldījums, lai sasniegtu iekšējā tirgus mērķus izaugsmes un nodarbinātības jomā un īstenotu sociālo, ekonomikas un ģeogrāfisko kohēziju visu pilsoņu un uzņēmēju interesēs. |
| --- | --- |

2.4.

Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 154.–156. pantā TEN-T politika definēta kā ieguldījums, lai sasniegtu iekšējā tirgus mērķus izaugsmes un nodarbinātības jomā un īstenotu sociālo, ekonomikas un ģeogrāfisko kohēziju visu pilsoņu un uzņēmēju interesēs.

| 2.5. | Vienlaikus jāīsteno ilgtspējīga attīstība, izskatāmajā politikā īpašu uzmanība veltot ar vides aizsardzību saistītajām prasībām. TEN-T politika būs jāvirza tā, lai tā dotu vērā ņemamu ieguldījumu Kopienas mērķu “20 un 20 līdz 2020. gadam” īstenošanai klimata jomā. |
| --- | --- |

2.5.

Vienlaikus jāīsteno ilgtspējīga attīstība, izskatāmajā politikā īpašu uzmanība veltot ar vides aizsardzību saistītajām prasībām. TEN-T politika būs jāvirza tā, lai tā dotu vērā ņemamu ieguldījumu Kopienas mērķu “20 un 20 līdz 2020. gadam” īstenošanai klimata jomā.

| 2.6. | ES TEN-T politika tika veidota 1990.–1995. gadā, un to ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu oficiāli apstiprināja 1996. gadā. Kopš tā laika transporta infrastruktūras kopīgas ieinteresētības projektos ir ieguldīti EUR 400 miljardi, un jānorāda, ka daudzu projektu īstenošana notiek ar ievērojamu kavēšanos. Īpaši TEN projekta pirmajā posmā (1996–2003) dalībvalstis no visiem prioritārajiem projektiem galvenokārt pabeidza autoceļu infrastruktūras projektus. Acīmredzami neatliekamos gadījumos nekavējoties jāattīsta videi draudzīgāku transporta veidu infrastruktūra. |
| --- | --- |

2.6.

ES TEN-T politika tika veidota 1990.–1995. gadā, un to ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu oficiāli apstiprināja 1996. gadā. Kopš tā laika transporta infrastruktūras kopīgas ieinteresētības projektos ir ieguldīti EUR 400 miljardi, un jānorāda, ka daudzu projektu īstenošana notiek ar ievērojamu kavēšanos. Īpaši TEN projekta pirmajā posmā (1996–2003) dalībvalstis no visiem prioritārajiem projektiem galvenokārt pabeidza autoceļu infrastruktūras projektus. Acīmredzami neatliekamos gadījumos nekavējoties jāattīsta videi draudzīgāku transporta veidu infrastruktūra.

| 2.7. | Aptuveni 30 % no ieguldītajiem EUR 400 miljardiem ir līdzekļi no Kopienas avotiem, piemēram, TEN-T budžeta, Kohēzijas fonda, ERAB un EIB. Atbilstoši aplēsēm ieguldījumiem paredzētajās pozīcijās vēl jāiegulda EUR 500 miljardi. Kopā 80 % no TEN-T prioritārajiem projektiem paredzētā finansējuma paredzēts piešķirt dzelzceļa nozarei. |
| --- | --- |

2.7.

Aptuveni 30 % no ieguldītajiem EUR 400 miljardiem ir līdzekļi no Kopienas avotiem, piemēram, TEN-T budžeta, Kohēzijas fonda, ERAB un EIB. Atbilstoši aplēsēm ieguldījumiem paredzētajās pozīcijās vēl jāiegulda EUR 500 miljardi. Kopā 80 % no TEN-T prioritārajiem projektiem paredzētā finansējuma paredzēts piešķirt dzelzceļa nozarei.

| 2.8. | Pieredze rāda, ka Eiropas iedzīvotājiem ir grūti izprast TEN-T politikas rezultātus un tās sniegto pievienoto vērtību. Izskatāmajā zaļajā grāmatā Komisija vēlas, izmantojot tās izvirzīto pieeju, labot minēto trūkumu, un turpmākajā TEN-T politikā par galvenajiem izvirza ar klimata pārmaiņām saistītos mērķus. |
| --- | --- |

2.8.

Pieredze rāda, ka Eiropas iedzīvotājiem ir grūti izprast TEN-T politikas rezultātus un tās sniegto pievienoto vērtību. Izskatāmajā zaļajā grāmatā Komisija vēlas, izmantojot tās izvirzīto pieeju, labot minēto trūkumu, un turpmākajā TEN-T politikā par galvenajiem izvirza ar klimata pārmaiņām saistītos mērķus.

| 2.9. | Komiteja pati secina, ka TEN-T politika ir pilnībā jāpārskata. Integrējot saimnieciskos un vides mērķus un par mērķi izvirzot pasažieru un kravu efektīvus pārvadājumus, izmantojot komodalitāti un inovatīvas tehnoloģijas, ir jāizveido stabils pamats efektīvam ieguldījumam Kopienas mērķu sasniegšanā klimata jomā. |
| --- | --- |

2.9.

Komiteja pati secina, ka TEN-T politika ir pilnībā jāpārskata. Integrējot saimnieciskos un vides mērķus un par mērķi izvirzot pasažieru un kravu efektīvus pārvadājumus, izmantojot komodalitāti un inovatīvas tehnoloģijas, ir jāizveido stabils pamats efektīvam ieguldījumam Kopienas mērķu sasniegšanā klimata jomā.

| 2.10. | Tā kā ir jāpārskata ļoti plaša joma, kas ietver politiskus, sociālus, saimnieciskus, vides, institucionālus, ģeogrāfiskus un tehniskus aspektus, Komisija ir publicējusi zaļo grāmatu, izklāstot savus apsvērumus un ieinteresētajām pusēm piedāvājot iespēju ar konsultāciju starpniecību aktīvi piedalīties pārdomās par jaunu TEN-T politiku un izvirzīt priekšlikumus. |
| --- | --- |

2.10.

Tā kā ir jāpārskata ļoti plaša joma, kas ietver politiskus, sociālus, saimnieciskus, vides, institucionālus, ģeogrāfiskus un tehniskus aspektus, Komisija ir publicējusi zaļo grāmatu, izklāstot savus apsvērumus un ieinteresētajām pusēm piedāvājot iespēju ar konsultāciju starpniecību aktīvi piedalīties pārdomās par jaunu TEN-T politiku un izvirzīt priekšlikumus.

| 2.11. | Saistībā ar zaļo grāmatu par turpmāko TEN-T politiku Eiropas Parlaments 2009. gada 22. aprīļa rezolūcijā norāda, ka tas gan atbalsta diezgan neskaidro TEN-T konceptuālo pamatu, tomēr uzskata, ka lietderīga ir arī konkrētu projektu izstrāde, turklāt prioritāro projektu proporcionāli lielākā daļa būtu jāvelta videi draudzīgiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

2.11.

Saistībā ar zaļo grāmatu par turpmāko TEN-T politiku Eiropas Parlaments 2009. gada 22. aprīļa rezolūcijā norāda, ka tas gan atbalsta diezgan neskaidro TEN-T konceptuālo pamatu, tomēr uzskata, ka lietderīga ir arī konkrētu projektu izstrāde, turklāt prioritāro projektu proporcionāli lielākā daļa būtu jāvelta videi draudzīgiem transporta veidiem.

| 2.12. | Ministru Padome 2009. gada 11. un 12. jūnija sanāksmē vienojās par nostāju, ka visiem iesāktajiem TEN-T prioritārajiem projektiem kā neatņemamai sastāvdaļai būtu jāiekļaujas saskaņotā prioritārā tīklā, kurā ietilpst gan jau esošā infrastruktūra, gan infrastruktūra, kas tiek veidota, kā arī kopīgas ieinteresētības projekti. Minētajiem projektiem jābūt multimodāliem, īpašu uzmanību pievēršot satiksmes mezgliem un vairākveidu pārvadājumu savienojumiem. |
| --- | --- |

2.12.

Ministru Padome 2009. gada 11. un 12. jūnija sanāksmē vienojās par nostāju, ka visiem iesāktajiem TEN-T prioritārajiem projektiem kā neatņemamai sastāvdaļai būtu jāiekļaujas saskaņotā prioritārā tīklā, kurā ietilpst gan jau esošā infrastruktūra, gan infrastruktūra, kas tiek veidota, kā arī kopīgas ieinteresētības projekti. Minētajiem projektiem jābūt multimodāliem, īpašu uzmanību pievēršot satiksmes mezgliem un vairākveidu pārvadājumu savienojumiem.

| 2.13. | Padome arī uzskata, ka TEN-T politikai lielā mērā jādod ieguldījums ar klimata pārmaiņām un vides mērķiem saistīto mērķu sasniegšanā. Visu transporta veidu optimālai integrācijai un sadarbībai gan fiziskajās, gan intelektiskajās transporta sistēmās vajadzētu nodrošināt efektīvus vairākveidu transporta pakalpojumus un tādējādi veidot stabilu pamatu, lai transporta nozarē varētu samazināt CO2 un citas emisijas. |
| --- | --- |

2.13.

Padome arī uzskata, ka TEN-T politikai lielā mērā jādod ieguldījums ar klimata pārmaiņām un vides mērķiem saistīto mērķu sasniegšanā. Visu transporta veidu optimālai integrācijai un sadarbībai gan fiziskajās, gan intelektiskajās transporta sistēmās vajadzētu nodrošināt efektīvus vairākveidu transporta pakalpojumus un tādējādi veidot stabilu pamatu, lai transporta nozarē varētu samazināt CO2 un citas emisijas.

2

3.   Vispārīgas piezīmes.

Vispārīgas piezīmes.

| 3.1. | Komiteja uzskata, ka Komisija, konstatējusi, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 1966. gada lēmuma par Kopienas nozīmes Eiropas infrastruktūru tīkla izveidi izpilde nav notikusi atbilstīgi plānotajam, kā tas izriet arī no Komisijas Paziņojuma “Eiropas komunikāciju tīkli: uz integrētu pieeju” (COM(2007) 135 galīgā redakcija), ir veikusi atbilstošus pasākumus, paredzot izveidot būtiski pārskatītas TEN-T politikas pamatu ar publiskas apspriešanās par zaļo grāmatu palīdzību. |
| --- | --- |

3.1.

Komiteja uzskata, ka Komisija, konstatējusi, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 1966. gada lēmuma par Kopienas nozīmes Eiropas infrastruktūru tīkla izveidi izpilde nav notikusi atbilstīgi plānotajam, kā tas izriet arī no Komisijas Paziņojuma “Eiropas komunikāciju tīkli: uz integrētu pieeju” (COM(2007) 135 galīgā redakcija), ir veikusi atbilstošus pasākumus, paredzot izveidot būtiski pārskatītas TEN-T politikas pamatu ar publiskas apspriešanās par zaļo grāmatu palīdzību.

| 3.2. | Arī Komiteja uzskata, ka TEN-T pamatnostādnes ir pilnībā jāpārskata, jo ES pēc 1996. gada pievienojušās daudzas jaunas dalībvalstis. Minētā apstākļa dēļ Kopienas transporta infrastruktūras tīklu nepieciešams pārorientēt. |
| --- | --- |

3.2.

Arī Komiteja uzskata, ka TEN-T pamatnostādnes ir pilnībā jāpārskata, jo ES pēc 1996. gada pievienojušās daudzas jaunas dalībvalstis. Minētā apstākļa dēļ Kopienas transporta infrastruktūras tīklu nepieciešams pārorientēt.

| 3.3. | Komisijas veiktais TEN-T pamatnostādņu politiskais novērtējums liecina, ka ES paplašināšanās ir vājinājusi sākotnēji izveidoto tīkla plānojumu, kura mērķis bija pie valstu robežām savstarpēji savienot dažādu transporta veidu valstu iekšējo tīklu lielas daļas. |
| --- | --- |

3.3.

Komisijas veiktais TEN-T pamatnostādņu politiskais novērtējums liecina, ka ES paplašināšanās ir vājinājusi sākotnēji izveidoto tīkla plānojumu, kura mērķis bija pie valstu robežām savstarpēji savienot dažādu transporta veidu valstu iekšējo tīklu lielas daļas.

| 3.4. | Ņemot vērā, ka jauna TEN-T izveidei būs vajadzīgi milzīgi līdzekļi, Komiteja uzskata, ka pēc iespējas jāņem vērā visi saistītie faktori un elementi, lai varētu pieņemt pareizus, atbildīgus lēmumus. Komiteja iesaka izvirzīt pamatnostādni, ka mērķi ir finanšu līdzekļu pieprasījuma pamatā, nevis otrādi. |
| --- | --- |

3.4.

Ņemot vērā, ka jauna TEN-T izveidei būs vajadzīgi milzīgi līdzekļi, Komiteja uzskata, ka pēc iespējas jāņem vērā visi saistītie faktori un elementi, lai varētu pieņemt pareizus, atbildīgus lēmumus. Komiteja iesaka izvirzīt pamatnostādni, ka mērķi ir finanšu līdzekļu pieprasījuma pamatā, nevis otrādi.

| 3.5. | Turpmākās TEN-T politikas pamatu veido Eiropas Kopienas dibināšanas līgums. Elementi, kas jāņem vērā, noteikti 154.–156. pantā. Agrāk ilgtspējīgai attīstībai un ar to saistītajiem klimata mērķiem netika pievērsta pietiekama uzmanība, bet Komiteja piekrīt Komisijai, ka tam jābūt būtiskam vispārējās transporta politikas un līdz ar to arī būtiskam TEN-T politikas elementam. Komiteja to jau ir norādījusi 2008. gada 13. marta atzinumā (TEN/298 – CESE 488/2008), kurā tā uzsvērusi arī integrētas pieejas nozīmi. |
| --- | --- |

3.5.

Turpmākās TEN-T politikas pamatu veido Eiropas Kopienas dibināšanas līgums. Elementi, kas jāņem vērā, noteikti 154.–156. pantā. Agrāk ilgtspējīgai attīstībai un ar to saistītajiem klimata mērķiem netika pievērsta pietiekama uzmanība, bet Komiteja piekrīt Komisijai, ka tam jābūt būtiskam vispārējās transporta politikas un līdz ar to arī būtiskam TEN-T politikas elementam. Komiteja to jau ir norādījusi 2008. gada 13. marta atzinumā (TEN/298 – CESE 488/2008), kurā tā uzsvērusi arī integrētas pieejas nozīmi.

TEN/298

CESE 488/2008

| 3.6. | Lai izpildītu Līgumā noteiktās prasības, ir izstrādātas tā sauktās TEN-T pamatnostādnes, kurās ietverti priekšnoteikumi tādu kopīgas ieinteresētības projektu izvēlei, kurus atbalsta arī dalībvalstis. Pamatnostādņu galvenais mērķis ir multimodāla tīkla izveide, lai novatoriskā veidā darītu iespējamu drošu un efektīvu satiksmi. |
| --- | --- |

3.6.

Lai izpildītu Līgumā noteiktās prasības, ir izstrādātas tā sauktās TEN-T pamatnostādnes, kurās ietverti priekšnoteikumi tādu kopīgas ieinteresētības projektu izvēlei, kurus atbalsta arī dalībvalstis. Pamatnostādņu galvenais mērķis ir multimodāla tīkla izveide, lai novatoriskā veidā darītu iespējamu drošu un efektīvu satiksmi.

| 3.7. | Komiteja piekrīt Komisijas pieejai, ka kravu pārvadājumiem jāmeklē kombinēti risinājumi, lai novērstu ar pieaugošo CO2 emisiju, infrastruktūras nepilnībām un organizatoriskiem trūkumiem saistītās problēmas. Piemēram, Komiteja tāpat kā Komisija uzskata, ka TEN-T tālākai attīstībai ir ļoti svarīgi izveidot jūras maģistrāles. |
| --- | --- |

3.7.

Komiteja piekrīt Komisijas pieejai, ka kravu pārvadājumiem jāmeklē kombinēti risinājumi, lai novērstu ar pieaugošo CO2 emisiju, infrastruktūras nepilnībām un organizatoriskiem trūkumiem saistītās problēmas. Piemēram, Komiteja tāpat kā Komisija uzskata, ka TEN-T tālākai attīstībai ir ļoti svarīgi izveidot jūras maģistrāles.

2

| 3.8. | Komisija uzskata, ka pārskatītā TEN-T politika būtu jāveido, pamatojoties uz līdzšinējiem rezultātiem un turpinot pieeju, par kuru vienošanās panākta agrāk. Komitejai ir šaubas, vai tas ir savienojams ar TEN-T būtisku pārskatīšanu. Turklāt Komitejas skatījumā uz objektīviem kritērijiem balstītā, TEN Pamatnostādņu 3. pielikumā sniegtā pašreizējo prioritāro projektu saraksta izvērtēšanas rezultātā pielikums būtu jāpielāgo, kas loģiski var nozīmēt arī tajā minēto projektu svītrošanu. |
| --- | --- |

3.8.

Komisija uzskata, ka pārskatītā TEN-T politika būtu jāveido, pamatojoties uz līdzšinējiem rezultātiem un turpinot pieeju, par kuru vienošanās panākta agrāk. Komitejai ir šaubas, vai tas ir savienojams ar TEN-T būtisku pārskatīšanu. Turklāt Komitejas skatījumā uz objektīviem kritērijiem balstītā, TEN Pamatnostādņu 3. pielikumā sniegtā pašreizējo prioritāro projektu saraksta izvērtēšanas rezultātā pielikums būtu jāpielāgo, kas loģiski var nozīmēt arī tajā minēto projektu svītrošanu.

| 3.9. | Attiecībā uz jaunas TEN-T politikas noteikšanu Komiteja piekrīt Komisijai, ka tās pamatā jābūt divkāršam mērķim, integrējot ekonomikas un vides aspektus. Komiteja uzskata, ka integrēta pieeja rada sinerģiju, jo īpaši attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar Savienības paplašināšanos. Tādēļ ir svarīgi, lai, izvēloties kādu tīklu, tiktu ņemta vērā ietekme uz vidi, tostarp klimata pārmaiņas. Tātad jāmeklē līdzsvars starp ekonomikas un vides aizsardzības interesēm, sekmējot ilgtspējīgu un efektīvu transporta sistēmu, kuras pamatā ir komodalitātes princips. |
| --- | --- |

3.9.

Attiecībā uz jaunas TEN-T politikas noteikšanu Komiteja piekrīt Komisijai, ka tās pamatā jābūt divkāršam mērķim, integrējot ekonomikas un vides aspektus. Komiteja uzskata, ka integrēta pieeja rada sinerģiju, jo īpaši attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar Savienības paplašināšanos. Tādēļ ir svarīgi, lai, izvēloties kādu tīklu, tiktu ņemta vērā ietekme uz vidi, tostarp klimata pārmaiņas. Tātad jāmeklē līdzsvars starp ekonomikas un vides aizsardzības interesēm, sekmējot ilgtspējīgu un efektīvu transporta sistēmu, kuras pamatā ir komodalitātes princips.

| 3.10. | Lai minētu piemēru, Komiteja norāda uz tirgus stimulētu gaisa satiksmes un dzelzceļa pārvadājumu integrēšanu attālumos līdz 500 km. Šajā ziņā pasažieru pārvadājumos liela nozīme ir ātrgaitas dzelzceļa savienojumiem, bet arī preču pārvadājumu nozarē lidostu un Eiropas dzelzceļu integrēšana piedāvā izdevīgas iespējas. |
| --- | --- |

3.10.

Lai minētu piemēru, Komiteja norāda uz tirgus stimulētu gaisa satiksmes un dzelzceļa pārvadājumu integrēšanu attālumos līdz 500 km. Šajā ziņā pasažieru pārvadājumos liela nozīme ir ātrgaitas dzelzceļa savienojumiem, bet arī preču pārvadājumu nozarē lidostu un Eiropas dzelzceļu integrēšana piedāvā izdevīgas iespējas.

| 3.11. | Komiteja uzskata, ka jaunajā TEN-T īpaša uzmanība būtu jāpievērš gan fiziskajam, gan nefiziskajam tīklam, īpaši uzsverot kaimiņattiecības, piemēram, infrastruktūru, kas savieno Savienības rietumu un austrumu daļu un tās ziemeļu un dienvidu daļu (via Baltica, Helsinki – Atēnas). Komiteja uzskata, ka kaimiņattiecību pieeja sekmē Savienības iedzīvotāju solidaritāti. |
| --- | --- |

3.11.

Komiteja uzskata, ka jaunajā TEN-T īpaša uzmanība būtu jāpievērš gan fiziskajam, gan nefiziskajam tīklam, īpaši uzsverot kaimiņattiecības, piemēram, infrastruktūru, kas savieno Savienības rietumu un austrumu daļu un tās ziemeļu un dienvidu daļu (via Baltica, Helsinki – Atēnas). Komiteja uzskata, ka kaimiņattiecību pieeja sekmē Savienības iedzīvotāju solidaritāti.

via Baltica

| 3.12. | Komisija iesaka veikt visu izvēlēto kopīgas ieinteresētības projektu saskaņotu daudzkritēriju analīzi un izdevumu un ieguvumu analīzi, lai noteiktu, kāda ir Eiropas pievienotā vērtība. Tas ļautu ņemt vērā gan finanšu, gan citus faktorus. Tādējādi Eiropas subsīdijas varētu piešķirt taisnīgi un objektīvi, un tikai tiem projektiem, kas faktiski dod papildu lietderīgumu Eiropas Savienībai. Komiteja uzskata, ka jāizmanto katra metode, kas Kopienas līdzekļus palīdz izmantot efektīvāk un konkrētāk. |
| --- | --- |

3.12.

Komisija iesaka veikt visu izvēlēto kopīgas ieinteresētības projektu saskaņotu daudzkritēriju analīzi un izdevumu un ieguvumu analīzi, lai noteiktu, kāda ir Eiropas pievienotā vērtība. Tas ļautu ņemt vērā gan finanšu, gan citus faktorus. Tādējādi Eiropas subsīdijas varētu piešķirt taisnīgi un objektīvi, un tikai tiem projektiem, kas faktiski dod papildu lietderīgumu Eiropas Savienībai. Komiteja uzskata, ka jāizmanto katra metode, kas Kopienas līdzekļus palīdz izmantot efektīvāk un konkrētāk.

| 3.13. | Jo īpaši tāda saskaņota darbība var būt lietderīga, lai risinātu pārrobežu infrastruktūras vājo punktu problēmu, kas bieži saistīta ar izdevumu sadali. Saskaņošanas rezultātā TEN-T programmu var racionalizēt, vienlaikus pastiprināti pievēršoties ekonomikas un vides kopīgajai dimensijai. |
| --- | --- |

3.13.

Jo īpaši tāda saskaņota darbība var būt lietderīga, lai risinātu pārrobežu infrastruktūras vājo punktu problēmu, kas bieži saistīta ar izdevumu sadali. Saskaņošanas rezultātā TEN-T programmu var racionalizēt, vienlaikus pastiprināti pievēršoties ekonomikas un vides kopīgajai dimensijai.

| 3.14. | Komisija zaļajā grāmatā aicina atbalstīt vienu no šādiem turpmākās TEN-T politikas variantiem:






  — | saglabāt pašreizējo divlīmeņu struktūru ar visaptverošo tīklu un (savstarpēji nesaistītiem) prioritārajiem projektiem; |
| --- | --- | --- |

3.14.

Komisija zaļajā grāmatā aicina atbalstīt vienu no šādiem turpmākās TEN-T politikas variantiem:

—

saglabāt pašreizējo divlīmeņu struktūru ar visaptverošo tīklu un (savstarpēji nesaistītiem) prioritārajiem projektiem;

| — | vienlīmeņa TEN-T politika (prioritārie projekti, ar varbūtību, ka tie tiks savienoti prioritārajā tīklā); |
| --- | --- |

—

vienlīmeņa TEN-T politika (prioritārie projekti, ar varbūtību, ka tie tiks savienoti prioritārajā tīklā);

| — | divlīmeņu struktūra: visaptverošais tīkls un pamattīkls, kas ietver ģeogrāfiski definētu prioritāro tīklu un konceptuālo pīlāru, lai būtu vieglāk integrēt dažādos transporta politikas un transporta infrastruktūras aspektus. |
| --- | --- |

—

divlīmeņu struktūra: visaptverošais tīkls un pamattīkls, kas ietver ģeogrāfiski definētu prioritāro tīklu un konceptuālo pīlāru, lai būtu vieglāk integrēt dažādos transporta politikas un transporta infrastruktūras aspektus.

| 3.15. | Komiteja par vispiemērotāko uzskata pēdējo variantu. Tā uzskata, ka ES finanšu līdzekļi jāizmanto efektīvāk nekā līdz šim un ka līdzekļu koncentrēšana vienam pamattīklam piedāvā vislabākās iespējas to panākt. Tā kā visaptverošajā tīklā Kopienas transporta tiesību aktu vienas daļas piemērošana gadu gaitā ir piesaistīta pašreizējā TEN-T tīkla apjomam, to minētās saiknes dēļ nevar vienkārši atstāt novārtā, un tam būs jāturpina pastāvēt. Attiecīgie projekti vairs nevarēs pretendēt uz atbalstu no TEN-T budžeta, tomēr tos varētu finansēt no Reģionālā un Kohēzijas fonda līdzekļiem. |
| --- | --- |

3.15.

Komiteja par vispiemērotāko uzskata pēdējo variantu. Tā uzskata, ka ES finanšu līdzekļi jāizmanto efektīvāk nekā līdz šim un ka līdzekļu koncentrēšana vienam pamattīklam piedāvā vislabākās iespējas to panākt. Tā kā visaptverošajā tīklā Kopienas transporta tiesību aktu vienas daļas piemērošana gadu gaitā ir piesaistīta pašreizējā TEN-T tīkla apjomam, to minētās saiknes dēļ nevar vienkārši atstāt novārtā, un tam būs jāturpina pastāvēt. Attiecīgie projekti vairs nevarēs pretendēt uz atbalstu no TEN-T budžeta, tomēr tos varētu finansēt no Reģionālā un Kohēzijas fonda līdzekļiem.

| 3.16. | Lai ES finanšu līdzekļus varētu izmantot efektīvāk un rezultatīvāk, vajadzētu izveidot koordinācijas grupu, kas uzrauga, lai līdzekļi tiktu izlietoti saskaņotā veidā. |
| --- | --- |

3.16.

Lai ES finanšu līdzekļus varētu izmantot efektīvāk un rezultatīvāk, vajadzētu izveidot koordinācijas grupu, kas uzrauga, lai līdzekļi tiktu izlietoti saskaņotā veidā.

| 3.17. | Komiteja uzskata, ka ģeogrāfiski noteiktam tīklam jāsastāv no patiesi multimodālām transporta asīm, kas savieno svarīgākos ekonomikas un apdzīvotības centrus, kā arī šos centrus ar svarīgiem transporta mezgliem, piemēram, jūras un iekšzemes ūdensceļu ostām un lidostām. Minētajam tīklam būs jāatbilst prasībām, kas saistītas ar vides aizsardzību un sabiedrības attīstības un ilgtspējīgas attīstības sekmēšanu. |
| --- | --- |

3.17.

Komiteja uzskata, ka ģeogrāfiski noteiktam tīklam jāsastāv no patiesi multimodālām transporta asīm, kas savieno svarīgākos ekonomikas un apdzīvotības centrus, kā arī šos centrus ar svarīgiem transporta mezgliem, piemēram, jūras un iekšzemes ūdensceļu ostām un lidostām. Minētajam tīklam būs jāatbilst prasībām, kas saistītas ar vides aizsardzību un sabiedrības attīstības un ilgtspējīgas attīstības sekmēšanu.

4.   Īpašas piezīmes.

Īpašas piezīmes.

| 4.1. | Komisija uzskata, ka ilgtspējīga attīstība un jo īpaši tālejoši mērķi saistībā ar klimatu saskaņā ar 2008. gada decembrī ES pausto nostāju liek pārskatīt pieeju Eiropas transporta tīkliem. Komiteja tāpat kā Komisija uzskata, ka klimata apsvērumi vien būtu pietiekams iemesls pārskatīšanai, tomēr norāda, ka tā nepieciešama arī neizpildītu plānoto projektu un Savienības paplašināšanās dēļ. |
| --- | --- |

4.1.

Komisija uzskata, ka ilgtspējīga attīstība un jo īpaši tālejoši mērķi saistībā ar klimatu saskaņā ar 2008. gada decembrī ES pausto nostāju liek pārskatīt pieeju Eiropas transporta tīkliem. Komiteja tāpat kā Komisija uzskata, ka klimata apsvērumi vien būtu pietiekams iemesls pārskatīšanai, tomēr norāda, ka tā nepieciešama arī neizpildītu plānoto projektu un Savienības paplašināšanās dēļ.

| 4.2. | Lai gan Komiteja var piekrist Komisijai, ka visu kopīgas ieinteresētības projektu gadījumā jāveic izdevumu un ieguvumu analīze, tā tomēr norāda, ka var izmantot arī citas metodes ar tādu pašu rezultātu. Turklāt Komiteja vērš uzmanību uz nepieciešamību paredzēt vienotāku ārējās ietekmes noteikšanas un novērtēšanas metodi. |
| --- | --- |

4.2.

Lai gan Komiteja var piekrist Komisijai, ka visu kopīgas ieinteresētības projektu gadījumā jāveic izdevumu un ieguvumu analīze, tā tomēr norāda, ka var izmantot arī citas metodes ar tādu pašu rezultātu. Turklāt Komiteja vērš uzmanību uz nepieciešamību paredzēt vienotāku ārējās ietekmes noteikšanas un novērtēšanas metodi.

| 4.3. | Komiteja atbalsta Komisijas nostāju, ka, pārskatot TEN-T, tīkls ar savstarpēji savienotiem lieliem infrastruktūras projektiem jāpapildina ar šāda veida projektu konceptuālu tīklu, turklāt Komiteja vēlas uzsvērt, ka Komisijai ievērojamu koordinācijas pasākumu daļu vajadzētu virzīt uz to, lai šādi projekti tiktu īstenoti. |
| --- | --- |

4.3.

Komiteja atbalsta Komisijas nostāju, ka, pārskatot TEN-T, tīkls ar savstarpēji savienotiem lieliem infrastruktūras projektiem jāpapildina ar šāda veida projektu konceptuālu tīklu, turklāt Komiteja vēlas uzsvērt, ka Komisijai ievērojamu koordinācijas pasākumu daļu vajadzētu virzīt uz to, lai šādi projekti tiktu īstenoti.

| 4.4. | Komiteja norāda, ka sistemātiski ieguldījumi pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā Eiropā ir radījuši jaunas iespējas, lai Eiropas transporta politikas mērķus īstenotu ar citiem līdzekļiem, ne tikai investējot fiziskajā infrastruktūrā. |
| --- | --- |

4.4.

Komiteja norāda, ka sistemātiski ieguldījumi pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā Eiropā ir radījuši jaunas iespējas, lai Eiropas transporta politikas mērķus īstenotu ar citiem līdzekļiem, ne tikai investējot fiziskajā infrastruktūrā.

| 4.5. | Vairākos paziņojumos, piemēram, Loģistikas rīcības plānā un Intelektisko transporta sistēmu rīcības plānā Komisija ir izklāstījusi attiecīgās iespējas un politiskos mērķus. Ieviešot šīs jaunās tehnoloģijas, noteikti jāizvairās no jebkādas negatīvas ietekmes uz darba apstākļiem un datu aizsardzību. |
| --- | --- |

4.5.

Vairākos paziņojumos, piemēram, Loģistikas rīcības plānā un Intelektisko transporta sistēmu rīcības plānā Komisija ir izklāstījusi attiecīgās iespējas un politiskos mērķus. Ieviešot šīs jaunās tehnoloģijas, noteikti jāizvairās no jebkādas negatīvas ietekmes uz darba apstākļiem un datu aizsardzību.

| 4.6. | Turklāt var minēt arī “zaļo automobiļu” iniciatīvu, kas ir Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna daļa un kurā noteikts, kā, piemērojot tīru dzinēju tehnoloģiju un intelektisku loģistiku, var palielināt Eiropas transporta sistēmas efektivitāti. Saistībā ar inovāciju jāmin arī Eiropas rīcības programma NAIADES, jo tā plašā nozīmē virzīta uz to, lai sekmētu iekšzemes ūdensceļu transportu. |
| --- | --- |

4.6.

Turklāt var minēt arī “zaļo automobiļu” iniciatīvu, kas ir Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna daļa un kurā noteikts, kā, piemērojot tīru dzinēju tehnoloģiju un intelektisku loģistiku, var palielināt Eiropas transporta sistēmas efektivitāti. Saistībā ar inovāciju jāmin arī Eiropas rīcības programma NAIADES, jo tā plašā nozīmē virzīta uz to, lai sekmētu iekšzemes ūdensceļu transportu.

NAIADES

| 4.7. | Loģistikas rīcības plānā, kas minēts 4.5. punktā, īsi izklāstīts “zaļo koridoru” jēdziens. Komiteja atzinīgi vērtētu minētā jēdziena konkrētāku izklāstu, jo uzskata, ka zaļie koridori nozīmē arī to, ka pārvadājumiem starp dažādiem transporta mezgliem ir pieejami alternatīvi transporta veidi, lai varēti veikt izdevumu ziņā izdevīgu izvēli. |
| --- | --- |

4.7.

Loģistikas rīcības plānā, kas minēts 4.5. punktā, īsi izklāstīts “zaļo koridoru” jēdziens. Komiteja atzinīgi vērtētu minētā jēdziena konkrētāku izklāstu, jo uzskata, ka zaļie koridori nozīmē arī to, ka pārvadājumiem starp dažādiem transporta mezgliem ir pieejami alternatīvi transporta veidi, lai varēti veikt izdevumu ziņā izdevīgu izvēli.

| 4.8. | Līdz šim tika uzskatīts, ka dalībvalstīm ir pienākums iesaistīties TEN-T īstenošanā. Tagad infrastruktūras izveide ir valstu kompetencē, bet Komiteja vēlas uzstāt, lai Komisija attiecībā uz “prioritāro tīklu” īstenošanu izstrādātu saistošākus noteikumus, tostarp paredzot atbilstošas sankcijas. Tādus noteikumus varētu paredzēt arī attiecībā uz savietojamām satiksmes pārvaldības sistēmām. |
| --- | --- |

4.8.

Līdz šim tika uzskatīts, ka dalībvalstīm ir pienākums iesaistīties TEN-T īstenošanā. Tagad infrastruktūras izveide ir valstu kompetencē, bet Komiteja vēlas uzstāt, lai Komisija attiecībā uz “prioritāro tīklu” īstenošanu izstrādātu saistošākus noteikumus, tostarp paredzot atbilstošas sankcijas. Tādus noteikumus varētu paredzēt arī attiecībā uz savietojamām satiksmes pārvaldības sistēmām.

| 4.9. | Komitejas skatījumā pārdomās par prioritāro tīklu noteikti jāiekļauj arī jūras maģistrāles, turklāt īpaša uzmanība jāvelta plašākam loģistikas tīklam, paredzot ES jūras ostu labu pieejamību un atbilstošus savienojums ar iekšzemi un neaizmirstot, ka nav pieļaujami nekādi konkurences izkropļojumi. |
| --- | --- |

4.9.

Komitejas skatījumā pārdomās par prioritāro tīklu noteikti jāiekļauj arī jūras maģistrāles, turklāt īpaša uzmanība jāvelta plašākam loģistikas tīklam, paredzot ES jūras ostu labu pieejamību un atbilstošus savienojums ar iekšzemi un neaizmirstot, ka nav pieļaujami nekādi konkurences izkropļojumi.

| 4.10. | Visbeidzot Komiteja piekrīt vairākiem jautājumiem, ko Komisija formulējusi zaļajā grāmatā un kuri jāņem vērā turpmākajā TEN-T plānošanā. Tādi jautājumi ir pasažieru pārvadājumu un kravu pārvadājumu atšķirīgās vajadzības, lidostu atkarība no degvielas cenām, drošība, ekonomikas attīstība un vides aizsardzība, 4.9. punktā minētā jūras ostu problemātika un kravu loģistika, pamatojoties uz principu, ka katru transporta veidu atbilstīgi tā salīdzināmajām priekšrocībām izmanto efektīvās vairākveidu pārvadājumu ķēdēs, un tādējādi tam ir svarīga nozīme Kopienas mērķu īstenošanā klimata pārmaiņu jomā. Joprojām jāsaglabā mērķis pāriet uz videi visdraudzīgāko transporta ķēdi. |
| --- | --- |

4.10.

Visbeidzot Komiteja piekrīt vairākiem jautājumiem, ko Komisija formulējusi zaļajā grāmatā un kuri jāņem vērā turpmākajā TEN-T plānošanā. Tādi jautājumi ir pasažieru pārvadājumu un kravu pārvadājumu atšķirīgās vajadzības, lidostu atkarība no degvielas cenām, drošība, ekonomikas attīstība un vides aizsardzība, 4.9. punktā minētā jūras ostu problemātika un kravu loģistika, pamatojoties uz principu, ka katru transporta veidu atbilstīgi tā salīdzināmajām priekšrocībām izmanto efektīvās vairākveidu pārvadājumu ķēdēs, un tādējādi tam ir svarīga nozīme Kopienas mērķu īstenošanā klimata pārmaiņu jomā. Joprojām jāsaglabā mērķis pāriet uz videi visdraudzīgāko transporta ķēdi.

Briselē, 2009. gada. 30. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/106 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/106

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienība, Āfrika un Ķīna: virzība uz trīspusēju dialogu un sadarbību” ”

COM(2008) 654 galīgā redakcija

2009/C 318/21

Ziņotājs: Luca JAHIER kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2008. gada 17. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienība, Āfrika un Ķīna: virzība uz trīspusēju dialogu un sadarbību” ”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2009. gada 3. septembrī. Ziņotājs — JAHIER kgs.

JAHIER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 145 balsīm par, 1 pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1. | Iepriekšējos piecpadsmit gados arvien lielāku uzmanību Āfrikai pievērš Ķīna, kas, pateicoties augošajai tirdzniecībai, investīcijām un partnerībai, kura noslēgta ar lielāko daļu Āfrikas valstu, ir kļuvusi par stabilu kontinenta trešo tirdzniecības un ekonomisko partneri. Lai gan Eiropa joprojām ir Āfrikas pirmais ekonomiskais partneris, tās pārsvars mazinās šajā daudzpolārajā vidē, kur jaunās tirgus ekonomikas valstis cenšas panākt jaunu līdzsvaru. Tā kā Āfrika atrodas tuvu Eiropai un tām ir kopīgas intereses, citu lielvalstu iesaistīšanās liek Eiropai atjaunināt partnerattiecības ar Āfriku. |
| --- | --- |

1.1.

Iepriekšējos piecpadsmit gados arvien lielāku uzmanību Āfrikai pievērš Ķīna, kas, pateicoties augošajai tirdzniecībai, investīcijām un partnerībai, kura noslēgta ar lielāko daļu Āfrikas valstu, ir kļuvusi par stabilu kontinenta trešo tirdzniecības un ekonomisko partneri. Lai gan Eiropa joprojām ir Āfrikas pirmais ekonomiskais partneris, tās pārsvars mazinās šajā daudzpolārajā vidē, kur jaunās tirgus ekonomikas valstis cenšas panākt jaunu līdzsvaru. Tā kā Āfrika atrodas tuvu Eiropai un tām ir kopīgas intereses, citu lielvalstu iesaistīšanās liek Eiropai atjaunināt partnerattiecības ar Āfriku.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu sākt Eiropas Savienības, Āfrikas un Ķīnas trīspusēju dialogu un sadarbību. Tā ir vajadzīga un neizbēgama iniciatīva, lai gan tās rezultāts ir neskaidrs un problemātisks. Pirmām kārtām atzinīgi ir vērtējama gan pragmatiskā un progresīvā pieeja, gan ierosinātas četras specifiskās jomas: miers un drošība, infrastruktūra, dabas resursu un vides izmantošana, lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu sākt Eiropas Savienības, Āfrikas un Ķīnas trīspusēju dialogu un sadarbību. Tā ir vajadzīga un neizbēgama iniciatīva, lai gan tās rezultāts ir neskaidrs un problemātisks. Pirmām kārtām atzinīgi ir vērtējama gan pragmatiskā un progresīvā pieeja, gan ierosinātas četras specifiskās jomas: miers un drošība, infrastruktūra, dabas resursu un vides izmantošana, lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku.

| 1.3. | Tomēr trīspusējai sadarbībai ir nozīme tikai tad, ja tā ir efektīva un līdzvērtīga. Nopietni jāņem vērā pašreizējās attiecībās valdošās asimetrijas iemesls: Ķīna ir viena liela valsts, kas rīko sarunas ar katru Āfrikas valsti atsevišķi, savukārt ES ir grūtības panākt vienprātīgu nostāju attiecībās ar kontinentu. Lai gan Ķīnas klātbūtnei Āfrikā ir arī negatīvi aspekti, daudzu Āfrikas valstu valdības dod priekšroku partnerībai ar Pekinu, kas bez nosacījumiem un laikietilpīgas birokrātijas šķiet gatava apmierināt viņu prasības. |
| --- | --- |

1.3.

Tomēr trīspusējai sadarbībai ir nozīme tikai tad, ja tā ir efektīva un līdzvērtīga. Nopietni jāņem vērā pašreizējās attiecībās valdošās asimetrijas iemesls: Ķīna ir viena liela valsts, kas rīko sarunas ar katru Āfrikas valsti atsevišķi, savukārt ES ir grūtības panākt vienprātīgu nostāju attiecībās ar kontinentu. Lai gan Ķīnas klātbūtnei Āfrikā ir arī negatīvi aspekti, daudzu Āfrikas valstu valdības dod priekšroku partnerībai ar Pekinu, kas bez nosacījumiem un laikietilpīgas birokrātijas šķiet gatava apmierināt viņu prasības.

| 1.4. | Lai sadarbība būtu efektīva, pirmām kārtām ir jāpārliecinās, vai visas iesaistītās puses reāli interesējas par ierosināto stratēģiju un konkrēto līdzdalību trīspusējā dialogā. Tāpēc Komisijai un Padomei jāīsteno visas vajadzīgās iniciatīvas, lai saņemtu atbilstošas atbildes uz priekšlikumiem šajā sakarā.
  Turklāt jāpanāk,






  — | ka Eiropas Savienība vairāk cenšas panākt vienprātīgu nostāju savā darbībā gan saimnieciskajā un diplomātiskajā, gan attīstības sadarbības jomā, un, izmantojot izlēmīgāku ilgtermiņa ģeostratēģisku pieeju, pārliecinoši izvērš Lisabonā pieņemto ES un Āfrikas stratēģiju, kā arī palielina finansējumu, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Lai sadarbība būtu efektīva, pirmām kārtām ir jāpārliecinās, vai visas iesaistītās puses reāli interesējas par ierosināto stratēģiju un konkrēto līdzdalību trīspusējā dialogā. Tāpēc Komisijai un Padomei jāīsteno visas vajadzīgās iniciatīvas, lai saņemtu atbilstošas atbildes uz priekšlikumiem šajā sakarā.

Turklāt jāpanāk,

—

ka Eiropas Savienība vairāk cenšas panākt vienprātīgu nostāju savā darbībā gan saimnieciskajā un diplomātiskajā, gan attīstības sadarbības jomā, un, izmantojot izlēmīgāku ilgtermiņa ģeostratēģisku pieeju, pārliecinoši izvērš Lisabonā pieņemto ES un Āfrikas stratēģiju, kā arī palielina finansējumu,

| — | ka valdības un Āfrikas Savienība (ĀS) lielāku uzmanību pievērš ilgtermiņa ieguvumiem, ko valstis var iegūt no partnerības ar Eiropu un Ķīnu, ierobežojot vietējo līderu tūlītējās priekšrocības. Tāpēc jāsniedz atbalsts, lai nostiprinātu to attiecīgās spējas noteikt un pārvaldīt reģionālās un kontinentālās ilgtermiņa attīstības stratēģijas, |
| --- | --- |

—

ka valdības un Āfrikas Savienība (ĀS) lielāku uzmanību pievērš ilgtermiņa ieguvumiem, ko valstis var iegūt no partnerības ar Eiropu un Ķīnu, ierobežojot vietējo līderu tūlītējās priekšrocības. Tāpēc jāsniedz atbalsts, lai nostiprinātu to attiecīgās spējas noteikt un pārvaldīt reģionālās un kontinentālās ilgtermiņa attīstības stratēģijas,

| — | ka Ķīna uzņemas lielākas saistības, lai trīspusējā un divpusējā sadarbība, ko Ķīna veido ar katru Āfrikas valsti atsevišķi, nāktu par labu sabiedrībai kopumā un vietējiem iedzīvotājiem, nevis tikai valdībām. |
| --- | --- |

—

ka Ķīna uzņemas lielākas saistības, lai trīspusējā un divpusējā sadarbība, ko Ķīna veido ar katru Āfrikas valsti atsevišķi, nāktu par labu sabiedrībai kopumā un vietējiem iedzīvotājiem, nevis tikai valdībām.

| 1.5. | Lai ilgtspējīgu vietējo izaugsmi izvirzītu uzmanības centrā, pirmām kārtām jānodrošina,






  — | ka tiek palielināta vietējās pievienotās vērtības radīšana, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Lai ilgtspējīgu vietējo izaugsmi izvirzītu uzmanības centrā, pirmām kārtām jānodrošina,

—

ka tiek palielināta vietējās pievienotās vērtības radīšana,

| — | ka tiek veidota jauna sociālā infrastruktūra, ņemot vērā pastāvošās struktūras, |
| --- | --- |

—

ka tiek veidota jauna sociālā infrastruktūra, ņemot vērā pastāvošās struktūras,

| — | ka tiek īstenota reāla prasmju un tehnoloģijas nodošana, |
| --- | --- |

—

ka tiek īstenota reāla prasmju un tehnoloģijas nodošana,

| — | ka tiek atbalstīta vietējo un reģionālo tirgu, kā arī vietējo uzņēmumu izaugsme un kopumā dzīves un darba apstākļu uzlabošana, |
| --- | --- |

—

ka tiek atbalstīta vietējo un reģionālo tirgu, kā arī vietējo uzņēmumu izaugsme un kopumā dzīves un darba apstākļu uzlabošana,

| — | ka tiek veicināta ārvalstu un vietējo uzņēmumu partnerība, |
| --- | --- |

—

ka tiek veicināta ārvalstu un vietējo uzņēmumu partnerība,

| — | ka nepaaugstinās pārmērīgs ilgtermiņa parāds un ka kopumā vietējās un reģionālās iestādes nostiprinās. |
| --- | --- |

—

ka nepaaugstinās pārmērīgs ilgtermiņa parāds un ka kopumā vietējās un reģionālās iestādes nostiprinās.

| 1.6. | Turklāt ar līdzvērtīga dialoga un sadarbības starpniecību jānodrošina iespēja katrai pusei iekļaut darba kārtībā arī strīdīgus jautājumus vai tādus, par kuriem ir atšķirīgi viedokļi un redzējumi. Ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes lēmumu, ierosinātajā procesā būtu jāiekļauj tādi pašlaik paziņojumā neminēti, būtiski jautājumi kā demokrātiska pārvaldība, cilvēktiesības un pilsoniskās sabiedrības loma, lai tas būtu daudz saskaņotāks gan ar 2007. gada Lisabonas stratēģiju, gan ar 2000. gada Kotonū nolīgumu, kas regulē ES un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu attiecības. |
| --- | --- |

1.6.

Turklāt ar līdzvērtīga dialoga un sadarbības starpniecību jānodrošina iespēja katrai pusei iekļaut darba kārtībā arī strīdīgus jautājumus vai tādus, par kuriem ir atšķirīgi viedokļi un redzējumi. Ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes lēmumu, ierosinātajā procesā būtu jāiekļauj tādi pašlaik paziņojumā neminēti, būtiski jautājumi kā demokrātiska pārvaldība, cilvēktiesības un pilsoniskās sabiedrības loma, lai tas būtu daudz saskaņotāks gan ar 2007. gada Lisabonas stratēģiju, gan ar 2000. gada Kotonū nolīgumu, kas regulē ES un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu attiecības.

| 1.7. | EESK uzskata, ka ir jāuzsver, cik būtiski ir iesaistīt trīspusējā dialogā visus nevalstiskos dalībniekus, sevišķi privāto sektoru, arodbiedrību organizācijas, sieviešu, patērētāju u.c. organizācijas. Iepriekšējos gados šo dalībnieku nozīme ir ievērojami palielinājusies, tostarp sakarā ar Lomes un Kotonū nolīguma panākumiem. Tādēļ šī pozitīvā mijiedarbība saistībā ar dažādu sociālo un ekonomikas dalībnieku iesaistīšanos ES un Āfrikas attiecībās nav ne jāsoda, ne jāapdraud, bet gan atbilstoši jāizmanto. Tāpēc EESK aicina Komisiju iekļaut šo aspektu priekšlikumā. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata, ka ir jāuzsver, cik būtiski ir iesaistīt trīspusējā dialogā visus nevalstiskos dalībniekus, sevišķi privāto sektoru, arodbiedrību organizācijas, sieviešu, patērētāju u.c. organizācijas. Iepriekšējos gados šo dalībnieku nozīme ir ievērojami palielinājusies, tostarp sakarā ar Lomes un Kotonū nolīguma panākumiem. Tādēļ šī pozitīvā mijiedarbība saistībā ar dažādu sociālo un ekonomikas dalībnieku iesaistīšanos ES un Āfrikas attiecībās nav ne jāsoda, ne jāapdraud, bet gan atbilstoši jāizmanto. Tāpēc EESK aicina Komisiju iekļaut šo aspektu priekšlikumā.

| 1.8. | Ņemot vērā Eiropas daudzpusējos mērķus un augošo ASV interesi par Āfriku, sadarbībā starp ES, Ķīnu un Āfriku varētu paplašināt, iekļaujot arī ASV, lai būtu pilnīgāka, efektīvāka un līdzvērtīgāka partnerība, kas darbojas gan noteiktās jomās, gan saglabā iespējas paplašināt sadarbību arī uz citām jomām. |
| --- | --- |

1.8.

Ņemot vērā Eiropas daudzpusējos mērķus un augošo ASV interesi par Āfriku, sadarbībā starp ES, Ķīnu un Āfriku varētu paplašināt, iekļaujot arī ASV, lai būtu pilnīgāka, efektīvāka un līdzvērtīgāka partnerība, kas darbojas gan noteiktās jomās, gan saglabā iespējas paplašināt sadarbību arī uz citām jomām.

2.   Ievads.

Ievads.

| 2.1. | Āfrikā notiek ļoti straujas izmaiņas. Lai gan uz to joprojām attiecināmi tikai 2 % pasaules IKP un mazāk nekā 1 % pasaulē saražotās rūpnieciskās produkcijas, Āfrikas kontinents pēc gadu desmitiem ilgas ģeopolitiskās un saimnieciskās atstumtības aizvien vairāk iekļaujas globalizācijas norisēs. Eiropas Savienība joprojām ir kontinenta galvenā ekonomiskā partnere, taču Āfrikai aizvien lielāku uzmanību pievērš “jaunie finansētāji” — pirmām kārtām Ķīna, bet arī Indija, Japāna, Dienvidkoreja, Latīņamerikas lielākās valstis un Persijas līča valstis. Pēdējos gados ir atjaunojusies arī ASV interese par kontinentu, galvenokārt lai garantētu energoapgādes drošību un novērstu terorisma draudus. Lai gan 40 % iedzīvotāju dzīves līmenis joprojām ir stipri zemāks par nabadzības robežu, Āfriku aizvien mazāk uzskata par “bezcerīgo kontinentu”, bet aizvien vairāk — par “jaunu horizontu”, kas sniedz attīstības un uzņēmējdarbības iespējas. |
| --- | --- |

2.1.

Āfrikā notiek ļoti straujas izmaiņas. Lai gan uz to joprojām attiecināmi tikai 2 % pasaules IKP un mazāk nekā 1 % pasaulē saražotās rūpnieciskās produkcijas, Āfrikas kontinents pēc gadu desmitiem ilgas ģeopolitiskās un saimnieciskās atstumtības aizvien vairāk iekļaujas globalizācijas norisēs. Eiropas Savienība joprojām ir kontinenta galvenā ekonomiskā partnere, taču Āfrikai aizvien lielāku uzmanību pievērš “jaunie finansētāji” — pirmām kārtām Ķīna, bet arī Indija, Japāna, Dienvidkoreja, Latīņamerikas lielākās valstis un Persijas līča valstis. Pēdējos gados ir atjaunojusies arī ASV interese par kontinentu, galvenokārt lai garantētu energoapgādes drošību un novērstu terorisma draudus. Lai gan 40 % iedzīvotāju dzīves līmenis joprojām ir stipri zemāks par nabadzības robežu, Āfriku aizvien mazāk uzskata par “bezcerīgo kontinentu”, bet aizvien vairāk — par “jaunu horizontu”, kas sniedz attīstības un uzņēmējdarbības iespējas.

| 2.2. | Pēdējos desmit gados Āfrikā ir notikušas lielas politiskas pārmaiņas: Āfrikas Savienības izveide, kā arī 2004.–2009. gada stratēģiskā plāna īstenošana un jaunu intervences iespēju ieviešana konfliktu risināšanai, reģionālo ekonomikas kopienu nostiprināšana, ekonomikas attīstības (NEPAD — jaunā partnerība Āfrikas attīstībai) un pārvaldības (Āfrikas salīdzinošā izvērtējuma mehānisms) programmas. |
| --- | --- |

2.2.

Pēdējos desmit gados Āfrikā ir notikušas lielas politiskas pārmaiņas: Āfrikas Savienības izveide, kā arī 2004.–2009. gada stratēģiskā plāna īstenošana un jaunu intervences iespēju ieviešana konfliktu risināšanai, reģionālo ekonomikas kopienu nostiprināšana, ekonomikas attīstības (NEPAD — jaunā partnerība Āfrikas attīstībai) un pārvaldības (Āfrikas salīdzinošā izvērtējuma mehānisms) programmas.

NEPAD

| 2.3. | Minēto pārmaiņu rezultātā Āfrikai no jauna veltītā starptautiskā uzmanība, kā atkārtoti uzsvēris komisārs Louis Michel
   (1), ir vērsta uz trim galvenajām jomām: ekonomiskajām interesēm, drošības interesēm un jaunajām ģeostratēģiskajām un varas interesēm. |
| --- | --- |

2.3.

Minēto pārmaiņu rezultātā Āfrikai no jauna veltītā starptautiskā uzmanība, kā atkārtoti uzsvēris komisārs Louis Michel
   (1), ir vērsta uz trim galvenajām jomām: ekonomiskajām interesēm, drošības interesēm un jaunajām ģeostratēģiskajām un varas interesēm.

Louis Michel

1

| 2.4. | Ekonomikas jomā papildus konkurencei par piekļuvi kontinenta dabas resursiem un to kontroli, sākot ar enerģiju, uzmanība ir pievērsta joprojām milzīgajam potenciālam, kāds ir Āfrikas vietējam tirgum, kas pēdējos gados ir pieaudzis par 6 % gadā, kurā ir zems inflācijas līmenis un pozitīvas norises saistībā ar ievērojamu valsts parāda samazinājumu. |
| --- | --- |

2.4.

Ekonomikas jomā papildus konkurencei par piekļuvi kontinenta dabas resursiem un to kontroli, sākot ar enerģiju, uzmanība ir pievērsta joprojām milzīgajam potenciālam, kāds ir Āfrikas vietējam tirgum, kas pēdējos gados ir pieaudzis par 6 % gadā, kurā ir zems inflācijas līmenis un pozitīvas norises saistībā ar ievērojamu valsts parāda samazinājumu.

| 2.5. | Abās minētajās jomās Ķīna ir izrādījusi lielu apņēmību un spēju veikt ilgtermiņa strukturālos ieguldījumus (2), pārveidojot pagājušā gadsimta 50. gados uzsāktos vēsturiskos sakarus ar Āfrikas valstīm. Lai arī Ķīna kopš pagājušā gadsimta 90. gadu vidus lielu nozīmi piešķir attīstības valstu savstarpējai sadarbībai, tā ir pievērsusi lielāku uzmanību iespējām, ko Āfrika var piedāvāt ekonomikas jomā, un ir izveidojusi draudzīgas attiecības ar gandrīz visām Āfrikas valstīm. Ķīnas jaunās pieejas kontinentālo dimensiju apstiprināja Pekinas izveidotais Ķīnas un Āfrikas valstu sadarbības forums (FOCAC) (3). Minētā foruma sammitos, kas notiek ik pēc trim gadiem (Pekinā 2000. gadā, Adisabebā 2003. gadā, Pekinā 2006. gadā un 2009. gada decembrī paredzēts sammits Šarmelšeihā (Ēģiptē)), ir noteikta Ķīnas un Āfrikas valstu attiecību pastāvīgas attīstības gaita. Ķīnas atjaunotā stratēģija attiecībā uz minēto kontinentu tika oficiāli paziņota 2006. gada janvārī publicētajā baltajā grāmatā par Ķīnas politiku Āfrikā (4). |
| --- | --- |

2.5.

Abās minētajās jomās Ķīna ir izrādījusi lielu apņēmību un spēju veikt ilgtermiņa strukturālos ieguldījumus (2), pārveidojot pagājušā gadsimta 50. gados uzsāktos vēsturiskos sakarus ar Āfrikas valstīm. Lai arī Ķīna kopš pagājušā gadsimta 90. gadu vidus lielu nozīmi piešķir attīstības valstu savstarpējai sadarbībai, tā ir pievērsusi lielāku uzmanību iespējām, ko Āfrika var piedāvāt ekonomikas jomā, un ir izveidojusi draudzīgas attiecības ar gandrīz visām Āfrikas valstīm. Ķīnas jaunās pieejas kontinentālo dimensiju apstiprināja Pekinas izveidotais Ķīnas un Āfrikas valstu sadarbības forums (FOCAC) (3). Minētā foruma sammitos, kas notiek ik pēc trim gadiem (Pekinā 2000. gadā, Adisabebā 2003. gadā, Pekinā 2006. gadā un 2009. gada decembrī paredzēts sammits Šarmelšeihā (Ēģiptē)), ir noteikta Ķīnas un Āfrikas valstu attiecību pastāvīgas attīstības gaita. Ķīnas atjaunotā stratēģija attiecībā uz minēto kontinentu tika oficiāli paziņota 2006. gada janvārī publicētajā baltajā grāmatā par Ķīnas politiku Āfrikā (4).

2

FOCAC

3

4

| 2.6. | Minētās ievērojamās izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadu desmitiem ir likušas arī Eiropas Savienībai pārskatīt savu politiku attiecībā uz Āfriku. Tā rezultātā 2007. gada decembrī Lisabonā tika pieņemta jauna kopīga ES un Āfrikas valstu stratēģija, par ko Komiteja jau ir publicējusi pamatotu un argumentētu atzinumu (5). |
| --- | --- |

2.6.

Minētās ievērojamās izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadu desmitiem ir likušas arī Eiropas Savienībai pārskatīt savu politiku attiecībā uz Āfriku. Tā rezultātā 2007. gada decembrī Lisabonā tika pieņemta jauna kopīga ES un Āfrikas valstu stratēģija, par ko Komiteja jau ir publicējusi pamatotu un argumentētu atzinumu (5).

5

| 2.7. | Laikā, kad Ķīna un Eiropa no jauna izrāda ieinteresētību un vēlmi veikt ieguldījumus Āfrikā, veids, kādā abas nozīmīgās iesaistītās puses turpmāk noteiks savstarpējās darbības virzienu, rada jautājumus un cerības attiecībā gan uz acīmredzamām konkurences perspektīvām, gan iespējamām sadarbības jomām. Lai gan absolūtā izteiksmē ES un Ķīna ieņem attiecīgi pirmo un trešo vietu starp Āfrikas tirdzniecības partneriem un ārvalstu investoriem, jāņem vērā, ka pēdējos desmit gados Eiropas un Āfrikas tirdzniecības attiecību relatīvais īpatsvars ir samazinājies, turpretī Ķīnas un Āfrikas attiecību relatīvais īpatsvars ir krasi palielinājies (6). |
| --- | --- |

2.7.

Laikā, kad Ķīna un Eiropa no jauna izrāda ieinteresētību un vēlmi veikt ieguldījumus Āfrikā, veids, kādā abas nozīmīgās iesaistītās puses turpmāk noteiks savstarpējās darbības virzienu, rada jautājumus un cerības attiecībā gan uz acīmredzamām konkurences perspektīvām, gan iespējamām sadarbības jomām. Lai gan absolūtā izteiksmē ES un Ķīna ieņem attiecīgi pirmo un trešo vietu starp Āfrikas tirdzniecības partneriem un ārvalstu investoriem, jāņem vērā, ka pēdējos desmit gados Eiropas un Āfrikas tirdzniecības attiecību relatīvais īpatsvars ir samazinājies, turpretī Ķīnas un Āfrikas attiecību relatīvais īpatsvars ir krasi palielinājies (6).

6

| 2.8. | Izsakot bažas par Ķīnas pieaugošo klātbūtni Āfrikā un atbildot uz Eiropas Parlamenta 2008. gadā aprīlī pieņemto rezolūciju (7) par minēto tematu, Eiropas Komisija pēdējos divos gados ir izvērsusi padziļinātu diskusiju vienlaicīgi ar nozīmīgām un plašām apspriedēm (8), lai izprastu pašreizējo norišu netiešo ietekmi un iezīmētu ES, Ķīnas un Āfrikas trīspusējo debašu iespējamos virzienus. |
| --- | --- |

2.8.

Izsakot bažas par Ķīnas pieaugošo klātbūtni Āfrikā un atbildot uz Eiropas Parlamenta 2008. gadā aprīlī pieņemto rezolūciju (7) par minēto tematu, Eiropas Komisija pēdējos divos gados ir izvērsusi padziļinātu diskusiju vienlaicīgi ar nozīmīgām un plašām apspriedēm (8), lai izprastu pašreizējo norišu netiešo ietekmi un iezīmētu ES, Ķīnas un Āfrikas trīspusējo debašu iespējamos virzienus.

7

8

3.   Komisijas dokumenta kopsavilkums.

Komisijas dokumenta kopsavilkums.

| 3.1. | Paziņojumā ir ierosināts meklēt efektīvākus veidus, lai veicinātu Āfrikas, Ķīnas un ES dialogu un kopīgu sadarbību. Komisijas galvenais mērķis ir veicināt savstarpēju sapratni un sekmēt kopīgu, koordinētu rīcību stratēģiski nozīmīgās nozarēs atbilstoši galvenokārt Āfrikas iestāžu noteiktajām prioritātēm. |
| --- | --- |

3.1.

Paziņojumā ir ierosināts meklēt efektīvākus veidus, lai veicinātu Āfrikas, Ķīnas un ES dialogu un kopīgu sadarbību. Komisijas galvenais mērķis ir veicināt savstarpēju sapratni un sekmēt kopīgu, koordinētu rīcību stratēģiski nozīmīgās nozarēs atbilstoši galvenokārt Āfrikas iestāžu noteiktajām prioritātēm.

| 3.2. | Paziņojuma pamatā ir pragmatiska un pakāpeniska pieeja, kurā galvenā uzmanība pievērsta lietišķas koordinācijas iespējām jomās, kas uzskatāmas par ļoti svarīgām stabilitātes un attīstības veicināšanai Āfrikā. Minētās jomas ir šādas:






  — | miers un drošība Āfrikā. Pirmām kārtām jāizveido cieša sadarbība ar Āfrikas Savienību un Ķīnu ANO ietvaros, lai atbalstītu Āfrikas miera un drošības sistēmas izveidi un ĀS spēju vadīt miera uzturēšanas operācijas; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Paziņojuma pamatā ir pragmatiska un pakāpeniska pieeja, kurā galvenā uzmanība pievērsta lietišķas koordinācijas iespējām jomās, kas uzskatāmas par ļoti svarīgām stabilitātes un attīstības veicināšanai Āfrikā. Minētās jomas ir šādas:

—

miers un drošība Āfrikā. Pirmām kārtām jāizveido cieša sadarbība ar Āfrikas Savienību un Ķīnu ANO ietvaros, lai atbalstītu Āfrikas miera un drošības sistēmas izveidi un ĀS spēju vadīt miera uzturēšanas operācijas;

miers un drošība Āfrikā

| — | atbalsts Āfrikas infrastruktūrai, kas ir pamatnosacījums attīstībai, ieguldījumiem un tirdzniecībai, savienojamības un reģionālās integrācijas pastiprināšanai, jo īpaši transporta, telekomunikācijas un enerģētikas nozarēs; |
| --- | --- |

—

atbalsts Āfrikas infrastruktūrai, kas ir pamatnosacījums attīstībai, ieguldījumiem un tirdzniecībai, savienojamības un reģionālās integrācijas pastiprināšanai, jo īpaši transporta, telekomunikācijas un enerģētikas nozarēs;

atbalsts Āfrikas infrastruktūrai

| — | vides un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, kas, pastiprinot saikni ar tādām iniciatīvām kā EITI (ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva), LEGT (mežu tiesībaizsardzības, pārvaldes un tirdzniecības shēma) un Kimberli process pārredzamības nodrošināšanai dimantu rūpniecībā, dod iespēju palielināt attiecīgo procesu pārredzamību, tehnoloģijas tālāknodošanu un ieguldījumus, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un sekmētu atjaunojamo energoresursu attīstību; |
| --- | --- |

—

vides un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, kas, pastiprinot saikni ar tādām iniciatīvām kā EITI (ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva), LEGT (mežu tiesībaizsardzības, pārvaldes un tirdzniecības shēma) un Kimberli process pārredzamības nodrošināšanai dimantu rūpniecībā, dod iespēju palielināt attiecīgo procesu pārredzamību, tehnoloģijas tālāknodošanu un ieguldījumus, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un sekmētu atjaunojamo energoresursu attīstību;

vides un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana

EITI

LEGT

| — | lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku, lai paaugstinātu Āfrikas lauksaimniecības produktivitāti un ražošanas līmeni, pirmām kārtām izmantojot pētījumus un inovāciju lauksaimniecības jomā, nodrošinot dzīvnieku slimību kontroli un nodrošinātību ar pārtiku saskaņā ar CAADP (Visaptveroša Āfrikas lauksaimniecības attīstības programma). |
| --- | --- |

—

lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku, lai paaugstinātu Āfrikas lauksaimniecības produktivitāti un ražošanas līmeni, pirmām kārtām izmantojot pētījumus un inovāciju lauksaimniecības jomā, nodrošinot dzīvnieku slimību kontroli un nodrošinātību ar pārtiku saskaņā ar CAADP (Visaptveroša Āfrikas lauksaimniecības attīstības programma).

lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku

CAADP

| 3.3. | Komisija vēlas, lai dialogs un apspriešanās izvērstos visos līmeņos (valstu, reģionālajā, kontinenta un divpusējās attiecībās starp ES un Ķīnu), lai uzlabotu triju pušu lēmumu pieņēmēju savstarpējo sapratni par attiecīgajām politikas jomām un pieejām, tādējādi ļaujot attīstīt konkrētas sadarbības iespējas. Vienlaikus tas palīdzēs paaugstināt atbalsta pasākumu efektivitāti atbilstoši 2005. gada marta Parīzes deklarācijai un 2008. gada septembra Akras semināra secinājumiem. |
| --- | --- |

3.3.

Komisija vēlas, lai dialogs un apspriešanās izvērstos visos līmeņos (valstu, reģionālajā, kontinenta un divpusējās attiecībās starp ES un Ķīnu), lai uzlabotu triju pušu lēmumu pieņēmēju savstarpējo sapratni par attiecīgajām politikas jomām un pieejām, tādējādi ļaujot attīstīt konkrētas sadarbības iespējas. Vienlaikus tas palīdzēs paaugstināt atbalsta pasākumu efektivitāti atbilstoši 2005. gada marta Parīzes deklarācijai un 2008. gada septembra Akras semināra secinājumiem.

| 3.4. | Eiropas Savienības Padome ir apstiprinājusi paziņojumā minētos galvenos ieteikumus, uzskatot, ka šāda veida trīspusējs dialogs varētu palīdzēt “atbalstīt Āfrikas un starptautiskās sabiedrības centienus veicināt demokratizāciju, politisko un ekonomikas integrāciju, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu” (9), un iesakot rūpīgāk izskatīt konkrētu pasākumu priekšlikumus. |
| --- | --- |

3.4.

Eiropas Savienības Padome ir apstiprinājusi paziņojumā minētos galvenos ieteikumus, uzskatot, ka šāda veida trīspusējs dialogs varētu palīdzēt “atbalstīt Āfrikas un starptautiskās sabiedrības centienus veicināt demokratizāciju, politisko un ekonomikas integrāciju, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu” (9), un iesakot rūpīgāk izskatīt konkrētu pasākumu priekšlikumus.

9

| 3.5. | Tomēr EESK ar bažām un nožēlu konstatē, ka līdz šim ne Ķīna, ne ĀS nav paudušas nekādu oficiālu nostāju saistībā ar ES ierosināto trīspusējo dialogu. Sadarbība ar Āfriku nebija iekļauta iepriekšējā ES un Ķīnas sammita dienas kārtībā, lai gan tas ir ierosināts iepriekš minētajā paziņojumā (10). Tādēļ pašlaik nav reālu liecību par Ķīnas un ĀS gatavību pieņemt ES priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.5.

Tomēr EESK ar bažām un nožēlu konstatē, ka līdz šim ne Ķīna, ne ĀS nav paudušas nekādu oficiālu nostāju saistībā ar ES ierosināto trīspusējo dialogu. Sadarbība ar Āfriku nebija iekļauta iepriekšējā ES un Ķīnas sammita dienas kārtībā, lai gan tas ir ierosināts iepriekš minētajā paziņojumā (10). Tādēļ pašlaik nav reālu liecību par Ķīnas un ĀS gatavību pieņemt ES priekšlikumu.

10

4.   Pozitīvi aspekti.

Pozitīvi aspekti.

| 4.1. | Paziņojumā ir iekļauti dažādi vērtīgi un pozitīvi aspekti, piemēram,






  — | uz dialogu un apmaiņu balstīta pieeja kā daļa no stratēģijas, kas vajadzīga, lai panāktu vienošanos starp līdzekļu devējiem un galvenajām iesaistītajām pusēm, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Paziņojumā ir iekļauti dažādi vērtīgi un pozitīvi aspekti, piemēram,

—

uz dialogu un apmaiņu balstīta pieeja kā daļa no stratēģijas, kas vajadzīga, lai panāktu vienošanos starp līdzekļu devējiem un galvenajām iesaistītajām pusēm,

| — | pragmatisms, kas izpaužas, izvēloties četras neapšaubāmi stratēģiskas jomas ar lielām rīcības iespējām, |
| --- | --- |

—

pragmatisms, kas izpaužas, izvēloties četras neapšaubāmi stratēģiskas jomas ar lielām rīcības iespējām,

| — | ierosinātā progresīvā koncepcija, lai veidotu šādu trīspusēju sadarbību, kurā cenšas izmantot visas jau esošās struktūras, nevis veidot papildu jaunu un dārgu daudzpusēju struktūru. |
| --- | --- |

—

ierosinātā progresīvā koncepcija, lai veidotu šādu trīspusēju sadarbību, kurā cenšas izmantot visas jau esošās struktūras, nevis veidot papildu jaunu un dārgu daudzpusēju struktūru.

| 4.2. | Attiecībā uz otro punktu nav šaubu, ka četras noteiktās jomas ir svarīgas ne vien Āfrikas kontinenta attīstībai, bet arī divpusējām Ķīnas un Āfrikas, kā arī Eiropas un Āfrikas attiecībām, lai gan to pamatā ir citi principi. |
| --- | --- |

4.2.

Attiecībā uz otro punktu nav šaubu, ka četras noteiktās jomas ir svarīgas ne vien Āfrikas kontinenta attīstībai, bet arī divpusējām Ķīnas un Āfrikas, kā arī Eiropas un Āfrikas attiecībām, lai gan to pamatā ir citi principi.

| 4.3. | Ņemot vērā dažu konfliktu atdzimšanu un notiekošo miera procesu trauslumu, kā arī risku, ka var attīstīties jauni fundamentālisma veidi un/vai teritorijas, kurās patvērumu var rast teroristu bāzes, ļoti nozīmīga ir sadarbība miera un drošības uzturēšanas un veicināšanas jomā. Sevišķa uzmanība jāvelta Āfrikas miera un drošības nostiprināšanas procesa atbalstam, kā arī ĀS miera uzturēšanas operācijām, izmantojot veiktspējas uzlabošanu, apmācību, loģistikas un/vai ekonomikas atbalstu. |
| --- | --- |

4.3.

Ņemot vērā dažu konfliktu atdzimšanu un notiekošo miera procesu trauslumu, kā arī risku, ka var attīstīties jauni fundamentālisma veidi un/vai teritorijas, kurās patvērumu var rast teroristu bāzes, ļoti nozīmīga ir sadarbība miera un drošības uzturēšanas un veicināšanas jomā. Sevišķa uzmanība jāvelta Āfrikas miera un drošības nostiprināšanas procesa atbalstam, kā arī ĀS miera uzturēšanas operācijām, izmantojot veiktspējas uzlabošanu, apmācību, loģistikas un/vai ekonomikas atbalstu.

| 4.4. | Tomēr, sadarbojoties miera un drošības uzturēšanas un veicināšanas jomā, vajadzētu paredzēt arī specifisku dialogu par noteikumiem saistībā ar ieroču piegādi un pārdošanu valdībām un nevalstiskiem bruņotiem grupējumiem, kas iesaistīti pašreizējos konfliktos un/vai nopietni pārkāpj cilvēktiesības (11), tādējādi temats, par kuru jau diskutē ANO, tiktu iekļauts arī Ķīnas, Eiropas un Āfrikas trīspusējās attiecībās. |
| --- | --- |

4.4.

Tomēr, sadarbojoties miera un drošības uzturēšanas un veicināšanas jomā, vajadzētu paredzēt arī specifisku dialogu par noteikumiem saistībā ar ieroču piegādi un pārdošanu valdībām un nevalstiskiem bruņotiem grupējumiem, kas iesaistīti pašreizējos konfliktos un/vai nopietni pārkāpj cilvēktiesības (11), tādējādi temats, par kuru jau diskutē ANO, tiktu iekļauts arī Ķīnas, Eiropas un Āfrikas trīspusējās attiecībās.

11

| 4.5. | Pastāv divi ļoti nozīmīgi iemesli, kādēļ uzsvars atkal jāliek uz infrastruktūrai paredzētiem ieguldījumiem, kas Eiropas sadarbības koncepcijā ilgu laiku tika atstāti novārtā, bet Ķīnas stratēģijā attiecībā uz Āfriku veido pamatu. Pirmkārt, atbilstoša infrastruktūra ir vajadzīga, lai nodrošinātu ne vien izejvielu pieejamību, kā arī izejvielu un Āfrikas tirgos apgrozībā laisto produktu transportēšanu, bet arī konkrētus un efektīvus reģionālās integrācijas veidus, kas ir svarīgi Āfrikas sociālajai un ekonomiskajai attīstībai. Turklāt infrastruktūras uzlabošana vai jaunas infrastruktūras veidošana ir daudzu Āfrikas valstu valdību skaidra prioritāte, un tā vairs nevar būt atkarīga tikai no vietējām finansēšanas spējām un finansiālās ilgtspējas (12). |
| --- | --- |

4.5.

Pastāv divi ļoti nozīmīgi iemesli, kādēļ uzsvars atkal jāliek uz infrastruktūrai paredzētiem ieguldījumiem, kas Eiropas sadarbības koncepcijā ilgu laiku tika atstāti novārtā, bet Ķīnas stratēģijā attiecībā uz Āfriku veido pamatu. Pirmkārt, atbilstoša infrastruktūra ir vajadzīga, lai nodrošinātu ne vien izejvielu pieejamību, kā arī izejvielu un Āfrikas tirgos apgrozībā laisto produktu transportēšanu, bet arī konkrētus un efektīvus reģionālās integrācijas veidus, kas ir svarīgi Āfrikas sociālajai un ekonomiskajai attīstībai. Turklāt infrastruktūras uzlabošana vai jaunas infrastruktūras veidošana ir daudzu Āfrikas valstu valdību skaidra prioritāte, un tā vairs nevar būt atkarīga tikai no vietējām finansēšanas spējām un finansiālās ilgtspējas (12).

12

| 4.6. | Vides un dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas nozīmīgums ir pašsaprotams, ņemot vērā ne vien klimata pārmaiņu starptautisko raksturu, bet arī visus aspektus saistībā ar kontinenta dabas resursu, sevišķi izrakteņu un energoresursu, izmantošanas, transportēšanas un izlietošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.6.

Vides un dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas nozīmīgums ir pašsaprotams, ņemot vērā ne vien klimata pārmaiņu starptautisko raksturu, bet arī visus aspektus saistībā ar kontinenta dabas resursu, sevišķi izrakteņu un energoresursu, izmantošanas, transportēšanas un izlietošanas nosacījumiem.

| 4.7. | Iepriekšējos gados debatēs runa bija galvenokārt par vides un darba apstākļiem uzņēmumos, ko vada Āfrikā darbojošies ķīniešu uzņēmumi vai kuri ir saistīti ar tiem. Tas ir izsmeļoši atspoguļots African Labour Research Network veiktajā pētījumā (13). Tomēr nevajadzētu aizmirst, ka tas pats attiecas arī uz daudziem Eiropas vai starptautiskiem uzņēmumiem. Tāpēc starptautisku standartu un pārredzamības principa ievērošana (14) ar Āfrikas valstu valdībām parakstīto nolīgumu noslēgšanas un piemērošanas laikā skar vienādā mērā Ķīnu, Eiropu un Āfriku, un šim jautājumam vajadzētu būt iekļautam trīspusējā dialogā par dabas resursu un vides ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kā arī par atbalstu Āfrikas infrastruktūrai. |
| --- | --- |

4.7.

Iepriekšējos gados debatēs runa bija galvenokārt par vides un darba apstākļiem uzņēmumos, ko vada Āfrikā darbojošies ķīniešu uzņēmumi vai kuri ir saistīti ar tiem. Tas ir izsmeļoši atspoguļots African Labour Research Network veiktajā pētījumā (13). Tomēr nevajadzētu aizmirst, ka tas pats attiecas arī uz daudziem Eiropas vai starptautiskiem uzņēmumiem. Tāpēc starptautisku standartu un pārredzamības principa ievērošana (14) ar Āfrikas valstu valdībām parakstīto nolīgumu noslēgšanas un piemērošanas laikā skar vienādā mērā Ķīnu, Eiropu un Āfriku, un šim jautājumam vajadzētu būt iekļautam trīspusējā dialogā par dabas resursu un vides ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kā arī par atbalstu Āfrikas infrastruktūrai.

African Labour Research Network

13

14

| 4.8. | Lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku beidzot ir atzīta gan par lielāko līdzekļu devēju, gan Āfrikas kontinenta kopējās stratēģijas prioritāti. Tomēr šai uzmanībai steidzami jāizpaužas konkrētos pasākumos, kas tiek atbalstīti ilgtermiņā un attiecas uz lauksaimniecības attīstību kopumā, pilnībā nodrošinot lauku iedzīvotāju iesaistīšanos, lauksaimnieku organizāciju līdzdalību un saglabājot viņu iespēju piekļūt vietējiem resursiem un to apsaimniekošanai ilgtermiņā. |
| --- | --- |

4.8.

Lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku beidzot ir atzīta gan par lielāko līdzekļu devēju, gan Āfrikas kontinenta kopējās stratēģijas prioritāti. Tomēr šai uzmanībai steidzami jāizpaužas konkrētos pasākumos, kas tiek atbalstīti ilgtermiņā un attiecas uz lauksaimniecības attīstību kopumā, pilnībā nodrošinot lauku iedzīvotāju iesaistīšanos, lauksaimnieku organizāciju līdzdalību un saglabājot viņu iespēju piekļūt vietējiem resursiem un to apsaimniekošanai ilgtermiņā.

| 4.9. | Šajā sakarā ir jāņem vērā nesenais brīdinājums, kas tika izteikts piecu Āfrikas reģionu lauksaimniecības organizāciju sammitā, kuru Romā organizēja Coldiretti. Tajā tika uzsvērts, ka Dienvidkoreja, Ķīna, Apvienotie Arābu Emirāti, Saūda Arābija un Japāna strauji palielinājusi lauksaimniecībā izmantojamās zemes iepirkšanu Āfrikā un citās attīstības valstīs, lai nodrošinātos ar pārtikas apgādi un resursiem biodegvielas ražošanai (15). |
| --- | --- |

4.9.

Šajā sakarā ir jāņem vērā nesenais brīdinājums, kas tika izteikts piecu Āfrikas reģionu lauksaimniecības organizāciju sammitā, kuru Romā organizēja Coldiretti. Tajā tika uzsvērts, ka Dienvidkoreja, Ķīna, Apvienotie Arābu Emirāti, Saūda Arābija un Japāna strauji palielinājusi lauksaimniecībā izmantojamās zemes iepirkšanu Āfrikā un citās attīstības valstīs, lai nodrošinātos ar pārtikas apgādi un resursiem biodegvielas ražošanai (15).

Coldiretti

15

| 4.10. | Sadarbību nodrošinātībai ar pārtiku varētu izmantot, lai sāktu dialogu par citiem svarīgiem jautājumiem, piemēram, par tūkstošgades attīstības mērķiem, vismazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu aizsardzību un veselības aizsardzību. Veselības aizsardzības jomā īpaša uzmanība būtu jāpievērš kopēju stratēģiju izstrādei cīņā pret trijām lielām pandēmijām (16) (proti, malāriju, HIV/AIDS un tuberkulozi), kas jau ir starptautiskas sadarbības temats daudzpusējos forumos. |
| --- | --- |

4.10.

Sadarbību nodrošinātībai ar pārtiku varētu izmantot, lai sāktu dialogu par citiem svarīgiem jautājumiem, piemēram, par tūkstošgades attīstības mērķiem, vismazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu aizsardzību un veselības aizsardzību. Veselības aizsardzības jomā īpaša uzmanība būtu jāpievērš kopēju stratēģiju izstrādei cīņā pret trijām lielām pandēmijām (16) (proti, malāriju, HIV/AIDS un tuberkulozi), kas jau ir starptautiskas sadarbības temats daudzpusējos forumos.

16

HIV/AIDS

| 4.11. | Attiecībā uz Āfrikas iestāžu lomu trīspusējā dialogā atzinīgi jāvērtē Āfrikas Savienības, kā arī reģionālo ekonomikas organizāciju un atsevišķu valstu lielā loma. Svarīga ir ĀS trijotnes gatavība piedalīties ES un Ķīnas ikgadējā dialogā, kā arī ideja, ka regulārās trīspusējās konsultācijās starpnieka loma jāuztic ĀS komisijai, kas atrodas Adisabebā. Šāda virzība pilnībā sakrīt ar EESK atzinumā par ES un Āfrikas stratēģiju (17) uzsvērto vajadzību nodrošināt, ka Āfrikas iestādes uzņemas konkrētu atbildību, tādējādi nostiprinot savu suverenitāti un leģitimitāti un ļaujot veidot patiesi līdzsvarotas partnerattiecības. Tomēr jānodrošina, ka ĀS atzīst un pieņem šādas prioritātes un ka tās iespējami ātrāk kļūst par konkrētiem rīcības plāniem. |
| --- | --- |

4.11.

Attiecībā uz Āfrikas iestāžu lomu trīspusējā dialogā atzinīgi jāvērtē Āfrikas Savienības, kā arī reģionālo ekonomikas organizāciju un atsevišķu valstu lielā loma. Svarīga ir ĀS trijotnes gatavība piedalīties ES un Ķīnas ikgadējā dialogā, kā arī ideja, ka regulārās trīspusējās konsultācijās starpnieka loma jāuztic ĀS komisijai, kas atrodas Adisabebā. Šāda virzība pilnībā sakrīt ar EESK atzinumā par ES un Āfrikas stratēģiju (17) uzsvērto vajadzību nodrošināt, ka Āfrikas iestādes uzņemas konkrētu atbildību, tādējādi nostiprinot savu suverenitāti un leģitimitāti un ļaujot veidot patiesi līdzsvarotas partnerattiecības. Tomēr jānodrošina, ka ĀS atzīst un pieņem šādas prioritātes un ka tās iespējami ātrāk kļūst par konkrētiem rīcības plāniem.

17

| 4.12. | Centieni izveidot ES, Ķīnas un Āfrikas trīspusēju dialogu ir vēl nozīmīgāki, ja ņem vērā apbrīnu, ko Pekina rada kontinentā. Daudzas Āfrikas valstu valdības Ķīnu uzskata par piemēru, jo vienas paaudzes laikā tai izdevās pārvarēt nabadzību, uzvarēt slimības un kļūt par nozīmīgu starptautisku dalībnieku. Ķīna pret nabadzību vērsās galvenokārt lauku reģionos, galveno uzmanību pievēršot attīstībai un lauksaimniecības produktivitātes palielināšanai. Šāda stratēģija varētu atbilst arī Āfrikas valstu interesēm (18). Tomēr apbrīnu par Ķīnu pastiprina arī fakts, ka Ķīnai nav koloniālā mantojuma, tā joprojām sevi uzskata par attīstības valsti un atsakās no principa, kas balstīts uz līdzekļu devēja un līdzekļu saņēmēja attiecībām, kuras vēsturiski ir vairāk raksturīgas ESAO valstīm. Minētās iezīmes, kā arī ievērojami pieejamie līdzekļi, kurus var investēt vai aizdot Āfrikas valstu valdībām, sniedz Ķīnai priekšrocības attiecībās ar Āfriku. |
| --- | --- |

4.12.

Centieni izveidot ES, Ķīnas un Āfrikas trīspusēju dialogu ir vēl nozīmīgāki, ja ņem vērā apbrīnu, ko Pekina rada kontinentā. Daudzas Āfrikas valstu valdības Ķīnu uzskata par piemēru, jo vienas paaudzes laikā tai izdevās pārvarēt nabadzību, uzvarēt slimības un kļūt par nozīmīgu starptautisku dalībnieku. Ķīna pret nabadzību vērsās galvenokārt lauku reģionos, galveno uzmanību pievēršot attīstībai un lauksaimniecības produktivitātes palielināšanai. Šāda stratēģija varētu atbilst arī Āfrikas valstu interesēm (18). Tomēr apbrīnu par Ķīnu pastiprina arī fakts, ka Ķīnai nav koloniālā mantojuma, tā joprojām sevi uzskata par attīstības valsti un atsakās no principa, kas balstīts uz līdzekļu devēja un līdzekļu saņēmēja attiecībām, kuras vēsturiski ir vairāk raksturīgas ESAO valstīm. Minētās iezīmes, kā arī ievērojami pieejamie līdzekļi, kurus var investēt vai aizdot Āfrikas valstu valdībām, sniedz Ķīnai priekšrocības attiecībās ar Āfriku.

18

5.   Negatīvi aspekti.

Negatīvi aspekti.

| 5.1. | Tai pat laikā Ķīnas un Āfrikas attiecībās ir arī kritiski vērtējami elementi, kas rada bažas ārējiem novērotājiem un par kuriem jādiskutē Komisijas ierosinātās trīspusējās sadarbības ietvaros. |
| --- | --- |

5.1.

Tai pat laikā Ķīnas un Āfrikas attiecībās ir arī kritiski vērtējami elementi, kas rada bažas ārējiem novērotājiem un par kuriem jādiskutē Komisijas ierosinātās trīspusējās sadarbības ietvaros.

| 5.2. | Ķīnas pieaugošajai klātbūtnei Āfrikā ir arī negatīvi aspekti. Vispirms jāmin atgriešanās pie vietējo valdību un pilsētu elites vadošās lomas, kas rada satraucošu Āfrikas privātā sektora marginalizāciju, apdraudējumu mēreniem Āfrikas arodbiedrību sasniegumiem sociālajā jomā, kā arī apgrūtinošus darba apstākļus vietējiem darba ņēmējiem. Īstās, vienlīdzīgās partnerattiecībās vajadzētu paredzēt, ka visām trijām pusēm, t.i., ES, Ķīnai un Āfrikai, ir iespēja iekļaut darba kārtībā arī strīdīgākos jautājumus vai tādus, par kuriem ir atšķirīgi viedokļi un redzējumi. |
| --- | --- |

5.2.

Ķīnas pieaugošajai klātbūtnei Āfrikā ir arī negatīvi aspekti. Vispirms jāmin atgriešanās pie vietējo valdību un pilsētu elites vadošās lomas, kas rada satraucošu Āfrikas privātā sektora marginalizāciju, apdraudējumu mēreniem Āfrikas arodbiedrību sasniegumiem sociālajā jomā, kā arī apgrūtinošus darba apstākļus vietējiem darba ņēmējiem. Īstās, vienlīdzīgās partnerattiecībās vajadzētu paredzēt, ka visām trijām pusēm, t.i., ES, Ķīnai un Āfrikai, ir iespēja iekļaut darba kārtībā arī strīdīgākos jautājumus vai tādus, par kuriem ir atšķirīgi viedokļi un redzējumi.

| 5.3. | Ja salīdzina Komisijas ierosinātās četras sadarbības jomas ar astoņiem prioritāriem punktiem, kas noteikti Eiropas un Āfrikas stratēģijas rīcības plānā, ko pieņēma Lisabonā (19), var redzēt, ka paziņojumā nav minēti svarīgi jautājumi, piemēram, demokrātiska pārvaldība, cilvēktiesības un pienācīgs darbs. Eiropas Savienībai trīspusējā dialogā vajadzētu iekļaut minētos jautājumus, kā arī jautājumu par pilsoniskās sabiedrības lomu. Tas atbilstu gan Lisabonas stratēģijai, gan 2000. gada Kotonū nolīgumam (20), kas regulē ĀKK valstu attiecības. |
| --- | --- |

5.3.

Ja salīdzina Komisijas ierosinātās četras sadarbības jomas ar astoņiem prioritāriem punktiem, kas noteikti Eiropas un Āfrikas stratēģijas rīcības plānā, ko pieņēma Lisabonā (19), var redzēt, ka paziņojumā nav minēti svarīgi jautājumi, piemēram, demokrātiska pārvaldība, cilvēktiesības un pienācīgs darbs. Eiropas Savienībai trīspusējā dialogā vajadzētu iekļaut minētos jautājumus, kā arī jautājumu par pilsoniskās sabiedrības lomu. Tas atbilstu gan Lisabonas stratēģijai, gan 2000. gada Kotonū nolīgumam (20), kas regulē ĀKK valstu attiecības.

19

20

| 5.4. | Eiropas Savienībai un Ķīnai ir atšķirīgas rīcības stratēģijas attiecībā uz Āfriku. Kamēr lielākā daļa ES atbalsta ir dāvinājumi, ko nabadzības mazināšanai piešķir atbilstīgi arvien pieaugošiem politiskiem nosacījumiem (demokrātijas noteikumu, cilvēktiesību, ILO konvenciju ievērošana, korupcijas apkarošana un labas pārvaldības prakses attīstīšana, kā arī pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana), Ķīna ar atvieglotiem nosacījumiem izsniedz aizdevumus, kurus izmanto galvenokārt infrastruktūras celtniecībā un kurus garantē ilgtermiņa nolīgumi par dabas resursu izmantošanu. Turklāt Ķīnas aizdevumi bieži vien ir saistīti ar Ķīnas uzņēmumu, īpašumu un dažkārt arī darbaspēka izmantošanu atbilstīgi “saistītā atbalsta” modelim, ko ESAO valstis vairs neizmanto. Visbeidzot, daudzos gadījumos ESAO konkursu noteikumi ir labvēlīgi uzņēmumiem no attīstības valstīm, galvenokārt no Ķīnas. |
| --- | --- |

5.4.

Eiropas Savienībai un Ķīnai ir atšķirīgas rīcības stratēģijas attiecībā uz Āfriku. Kamēr lielākā daļa ES atbalsta ir dāvinājumi, ko nabadzības mazināšanai piešķir atbilstīgi arvien pieaugošiem politiskiem nosacījumiem (demokrātijas noteikumu, cilvēktiesību, ILO konvenciju ievērošana, korupcijas apkarošana un labas pārvaldības prakses attīstīšana, kā arī pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana), Ķīna ar atvieglotiem nosacījumiem izsniedz aizdevumus, kurus izmanto galvenokārt infrastruktūras celtniecībā un kurus garantē ilgtermiņa nolīgumi par dabas resursu izmantošanu. Turklāt Ķīnas aizdevumi bieži vien ir saistīti ar Ķīnas uzņēmumu, īpašumu un dažkārt arī darbaspēka izmantošanu atbilstīgi “saistītā atbalsta” modelim, ko ESAO valstis vairs neizmanto. Visbeidzot, daudzos gadījumos ESAO konkursu noteikumi ir labvēlīgi uzņēmumiem no attīstības valstīm, galvenokārt no Ķīnas.

ILO

| 5.5. | Kopumā Āfrikas valdošā elite dod priekšroku Ķīnas pieejai, jo tajā netiek izvirzīti nosacījumi un to nepalēnina pārmērīgais Eiropas birokrātiskais slogs. Tomēr šāda pieeja slēpj dubultu risku: rodas jaunas masveida parādsaistības, kuru sekas ilgtermiņā varētu būt ļoti negatīvas, un pastiprinās atsevišķu valstu ekonomikas atkarība no vienveidīgiem ražojumiem un to eksporta, kas savukārt ir saistīts ar cenu svārstībām starptautiskajos tirgos. |
| --- | --- |

5.5.

Kopumā Āfrikas valdošā elite dod priekšroku Ķīnas pieejai, jo tajā netiek izvirzīti nosacījumi un to nepalēnina pārmērīgais Eiropas birokrātiskais slogs. Tomēr šāda pieeja slēpj dubultu risku: rodas jaunas masveida parādsaistības, kuru sekas ilgtermiņā varētu būt ļoti negatīvas, un pastiprinās atsevišķu valstu ekonomikas atkarība no vienveidīgiem ražojumiem un to eksporta, kas savukārt ir saistīts ar cenu svārstībām starptautiskajos tirgos.

| 5.6. | Lai gan Eiropa joprojām ir Āfrikas pirmā ekonomiskā un tirdzniecības partnere, tai tomēr ir grūtības izstrādāt vienprātīgu nostāju, kā arī panākt un uzturēt gan attīstības un tirdzniecības, gan ārējās un drošības politikas vispārējo saskaņotību. Arī praksē vēl joprojām pastāv daudzi šķēršļi, kas neļauj saskaņot atsevišķu dalībvalstu pasākumus, kas tādēļ zaudē ietekmi un efektivitāti. |
| --- | --- |

5.6.

Lai gan Eiropa joprojām ir Āfrikas pirmā ekonomiskā un tirdzniecības partnere, tai tomēr ir grūtības izstrādāt vienprātīgu nostāju, kā arī panākt un uzturēt gan attīstības un tirdzniecības, gan ārējās un drošības politikas vispārējo saskaņotību. Arī praksē vēl joprojām pastāv daudzi šķēršļi, kas neļauj saskaņot atsevišķu dalībvalstu pasākumus, kas tādēļ zaudē ietekmi un efektivitāti.

6.   Dažas citas grūtības.

Dažas citas grūtības.

| 6.1. | Papildus jau minētajiem nosacījumiem, kurus ES izvirza savās attiecībās ar Āfriku, ir citi aspekti, kas rada atšķirības Eiropas un Ķīnas pieejā un ko uzsver daudzas Āfrikas valstu valdības:






  — | dažādas problēmas, kas parādījās ES un Āfrikas valstu attiecībās sakarā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) sarunām un kurām pretstatā ir pakāpeniska un plaši izreklamēta Ķīnas tirgus atvērtība Āfrikas preču importam bez muitas nodokļiem (līdz 2010. gadam to skaitam vajadzētu pieaugt līdz 440, savukārt 2006. gadā to skaits bija 190); |
| --- | --- | --- |

6.1.

Papildus jau minētajiem nosacījumiem, kurus ES izvirza savās attiecībās ar Āfriku, ir citi aspekti, kas rada atšķirības Eiropas un Ķīnas pieejā un ko uzsver daudzas Āfrikas valstu valdības:

—

dažādas problēmas, kas parādījās ES un Āfrikas valstu attiecībās sakarā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) sarunām un kurām pretstatā ir pakāpeniska un plaši izreklamēta Ķīnas tirgus atvērtība Āfrikas preču importam bez muitas nodokļiem (līdz 2010. gadam to skaitam vajadzētu pieaugt līdz 440, savukārt 2006. gadā to skaits bija 190);

| — | Ķīnas valdības spēcīga un redzama iesaistīšanās infrastruktūras, skolu, slimnīcu un publisku ēku celtniecībā, salīdzinot ar bieži vien daļēji īstenotām Eiropas iniciatīvām agrāk; |
| --- | --- |

—

Ķīnas valdības spēcīga un redzama iesaistīšanās infrastruktūras, skolu, slimnīcu un publisku ēku celtniecībā, salīdzinot ar bieži vien daļēji īstenotām Eiropas iniciatīvām agrāk;

| — | daudz konkrētāki Ķīnas risinājumi saistībā ar profesionālo apmācību un sagatavošanu lauksaimniecības, medicīnas, dabaszinātņu un kultūras nozarē, tostarp piedāvājot Āfrikas studentiem plašu piekļuvi Ķīnas universitātēm un apmācības centriem; |
| --- | --- |

—

daudz konkrētāki Ķīnas risinājumi saistībā ar profesionālo apmācību un sagatavošanu lauksaimniecības, medicīnas, dabaszinātņu un kultūras nozarē, tostarp piedāvājot Āfrikas studentiem plašu piekļuvi Ķīnas universitātēm un apmācības centriem;

| — | Ķīnas izstrādājumu lielā pieejamība (dažkārt nepietiekami ievērojot starptautiskus standartus par ražojumu drošumu, un tādējādi nopietni apdraudot sabiedrības veselību un vidi), kuri pakāpeniski pārņem kontinenta tirgus un mājokļus, bieži vien graujoši ietekmējot vietējās ražošanas nozares, pirmām kārtām tekstilpreču nozari (21). |
| --- | --- |

—

Ķīnas izstrādājumu lielā pieejamība (dažkārt nepietiekami ievērojot starptautiskus standartus par ražojumu drošumu, un tādējādi nopietni apdraudot sabiedrības veselību un vidi), kuri pakāpeniski pārņem kontinenta tirgus un mājokļus, bieži vien graujoši ietekmējot vietējās ražošanas nozares, pirmām kārtām tekstilpreču nozari (21).

21

| 6.2. | Pašreizējā starptautiskā ekonomikas un finanšu krīze liek beidzot pārdomāt iespējamo ietekmi uz Āfriku (22).
  Globālās lejupslīdes sekas, eksporta samazinājums, daudzu tirgu atgriešanās pie protekcionisma, daudzu izejvielu cenas kritums rada nopietnas raizes, reāli apdraudot iepriekšējos desmit gados sasniegtos mērķus, t.i., valsts parāda un valsts budžeta deficīta samazinājumu, lielākus ieguldījumus un konkurenci infrastruktūras jomā, nodokļu sistēmu konsolidāciju, kā arī centienus dažādot valsts ražošanas struktūru. |
| --- | --- |

6.2.

Pašreizējā starptautiskā ekonomikas un finanšu krīze liek beidzot pārdomāt iespējamo ietekmi uz Āfriku (22).

22

Globālās lejupslīdes sekas, eksporta samazinājums, daudzu tirgu atgriešanās pie protekcionisma, daudzu izejvielu cenas kritums rada nopietnas raizes, reāli apdraudot iepriekšējos desmit gados sasniegtos mērķus, t.i., valsts parāda un valsts budžeta deficīta samazinājumu, lielākus ieguldījumus un konkurenci infrastruktūras jomā, nodokļu sistēmu konsolidāciju, kā arī centienus dažādot valsts ražošanas struktūru.

| 6.3. | Sakarā ar krīzi Ķīna nesen vēlreiz apstiprināja un pat palielināja savas saistības gan attiecībā uz atbalstiem un aizdevumiem, gan ieguldījumiem (23). ES cenšas īstenot saistības, ko tā uzņēmusies, bet 2009. gadā dažas dalībvalstis jau ir ievērojami samazinājušas resursus un divpusējās finanšu saistības. Līdzīgas prognozes, ja ne vēl ļaunākas, ir paredzamas 2010. gadam. Tomēr ir vajadzīgi jauni resursi, kā tas tika uzsvērts visos nesen notikušajos sammitos. |
| --- | --- |

6.3.

Sakarā ar krīzi Ķīna nesen vēlreiz apstiprināja un pat palielināja savas saistības gan attiecībā uz atbalstiem un aizdevumiem, gan ieguldījumiem (23). ES cenšas īstenot saistības, ko tā uzņēmusies, bet 2009. gadā dažas dalībvalstis jau ir ievērojami samazinājušas resursus un divpusējās finanšu saistības. Līdzīgas prognozes, ja ne vēl ļaunākas, ir paredzamas 2010. gadam. Tomēr ir vajadzīgi jauni resursi, kā tas tika uzsvērts visos nesen notikušajos sammitos.

23

| 6.4. | Eiropas un Āfrikas, kā arī Ķīnas un Āfrikas attiecībās arvien lielāku nozīmi iegūst virkne ar migrāciju saistītu tendenču, kuras nav pārāk pētītas, sevišķi attiecībā uz Ķīnas iedzīvotāju ierašanos Āfrikas valstīs. Izvērtējums par šīs plūsmas veidiem un apjomu, kā arī par tās iespējamajām mijiedarbībām varētu palīdzēt izprast tās ietekmi uz Āfrikas attīstību. |
| --- | --- |

6.4.

Eiropas un Āfrikas, kā arī Ķīnas un Āfrikas attiecībās arvien lielāku nozīmi iegūst virkne ar migrāciju saistītu tendenču, kuras nav pārāk pētītas, sevišķi attiecībā uz Ķīnas iedzīvotāju ierašanos Āfrikas valstīs. Izvērtējums par šīs plūsmas veidiem un apjomu, kā arī par tās iespējamajām mijiedarbībām varētu palīdzēt izprast tās ietekmi uz Āfrikas attīstību.

| 6.5. | Nobeigumā EESK pauž viedokli, ka būtisks ir jautājums par pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. Šis jautājums ir svarīgs ne tikai Eiropai (24). Tas ir kļuvis par visu partnerattiecību ar Āfriku nozīmīgu elementu un neatņemamu sastāvdaļu, bet jo īpaši kopš Kotonū nolīguma. Pagaidām šķiet, ka minētais aspekts nav būtisks ne Ķīnas un Āfrikas attiecībās, ne arī Pekinas un atsevišķu valstu divpusējās attiecībās.
  Visiem nevalstiskajiem dalībniekiem, bet jo sevišķi uzņēmējiem, arodbiedrībām, lauksaimnieku, sieviešu un patērētāju organizācijām ir iespējams plaši un strukturēti iesaistīties četrās Komisijas minētajās jomās. Lai gan to nozīme Āfrikas sabiedrībā, ekonomikas attīstībā un politiskajās attiecībās tika atzīta un pastiprināta, pateicoties Lomes un Kotonū nolīgumos aizsāktā procesa panākumiem, tā tomēr riskē zaudēt savu nozīmīgumu un no jauna kļūt otršķirīga, ja divpusējie vai trīspusējie dialogi norisināsies tikai starpvaldību līmenī. Runa ir par lomu, ko vajadzētu uzskatīt par galveno priekšrocību, kuras vērtība ir jāizceļ un jāveicina. |
| --- | --- |

6.5.

Nobeigumā EESK pauž viedokli, ka būtisks ir jautājums par pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. Šis jautājums ir svarīgs ne tikai Eiropai (24). Tas ir kļuvis par visu partnerattiecību ar Āfriku nozīmīgu elementu un neatņemamu sastāvdaļu, bet jo īpaši kopš Kotonū nolīguma. Pagaidām šķiet, ka minētais aspekts nav būtisks ne Ķīnas un Āfrikas attiecībās, ne arī Pekinas un atsevišķu valstu divpusējās attiecībās.

24

Visiem nevalstiskajiem dalībniekiem, bet jo sevišķi uzņēmējiem, arodbiedrībām, lauksaimnieku, sieviešu un patērētāju organizācijām ir iespējams plaši un strukturēti iesaistīties četrās Komisijas minētajās jomās. Lai gan to nozīme Āfrikas sabiedrībā, ekonomikas attīstībā un politiskajās attiecībās tika atzīta un pastiprināta, pateicoties Lomes un Kotonū nolīgumos aizsāktā procesa panākumiem, tā tomēr riskē zaudēt savu nozīmīgumu un no jauna kļūt otršķirīga, ja divpusējie vai trīspusējie dialogi norisināsies tikai starpvaldību līmenī. Runa ir par lomu, ko vajadzētu uzskatīt par galveno priekšrocību, kuras vērtība ir jāizceļ un jāveicina.

| 6.6. | EESK ar bažām konstatē, ka izskatāmajā paziņojumā nav nekādas atsauces ne uz šiem jautājumiem, ne uz konkrētu iespēju, kā ierosinātajā procesā iesaistīt sociālos partnerus vai nevalstiskās struktūras kopumā. |
| --- | --- |

6.6.

EESK ar bažām konstatē, ka izskatāmajā paziņojumā nav nekādas atsauces ne uz šiem jautājumiem, ne uz konkrētu iespēju, kā ierosinātajā procesā iesaistīt sociālos partnerus vai nevalstiskās struktūras kopumā.

Briselē, 2009. gada 1. oktobris.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  Sk. Louis MICHEL“Afrique-Europe: l'indispensable alliance”, monogrāfija, EK, 2007. gada decembrī.

1

Louis MICHEL

Afrique-Europe: l'indispensable alliance

(2)  Runa nav tikai par dabas resursiem, infrastruktūru un tirdzniecību. Ķīnas vadošā banka Industrial Land Commercial Bank of China par 5,6 miljardiem dolāru iegādājās 20 % no Standard Bank, Dienvidāfrikas vadošās bankas, kas ir arī lielākā Āfrikas banka. Tā ir lielākā investīcija, kādu jebkad Āfrikā ir veikusi ārvalsts grupa.

2

Industrial Land Commercial Bank of China

Standard Bank

(3)  Sk. FOCAC oficiālo tīmekļa vietni (www.focac.org/eng/).

3

FOCAC

(4)  “China’s African policy”, 2006. gada 12. janvārī (http://www.focac.org/eng/zgdfzzc/t463748.htm).

4

China’s African policy

(5)  OV C 77, 31.03.2009., 148.–156. lpp. “ES un Āfrikas valstu stratēģija”, ziņotājs — DANTIN kgs.

5

DANTIN

(6)  Saskaņā ar SVF datiem ES un Āfrikas tirdzniecības apjoms, kas 1995. gadā bija 45 % visas Āfrikas tirdzniecības, šobrīd nedaudz pārsniedz 30 %, turpretī tirdzniecības ar Ķīnu apjoms šobrīd ir pieaudzis no tikai dažiem procentiem 1995. gadā līdz gandrīz 27 %. Ķīnas un Āfrikas tirdzniecība 2008. gadā bija 106,8 miljardi ASV dolāru apmērā. Tas ir pieaugums par 45 % kopš pagājušā gada un nozīmē, ka 2006. gada sammitā Pekinā paziņotais mērķis par 100 miljardiem ASV dolāru līdz 2010. gadam ir sasniegts divus gadus agrāk. Sk. arī Komisijas darba dokumentu un Komisijas paziņojuma pielikumus (SEC(2008) 2641 galīgā redakcija).

6

(7)  “Ķīnas politika un tās ietekme uz Āfriku”, Eiropas Parlamenta dokuments A6-0080/2008/P6_TA-PROV(2008)0173 (EP 2008. gada marta rezolūcija), ziņotāja — Ana Maria GOMES kdze.

7

Ana Maria GOMES

(8)  Sevišķi nozīmīga ir konference “Partners in competition? The EU, Africa and China”, ko EK organizēja 2007. gada 28. jūnijā un kurā piedalījās 180 politikas veidotāju, ekspertu un diplomātu no Āfrikas, Ķīnas un Eiropas.

8

Partners in competition? The EU, Africa and China

(9)  Sk. Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2008. gada 10. novembra 2902. sanāksmes secinājumus.

9

(10)  ES un Ķīnas 11. sammits Prāgā 2009. gada 20. maijā. Sk. kopīgo noslēguma paziņojumu.

10

(11)  Sk. jau minēto EP 2008. gada ziņojumu un rezolūciju A6-0080/2008/P6_TA-PROV(2008)0173 (EP 2008. gada marta rezolūcija), ziņotāja — Ana Maria GOMES kdze.

11

Ana Maria GOMES

(12)  Sk. diskusijas un debates, kas notika ĀS XII augstākā līmeņa sanāksmes laikā Adisabebā no 2009. gada 26. janvāra līdz 3. februārim. Sanāksmes galvenais temats bija infrastruktūras attīstība Āfrikā (www.africa-union.org).

12

(13)  A. Yaw Baah, H. Jaunch“Chinese investment in Africa, a labour perspective”, ALRN, 2009. gada maijā (http://www.fnv.nl/binary/report2009_chinese_investments_in_africa_tcm7-23663.pdf).

13

A. Yaw Baah, H. Jaunch

Chinese investment in Africa, a labour perspective”

ALRN

(14)  Sk. Tax Justice Network“Breaking the curse: how transparent taxation and fair taxes can turn Africa’s mineral wealth into development” (http://www.taxjustice.net/cms/upload/pdf/TJN4Africa_0903_breaking_the_curse_final_text.pdf).

14

Tax Justice Network

Breaking the curse: how transparent taxation and fair taxes can turn Africa’s mineral wealth into development

(15)  Organizācijas minēja, ka 2008. gadā vien tika nopirktas 7,6 miljoni hektāru lielas platības un ka Ķīna ar dažādām Āfrikas valstīm ir noslēgusi lauksaimniecības nolīgumus (http://www.coldiretti.it/docindex/cncd/informazioni/314_09.htm). Sk. arī L. Cotula, S. Vermeulen, R. Leonard, J. Keeley“Land grab or development opportunity? – Agricultural investment and international land deals in Africa”, FAO-IFAD-IIED, 2009. gada maijā.

15

L. Cotula, S. Vermeulen, R. Leonard, J. Keeley

Land grab or development opportunity? – Agricultural investment and international land deals in Africa

FAO-IFAD-IIED

(16)  OV C 195, 18.08.2006., 104.–109. lpp. “Āfrika kā nepieciešama prioritāte — Eiropas pilsoniskās sabiedrības viedoklis”, ziņotājs — BEDOSSA kgs.

16

BEDOSSA

(17)  OV C 77, 31.03.2009., 148.–156. lpp. (jau iepriekš minēts).

17

(18)  Ar 7 % aramzemes Ķīna, kas nodrošina pārtiku 22 % pasaules iedzīvotāju, praktiski ir uzvarējusi cīņā ar galējo nabadzību, analfabētismu, vispostošākajām slimībām un epidēmijām, kā arī samazinājusi bērnu mirstību. Martin Ravallion (“Are there lessons for Africa from China's success against poverty?” Pasaules banka, Policy Research working paper Nr. 4463, 2008. gada janvārī) uzskata, ka Āfrika var uzkrāt nozīmīgu pieredzi, uzmanīgi analizējot Ķīnas attīstības galvenos aspektus. Sk. 2. pielikumu.

18

Martin Ravallion

Are there lessons for Africa from China's success against poverty?

Policy Research working paper

Sk. arī R. SANDREY, H. EDINGER“The relevance of Chinese agricultural technologies for African smallholder farmers: agricultural technology research in China”, Centre for Chinese Studies, Stellenbosch University, 2009. gada aprīlī (http://www.ccs.org.za/downloads/CCS%20China%20Agricultural%20Technology%20Research%20Report%20April%202009.pdf).

R. SANDREY, H. EDINGER

The relevance of Chinese agricultural technologies for African smallholder farmers: agricultural technology research in China

Centre for Chinese Studies

Stellenbosch University

(19)  Miers un drošība; demokrātiska pārvaldība un cilvēktiesības; tirdzniecība, reģionālā attīstība un infrastruktūra; partnerība saistībā ar tūkstošgades attīstības mērķiem; enerģētika; klimata pārmaiņas; migrācija, mobilitāte un nodarbinātība; zinātne, informācijas sabiedrība un telpa.

19

(20)  Sk. 9. panta 1. punktu.

20

(21)  Sk. par šo jautājumu interesanto Pasaules bankas 2007. gada ziņojumu “Africa's Silk Road”.

21

Africa's Silk Road

(22)  Sk. šajā sakarā paziņojumu “Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā” (COM(2009) 160 galīgā redakcija), kā arī EESK atzinumu, kas pašlaik tiek izstrādāts.

22

(23)  Sk. saistības, ko 2009. gada februāra vidū vizītes laikā četrās Āfrikas valstīs (Malī, Senegālā, Tanzānijā un Maurīcijā) uzņēmās prezidents Hu Jintao.

23

Hu Jintao

(24)  Sk. OV C 110, 09.05.2006., 68.–74. lpp. “ES un Ķīnas attiecības: pilsoniskās sabiedrības loma”, ziņotājs – SHARMA kgs.

24

SHARMA

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/113 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/113

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES jaunatnes stratēģija – ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus. Atjaunināta atvērtās koordinācijas metode, kā risināt jauniešu problēmas un tiem pavērt jaunas iespējas” ”

COM(2009) 200 galīgā redakcija

2009/C 318/22

Ziņotājs: SIBIAN kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2009. gada 27. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus. Atjaunināta atvērtās koordinācijas metode, kā risināt jauniešu problēmas un tiem pavērt jaunas iespējas” ”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 1. septembrī. Ziņotājs — SIBIAN kgs.

SIBIAN

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 456. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (1. oktobra sēdē), ar 133 balsīm par un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1. | EESK uzskata, ka stratēģija jāizstrādā ne tikai jauniešiem, bet gan KOPĀ ar jauniešiem, kas jāiesaista politikas veidošanā un tās īstenošanā. |
| --- | --- |

1.1.

EESK uzskata, ka stratēģija jāizstrādā ne tikai jauniešiem, bet gan KOPĀ ar jauniešiem, kas jāiesaista politikas veidošanā un tās īstenošanā.

| 1.2. | Atbilstoši subsidiaritātes principam jaunatnes politika ir galvenokārt dalībvalstu kompetencē. Tomēr daudzas jaunatnes problēmas mūsdienu sabiedrībā nevar pilnībā atrisināt, neizmantojot globālāku un vienotāku pieeju. Tāpēc integrēta Eiropas jaunatnes stratēģija ir vērtējama atzinīgi. |
| --- | --- |

1.2.

Atbilstoši subsidiaritātes principam jaunatnes politika ir galvenokārt dalībvalstu kompetencē. Tomēr daudzas jaunatnes problēmas mūsdienu sabiedrībā nevar pilnībā atrisināt, neizmantojot globālāku un vienotāku pieeju. Tāpēc integrēta Eiropas jaunatnes stratēģija ir vērtējama atzinīgi.

| 1.3. | Visas izvēlētās rīcības jomas aptver vairākas nozares, un tās nevar skatīt izolēti. Tās ir savstarpēji saistītas un viena otru ietekmē. Tāpēc tām ir vajadzīga horizontāla pieeja, ņemot vēra jauniešu vajadzības. |
| --- | --- |

1.3.

Visas izvēlētās rīcības jomas aptver vairākas nozares, un tās nevar skatīt izolēti. Tās ir savstarpēji saistītas un viena otru ietekmē. Tāpēc tām ir vajadzīga horizontāla pieeja, ņemot vēra jauniešu vajadzības.

| 1.4. | EESK uzskata: lai turpmākā stratēģija būtu veiksmīga, īpaši svarīgi ir šādi aspekti:






  — | koordinācijas process; |
| --- | --- | --- |

1.4.

EESK uzskata: lai turpmākā stratēģija būtu veiksmīga, īpaši svarīgi ir šādi aspekti:

—

koordinācijas process;

| — | prioritāru rīcības jomu noteikšana; |
| --- | --- |

—

prioritāru rīcības jomu noteikšana;

| — | visu iesaistīto pušu ieinteresēšana; |
| --- | --- |

—

visu iesaistīto pušu ieinteresēšana;

| — | vajadzīgo līdzekļu piešķiršana; |
| --- | --- |

—

vajadzīgo līdzekļu piešķiršana;

| — | atbalsts darbam ar jauniešiem un jaunatnes struktūrām. |
| --- | --- |

—

atbalsts darbam ar jauniešiem un jaunatnes struktūrām.

Tāpēc EESK pauž šādus ieteikumus.

| 1.5. | Darbam ar jauniešiem un jaunatnes struktūrām vajadzētu būt galvenajam elementam, ar starpnozaru pieejas palīdzību uzlabojot informētību un pārvaldot visas ES jaunatnes stratēģijā ierosinātās rīcības jomas. |
| --- | --- |

1.5.

Darbam ar jauniešiem un jaunatnes struktūrām vajadzētu būt galvenajam elementam, ar starpnozaru pieejas palīdzību uzlabojot informētību un pārvaldot visas ES jaunatnes stratēģijā ierosinātās rīcības jomas.

| 1.6. | Tā kā izglītību var iegūt dažādās vidēs, būtu jāturpina atbalstīt tāda neformāla apmācība, kas papildina oficiālo izglītību. |
| --- | --- |

1.6.

Tā kā izglītību var iegūt dažādās vidēs, būtu jāturpina atbalstīt tāda neformāla apmācība, kas papildina oficiālo izglītību.

| 1.7. | ES un valstu līmenī jāturpina risināt jautājumu par skolu, profesionālās dzīves, apvienību un brīvprātīgās darbības saiknes veidošanu. |
| --- | --- |

1.7.

ES un valstu līmenī jāturpina risināt jautājumu par skolu, profesionālās dzīves, apvienību un brīvprātīgās darbības saiknes veidošanu.

| 1.8. | Atbalsts uzņēmējdarbībai ar finansēšanas mehānismu palīdzību nav viegls, taču vajadzīgs uzdevums. Uzņēmējdarbības jēdzienu nedrīkst uztvert tikai tā ekonomiskajā izpratnē, tas jāskata plašāk. |
| --- | --- |

1.8.

Atbalsts uzņēmējdarbībai ar finansēšanas mehānismu palīdzību nav viegls, taču vajadzīgs uzdevums. Uzņēmējdarbības jēdzienu nedrīkst uztvert tikai tā ekonomiskajā izpratnē, tas jāskata plašāk.

| 1.9. | Jauniešiem būtu jākļūst par aktīviem sabiedrības locekļiem, jo viņu dalība visās savas dzīves norisēs ir priekšnoteikums jaunatnes politikas izstrādei. |
| --- | --- |

1.9.

Jauniešiem būtu jākļūst par aktīviem sabiedrības locekļiem, jo viņu dalība visās savas dzīves norisēs ir priekšnoteikums jaunatnes politikas izstrādei.

| 1.10. | Visā Eiropā ir plaši jāpiedāvā darbam ar jauniešiem paredzētas sistēmas, pasākumi un kvalitatīvi sadarbības pakalpojumi, lai nepieļautu jauniešu atstumtību. Īstenojot jebkādus pasākumus, kas paredzēti sociālās atstumtības riskam pakļautajiem jauniešiem, šie jaunieši būtu jāuzskata nevis par pasīviem sociālo pakalpojumu saņēmējiem, bet gan par aktīvām iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

1.10.

Visā Eiropā ir plaši jāpiedāvā darbam ar jauniešiem paredzētas sistēmas, pasākumi un kvalitatīvi sadarbības pakalpojumi, lai nepieļautu jauniešu atstumtību. Īstenojot jebkādus pasākumus, kas paredzēti sociālās atstumtības riskam pakļautajiem jauniešiem, šie jaunieši būtu jāuzskata nevis par pasīviem sociālo pakalpojumu saņēmējiem, bet gan par aktīvām iesaistītajām personām.

| 1.11. | Ļoti svarīgi ir atzīt ar brīvprātīgas darbības palīdzību iegūtas prasmes (ieskaitot atzīšanu oficiālās izglītības līmenī). Uzkrātās neformālās prasmes un zināšanas var izmantot kā darba tirgū, tā arī, lai aktīvāk piedalītos sabiedriskajā dzīvē. |
| --- | --- |

1.11.

Ļoti svarīgi ir atzīt ar brīvprātīgas darbības palīdzību iegūtas prasmes (ieskaitot atzīšanu oficiālās izglītības līmenī). Uzkrātās neformālās prasmes un zināšanas var izmantot kā darba tirgū, tā arī, lai aktīvāk piedalītos sabiedriskajā dzīvē.

| 1.12. | Dalība projektos un pasākumos uzlabos jauniešu informētību un attīstīs viņu globālās solidaritātes izjūtu un atbildību pret visas pasaules sabiedrību. Lai izvairītos no šķēršļiem savā ceļā, jauniešiem jābūt paļāvībai, ka tuvākajā nākotnē viņi saņems pienācīgu algu par savu darbu, pateicoties tādu apstākļu radīšanai, kas veicina atbilstošu algu politiku. |
| --- | --- |

1.12.

Dalība projektos un pasākumos uzlabos jauniešu informētību un attīstīs viņu globālās solidaritātes izjūtu un atbildību pret visas pasaules sabiedrību. Lai izvairītos no šķēršļiem savā ceļā, jauniešiem jābūt paļāvībai, ka tuvākajā nākotnē viņi saņems pienācīgu algu par savu darbu, pateicoties tādu apstākļu radīšanai, kas veicina atbilstošu algu politiku.

| 1.13. | EESK izsaka nožēlu, ka stratēģijas priekšlikumā nav norādītas konkrētas īstenošanas metodes un veidi, kā novērtēt ES un dalībvalstu līmenī gūtos panākumus. Tomēr paredzams, ka galvenais izmantotais instruments arī turpmāk būs atklātā koordinācijas metode. EESK uzskata, ka tā būtu jāpapildina ar atjauninātu Eiropas Jaunatnes paktu. EESK aicina arī sociālos partnerus un Eiropas Komisiju pieņemt vienošanos par jauniešu mobilitātes un nodarbinātības uzlabošanu. |
| --- | --- |

1.13.

EESK izsaka nožēlu, ka stratēģijas priekšlikumā nav norādītas konkrētas īstenošanas metodes un veidi, kā novērtēt ES un dalībvalstu līmenī gūtos panākumus. Tomēr paredzams, ka galvenais izmantotais instruments arī turpmāk būs atklātā koordinācijas metode. EESK uzskata, ka tā būtu jāpapildina ar atjauninātu Eiropas Jaunatnes paktu. EESK aicina arī sociālos partnerus un Eiropas Komisiju pieņemt vienošanos par jauniešu mobilitātes un nodarbinātības uzlabošanu.

| 1.14. | Stratēģijas centrā jābūt pašiem jauniešiem. Darbs ar jauniešiem un līdzdalība jaunatnes struktūrās ir visefektīvākais veids, kā uzrunāt jauniešus. Tāpēc par prioritāti būtu jānosaka darba ar jauniešiem kvalitātes izvērtēšana un uzlabošana. |
| --- | --- |

1.14.

Stratēģijas centrā jābūt pašiem jauniešiem. Darbs ar jauniešiem un līdzdalība jaunatnes struktūrās ir visefektīvākais veids, kā uzrunāt jauniešus. Tāpēc par prioritāti būtu jānosaka darba ar jauniešiem kvalitātes izvērtēšana un uzlabošana.

| 1.15. | Komisijai būtu jāaicina dalībvalstis īstenot pasākumus, kas palielina jauniešu izredzes atrast darbu un sniedz iespēju kļūt patstāvīgiem, piemēram:






  — | atbalsts sākotnējās apmācības laikā (finansiāla palīdzība, mājoklis, konsultācijas, transports u.c.); |
| --- | --- | --- |

1.15.

Komisijai būtu jāaicina dalībvalstis īstenot pasākumus, kas palielina jauniešu izredzes atrast darbu un sniedz iespēju kļūt patstāvīgiem, piemēram:

—

atbalsts sākotnējās apmācības laikā (finansiāla palīdzība, mājoklis, konsultācijas, transports u.c.);

| — | integrācijas pabalsts tiem, kas meklē savu pirmo darbu; |
| --- | --- |

—

integrācijas pabalsts tiem, kas meklē savu pirmo darbu;

| — | kvalitatīvas stažēšanās un prakses iespējas; |
| --- | --- |

—

kvalitatīvas stažēšanās un prakses iespējas;

| — | prakses līgumu pārveidošana par darba līgumiem uz nenoteiktu laiku. |
| --- | --- |

—

prakses līgumu pārveidošana par darba līgumiem uz nenoteiktu laiku.

2.   Komisijas priekšlikums.

Komisijas priekšlikums.

| 2.1. | Bija paredzēts, ka līdzšinējā sadarbības sistēma jaunatnes jomā, kas balstīta uz Jaunatnes balto grāmatu, Eiropas Jaunatnes paktu (2005), atklāto koordinācijas metodi (AKM) un jaunatnes jautājumu iekļaušanu citās rīcībpolitikās, beigs darboties 2009. gadā, turklāt šī sistēma ne vienmēr ir attaisnojusi ar to saistītās cerības. Tādēļ pēc plaša apspriešanās procesa 2008. gadā Eiropas Komisija ierosināja izveidot jaunu sadarbības sistēmu. Savu 2009. gada aprīlī publicēto paziņojumu Eiropas Komisija nodēvēja par “ES jaunatnes stratēģiju — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus”. |
| --- | --- |

2.1.

Bija paredzēts, ka līdzšinējā sadarbības sistēma jaunatnes jomā, kas balstīta uz Jaunatnes balto grāmatu, Eiropas Jaunatnes paktu (2005), atklāto koordinācijas metodi (AKM) un jaunatnes jautājumu iekļaušanu citās rīcībpolitikās, beigs darboties 2009. gadā, turklāt šī sistēma ne vienmēr ir attaisnojusi ar to saistītās cerības. Tādēļ pēc plaša apspriešanās procesa 2008. gadā Eiropas Komisija ierosināja izveidot jaunu sadarbības sistēmu. Savu 2009. gada aprīlī publicēto paziņojumu Eiropas Komisija nodēvēja par “ES jaunatnes stratēģiju — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus”.

| 2.2. | Jaunās stratēģijas priekšlikuma pamatā ir trīs visaptveroši un savstarpēji saistīti mērķi, no kuriem katrs aptver divas vai trīs rīcības jomas:






  — | mērķis: pavērt vairāk izglītības un nodarbinātības iespēju jauniešiem —

  rīcības jomas: izglītība, nodarbinātība, radošums un uzņēmējdarbība; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Jaunās stratēģijas priekšlikuma pamatā ir trīs visaptveroši un savstarpēji saistīti mērķi, no kuriem katrs aptver divas vai trīs rīcības jomas:

—

mērķis: pavērt vairāk izglītības un nodarbinātības iespēju jauniešiem —

mērķis

pavērt vairāk izglītības un nodarbinātības iespēju jauniešiem —

rīcības jomas: izglītība, nodarbinātība, radošums un uzņēmējdarbība;

izglītība, nodarbinātība, radošums un uzņēmējdarbība;

| — | mērķis: uzlabot jauniešu iespējas pilnībā līdzdarboties sabiedrībā —

  rīcības jomas: veselība un sports, līdzdalība; |
| --- | --- |

—

mērķis: uzlabot jauniešu iespējas pilnībā līdzdarboties sabiedrībā —

mērķis: uzlabot jauniešu iespējas pilnībā līdzdarboties sabiedrībā —

rīcības jomas: veselība un sports, līdzdalība;

veselība un sports, līdzdalība;

| — | mērķis: veicināt sabiedrības un jauniešu savstarpēju solidaritāti —

  rīcības jomas: sociālā integrācija, brīvprātīgais darbs, jaunatne un pasaule. |
| --- | --- |

—

mērķis: veicināt sabiedrības un jauniešu savstarpēju solidaritāti —

mērķis: veicināt sabiedrības un jauniešu savstarpēju solidaritāti —

rīcības jomas: sociālā integrācija, brīvprātīgais darbs, jaunatne un pasaule.

sociālā integrācija, brīvprātīgais darbs, jaunatne un pasaule.

Katrā rīcības jomā uzskaitīti konkrēti mērķi un pasākumi, kurus ierosināts veikt dalībvalstīm un Komisijai.

3.   Vispārīgas piezīmes.

Vispārīgas piezīmes.

3.1.   Labākas koordinācijas nepieciešamība.

Labākas koordinācijas nepieciešamība.

| 3.1.1. | Svarīgas sociālās problēmas, piemēram, nepietiekams sociālais nodrošinājums, pieaugoša ksenofobija, grūtības piekļūt nodarbinātībai un izglītībai, ir pārrobežu jautājumi, kas apdraud Eiropas sociālo modeli. Ekonomikas krīzes apstākļos minētajiem jautājumiem ir īpaši vajadzīga saskaņota Eiropas atbilde. Lai arī šīs sociālās problēmas skar ne tikai jauniešus, tomēr šī grupa ir viena no vismazāk aizsargātajām. |
| --- | --- |

3.1.1.

Svarīgas sociālās problēmas, piemēram, nepietiekams sociālais nodrošinājums, pieaugoša ksenofobija, grūtības piekļūt nodarbinātībai un izglītībai, ir pārrobežu jautājumi, kas apdraud Eiropas sociālo modeli. Ekonomikas krīzes apstākļos minētajiem jautājumiem ir īpaši vajadzīga saskaņota Eiropas atbilde. Lai arī šīs sociālās problēmas skar ne tikai jauniešus, tomēr šī grupa ir viena no vismazāk aizsargātajām.

| 3.1.2. | EESK uzskata, ka ir vajadzīga labāka Eiropas un valstu līmeņa koordinācija un skaidrāk jādefinē to loma. Jāņem vērā dalībvalstu atšķirības, un tās jāuzskata nevis par problēmu, bet gan par lietderīgu sinerģiju avotu. Komisijai jātiecas veidot Eiropas un valstu līmeņa ciešāku saikni jaunatnes jautājumu risināšanā un jācenšas aktīvāk un labāk īstenot Eiropas mērķus valstu, vietējā un reģionālajā līmenī. Jaunatnes politikas jomā pirms stratēģijas priekšlikuma izstrādes sarīkotais apspriešanās process apliecināja, ka jaunatnes politikas nozīmīgums ir palielinājies ne vien Eiropas, bet arī valstu līmenī. |
| --- | --- |

3.1.2.

EESK uzskata, ka ir vajadzīga labāka Eiropas un valstu līmeņa koordinācija un skaidrāk jādefinē to loma. Jāņem vērā dalībvalstu atšķirības, un tās jāuzskata nevis par problēmu, bet gan par lietderīgu sinerģiju avotu. Komisijai jātiecas veidot Eiropas un valstu līmeņa ciešāku saikni jaunatnes jautājumu risināšanā un jācenšas aktīvāk un labāk īstenot Eiropas mērķus valstu, vietējā un reģionālajā līmenī. Jaunatnes politikas jomā pirms stratēģijas priekšlikuma izstrādes sarīkotais apspriešanās process apliecināja, ka jaunatnes politikas nozīmīgums ir palielinājies ne vien Eiropas, bet arī valstu līmenī.

| 3.1.3. | EESK uzskata, ka stratēģijas priekšlikums ir solis pareizajā virzienā. Lai gūtu panākumus, EESK ierosina pievērsties šādiem jautājumiem:






  — | pārstāvība. Kaut arī AKM un strukturēts dialogs ir noderīgi līdzekļi, pastāvīgi jāvērtē un jāuzlabo to izmantošana un jāizstrādā papildu instrumenti konsultācijām, politikas veidošanā iesaistot vietējā mēroga jaunatnes organizācijas, valstiskās struktūras, pašus jauniešus un citas ieinteresētās aprindas (1); |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

EESK uzskata, ka stratēģijas priekšlikums ir solis pareizajā virzienā. Lai gūtu panākumus, EESK ierosina pievērsties šādiem jautājumiem:

—

pārstāvība. Kaut arī AKM un strukturēts dialogs ir noderīgi līdzekļi, pastāvīgi jāvērtē un jāuzlabo to izmantošana un jāizstrādā papildu instrumenti konsultācijām, politikas veidošanā iesaistot vietējā mēroga jaunatnes organizācijas, valstiskās struktūras, pašus jauniešus un citas ieinteresētās aprindas (1);

pārstāvība.

1

| — | informētība par ES jaunatnes politiku. Lietderīga būtu Eiropas līmeņa pasākumu lielāka atpazīstamība, jo jauniešiem būtu jāapzinās, ka jaunatnes sadarbības cikla ietvaros pieejamās iespējas (piemēram, apmaiņas programmas jauniešiem) nodrošina ES jaunatnes politika; |
| --- | --- |

—

informētība par ES jaunatnes politiku. Lietderīga būtu Eiropas līmeņa pasākumu lielāka atpazīstamība, jo jauniešiem būtu jāapzinās, ka jaunatnes sadarbības cikla ietvaros pieejamās iespējas (piemēram, apmaiņas programmas jauniešiem) nodrošina ES jaunatnes politika;

informētība par ES jaunatnes politiku.

| — | atšķirības dažādās valstīs. 27 valstu pieeju koordinēšana un tuvināšana Eiropas sadarbības sistēmā ir vērienīgs uzdevums. Dažās valstīs vairākās rīcības jomās jau ir nostiprinājušās ilglaicīgas tradīcijas, un šo pieredzi varētu izmantot ES stratēģijā, savukārt citas valstis tikai nesen sākušas īstenot pasākumus šajās rīcības jomās. Tomēr jaunajai stratēģijai jārada pievienotā vērtība katrai dalībvalstij; |
| --- | --- |

—

atšķirības dažādās valstīs. 27 valstu pieeju koordinēšana un tuvināšana Eiropas sadarbības sistēmā ir vērienīgs uzdevums. Dažās valstīs vairākās rīcības jomās jau ir nostiprinājušās ilglaicīgas tradīcijas, un šo pieredzi varētu izmantot ES stratēģijā, savukārt citas valstis tikai nesen sākušas īstenot pasākumus šajās rīcības jomās. Tomēr jaunajai stratēģijai jārada pievienotā vērtība katrai dalībvalstij;

atšķirības dažādās valstīs.

| — | komunikācijas problēmas. Būtu jāizmanto kopīga pieeja, lai strukturētā veidā varētu vākt un izplatīt salīdzināmus datus nolūkā uzlabot progresa ziņojumus un analīzi. Jāvienojas par kopīgiem rādītājiem, kas vērsti uz rezultātiem; |
| --- | --- |

—

komunikācijas problēmas. Būtu jāizmanto kopīga pieeja, lai strukturētā veidā varētu vākt un izplatīt salīdzināmus datus nolūkā uzlabot progresa ziņojumus un analīzi. Jāvienojas par kopīgiem rādītājiem, kas vērsti uz rezultātiem;

komunikācijas problēmas.

| — | īstenošana. Ļoti atšķirīga dalībvalstīs ir arī Eiropas rīcībpolitiku īstenošanas spēja. Dažās valstīs ir labi attīstītas sistēmas, kas aptver vietējo un reģionālo līmeni, turpretī citās valstīs Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā ir atvēlēti ļoti nelieli resursi. |
| --- | --- |

—

īstenošana. Ļoti atšķirīga dalībvalstīs ir arī Eiropas rīcībpolitiku īstenošanas spēja. Dažās valstīs ir labi attīstītas sistēmas, kas aptver vietējo un reģionālo līmeni, turpretī citās valstīs Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā ir atvēlēti ļoti nelieli resursi.

īstenošana

| 3.1.4. | EESK aicina Komisiju izmantot pašreizējās pilnvaras un kompetenci, aicinot dalībvalstis īstenot stratēģiju, kā arī palīdzēt tām šajā darbā. Komisijai būtu pilnībā jāuzņemas sava loma stratēģijas koordinācijas procesā. |
| --- | --- |

3.1.4.

EESK aicina Komisiju izmantot pašreizējās pilnvaras un kompetenci, aicinot dalībvalstis īstenot stratēģiju, kā arī palīdzēt tām šajā darbā. Komisijai būtu pilnībā jāuzņemas sava loma stratēģijas koordinācijas procesā.

3.2.   Sekmīga stratēģija ar starpnozaru pieejas palīdzību.

Sekmīga stratēģija ar starpnozaru pieejas palīdzību.

| 3.2.1. | Stratēģijas priekšlikumā ierosinātās rīcības jomas (sk. 2.2. punktu) aptver plašu sociālo un ekonomisko jautājumu loku. Neviena rīcības joma nav tieši attiecināta uz kādu noteiktu vecuma grupu, taču tās visas ir ļoti svarīgas jauniešiem. Tomēr dažās rīcības jomās sasniedzamie mērķi ir izstrādāti detalizētāk, savukārt dažas citas jomas ir drīzāk vispārīgas. |
| --- | --- |

3.2.1.

Stratēģijas priekšlikumā ierosinātās rīcības jomas (sk. 2.2. punktu) aptver plašu sociālo un ekonomisko jautājumu loku. Neviena rīcības joma nav tieši attiecināta uz kādu noteiktu vecuma grupu, taču tās visas ir ļoti svarīgas jauniešiem. Tomēr dažās rīcības jomās sasniedzamie mērķi ir izstrādāti detalizētāk, savukārt dažas citas jomas ir drīzāk vispārīgas.

| 3.2.2. | EESK uzskata, ka vienlaicīgs darbs ar astoņām tematiskajām jomām ir vērienīgs uzdevums, un tāpēc iesaka pievērsties šādiem jautājumiem:






  — | koordinācijas struktūrvienības izveide Eiropas Komisijā un skaidras vispārējā koordinācijas procesa norises, lai virzītu, pārvaldītu, uzraudzītu un vērtētu īstenošanu Eiropas un valstu līmenī, iesaistot ieinteresētās puses (ieskaitot jaunatnes organizācijas) un par rīcības jomām atbildīgās struktūras (piemēram, dažādas organizācijas citās Eiropas iestādēs, tostarp Eiropas Padomē) un rīkojot kopīgo darba grupu regulāras sanāksmes un mācīšanās no līdzbiedriem pasākumus (“peer learning”), kā arī ņemot vērā atjaunināto Eiropas Jaunatnes paktu; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

EESK uzskata, ka vienlaicīgs darbs ar astoņām tematiskajām jomām ir vērienīgs uzdevums, un tāpēc iesaka pievērsties šādiem jautājumiem:

—

koordinācijas struktūrvienības izveide Eiropas Komisijā un skaidras vispārējā koordinācijas procesa norises, lai virzītu, pārvaldītu, uzraudzītu un vērtētu īstenošanu Eiropas un valstu līmenī, iesaistot ieinteresētās puses (ieskaitot jaunatnes organizācijas) un par rīcības jomām atbildīgās struktūras (piemēram, dažādas organizācijas citās Eiropas iestādēs, tostarp Eiropas Padomē) un rīkojot kopīgo darba grupu regulāras sanāksmes un mācīšanās no līdzbiedriem pasākumus (“peer learning”), kā arī ņemot vērā atjaunināto Eiropas Jaunatnes paktu;

“peer learning”

| — | precīzu mērķu izvirzīšana iepriekš saskaņotam laika posmam un ceļveža izstrāde katra mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

—

precīzu mērķu izvirzīšana iepriekš saskaņotam laika posmam un ceļveža izstrāde katra mērķa sasniegšanai;

| — | prioritāru rīcības jomu noteikšana un visu rīcības jomu rūpīgas uzraudzības nodrošināšana; |
| --- | --- |

—

prioritāru rīcības jomu noteikšana un visu rīcības jomu rūpīgas uzraudzības nodrošināšana;

| — | ieinteresēto personu (piemēram, jaunatnes darbinieku, praktiskā darbā iesaistīto, pētnieku, ekspertu, sociālo partneru, politiķu u.c.) mobilizēšana, kā arī jauniešu un jaunatnes struktūru iesaistīšana uzlabotā un nepārtrauktā strukturētā dialogā; |
| --- | --- |

—

ieinteresēto personu (piemēram, jaunatnes darbinieku, praktiskā darbā iesaistīto, pētnieku, ekspertu, sociālo partneru, politiķu u.c.) mobilizēšana, kā arī jauniešu un jaunatnes struktūru iesaistīšana uzlabotā un nepārtrauktā strukturētā dialogā;

| — | uzticamas, pārredzamas un sistēmiskas pieejas izstrāde stratēģijas īstenošanai; |
| --- | --- |

—

uzticamas, pārredzamas un sistēmiskas pieejas izstrāde stratēģijas īstenošanai;

| — | jaunatnes dimensijas iekļaušana Lisabonas stratēģijā pēc 2010. gada, lai tādējādi atvieglotu jaunu sieviešu un vīriešu sociālo un profesionālo integrāciju; |
| --- | --- |

—

jaunatnes dimensijas iekļaušana Lisabonas stratēģijā pēc 2010. gada, lai tādējādi atvieglotu jaunu sieviešu un vīriešu sociālo un profesionālo integrāciju;

| — | vajadzīgo resursu piešķiršana jaunu instrumentu radīšanai vai pielāgojot pašreizējās vai nākotnes paaudzes programmas, piemēram, “Jaunatne darbībā”, mūžizglītības programma, Progress, MEDIA, Erasmus jauniem uzņēmējiem, konkurētspējas un jauninājumu programma un struktūrfondi. Šādi instrumenti būtu jākoordinē un tiem jāpapildina vienam otru; |
| --- | --- |

—

vajadzīgo resursu piešķiršana jaunu instrumentu radīšanai vai pielāgojot pašreizējās vai nākotnes paaudzes programmas, piemēram, “Jaunatne darbībā”, mūžizglītības programma, Progress, MEDIA, Erasmus jauniem uzņēmējiem, konkurētspējas un jauninājumu programma un struktūrfondi. Šādi instrumenti būtu jākoordinē un tiem jāpapildina vienam otru;

Progress

MEDIA

Erasmus

| — | ar projektu pārvaldi un pasākumiem konkrētās rīcības jomās saistītās birokrātijas mazināšana un lielākas pārredzamības nodrošināšana; |
| --- | --- |

—

ar projektu pārvaldi un pasākumiem konkrētās rīcības jomās saistītās birokrātijas mazināšana un lielākas pārredzamības nodrošināšana;

| — | atbalsts darbam ar jauniešiem un jaunatnes struktūru atzīšana par galveno pīlāru, īstenojot pasākumus visās tematiskajās rīcības jomās un atzīstot līdzdalību par vienu no svarīgākajiem pamatprincipiem. |
| --- | --- |

—

atbalsts darbam ar jauniešiem un jaunatnes struktūru atzīšana par galveno pīlāru, īstenojot pasākumus visās tematiskajās rīcības jomās un atzīstot līdzdalību par vienu no svarīgākajiem pamatprincipiem.

3.3.   Darbs ar jauniešiem — stratēģijas īstenošanas instruments.

Darbs ar jauniešiem — stratēģijas īstenošanas instruments.

| 3.3.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā ir uzsvērta darba ar jauniešiem lielā nozīme. Jaunatnes politika jāizstrādā un jāīsteno VISU jauniešu interesēs. Jaunatnes joma ir kļuvusi par sociālo pārmaiņu nozīmīgu līdzekli (2), attīstot tālāk nododamas prasmes un kompensējot oficiālu izglītību apliecinošu dokumentu neesamību (īpaši tas attiecas uz personām nelabvēlīgā stāvoklī). Tomēr būtu jādara vairāk, lai atzītu ar darba ar jauniešiem palīdzību iegūtās prasmes. Jāstiprina jaunatnes organizāciju loma jauniešu patstāvības veicināšanā un plašāk jāatzīst, ka tieši šajās organizācijās var pilnveidot personību, mācīties līdzdarboties dažādās norisēs un attīstīt prasmes. |
| --- | --- |

3.3.1.

EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā ir uzsvērta darba ar jauniešiem lielā nozīme. Jaunatnes politika jāizstrādā un jāīsteno VISU jauniešu interesēs. Jaunatnes joma ir kļuvusi par sociālo pārmaiņu nozīmīgu līdzekli (2), attīstot tālāk nododamas prasmes un kompensējot oficiālu izglītību apliecinošu dokumentu neesamību (īpaši tas attiecas uz personām nelabvēlīgā stāvoklī). Tomēr būtu jādara vairāk, lai atzītu ar darba ar jauniešiem palīdzību iegūtās prasmes. Jāstiprina jaunatnes organizāciju loma jauniešu patstāvības veicināšanā un plašāk jāatzīst, ka tieši šajās organizācijās var pilnveidot personību, mācīties līdzdarboties dažādās norisēs un attīstīt prasmes.

2

| 3.3.2. | Darbs ar jauniešiem ir saistīts ar pasākumiem, kuru mērķis ir apzināta ietekme uz jauniešiem un kurus īsteno dažādās vidēs un struktūrās (piemēram, brīvprātīgo jauniešu organizācijās, pašvaldību jauniešu centros, īpašiem mērķiem paredzētās publisko iestāžu vai baznīcas izveidotās struktūrās). Tomēr ir vajadzīga šā jēdziena precīza definīcija. |
| --- | --- |

3.3.2.

Darbs ar jauniešiem ir saistīts ar pasākumiem, kuru mērķis ir apzināta ietekme uz jauniešiem un kurus īsteno dažādās vidēs un struktūrās (piemēram, brīvprātīgo jauniešu organizācijās, pašvaldību jauniešu centros, īpašiem mērķiem paredzētās publisko iestāžu vai baznīcas izveidotās struktūrās). Tomēr ir vajadzīga šā jēdziena precīza definīcija.

| 3.3.3. | Darbam ar jauniešiem jākļūst par transversālu elementu, kas iekļauts visās stratēģijas priekšlikuma rīcības jomās. Tādēļ darba ar jauniešiem kvalitāte jāizvirza par skaidru mērķi, ja ar jaunatnes politikas jauno ilgtermiņa stratēģiju iecerēts vērsties pie visām jauniešu grupām. Programmu, piemēram, “Jaunatne darbībā” un nozares programmas “Leonardo da Vinci”, mērķim jābūt atbalstīt un labāk apmācīt darbā ar jauniešiem iesaistītās personas, tostarp profesionālos darbiniekus, tādējādi sekmējot profesionālāku prasmju apguvi darbam ar jauniešiem. |
| --- | --- |

3.3.3.

Darbam ar jauniešiem jākļūst par transversālu elementu, kas iekļauts visās stratēģijas priekšlikuma rīcības jomās. Tādēļ darba ar jauniešiem kvalitāte jāizvirza par skaidru mērķi, ja ar jaunatnes politikas jauno ilgtermiņa stratēģiju iecerēts vērsties pie visām jauniešu grupām. Programmu, piemēram, “Jaunatne darbībā” un nozares programmas “Leonardo da Vinci”, mērķim jābūt atbalstīt un labāk apmācīt darbā ar jauniešiem iesaistītās personas, tostarp profesionālos darbiniekus, tādējādi sekmējot profesionālāku prasmju apguvi darbam ar jauniešiem.

“Leonardo da Vinci”

| 3.3.4. | Darba ar jauniešiem galvenā mērķa grupa ir personas, kas vēl nav uzsākušas darba dzīvi, aptverot pusaudžus un cilvēkus ar īpašām vajadzībām, ekonomisku interešu vadītus migrantus, personas ar invaliditāti un nelabvēlīgā stāvoklī esošas personas nabadzīgās kopienās. Lai arī darbs ar jauniešiem un iesaistīšanās jaunatnes struktūrās nenodrošina tiešu piekļuvi darba tirgum, tas atvieglo sociālo integrāciju; savukārt darba ar jauniešiem efektivitāti varētu vēl vairāk palielināt, ciešāk sadarbojoties ar profesionālās apmācības dienestiem un uzlabojot informētību par tā ieguldījumu jauniešu nodarbinātībā. |
| --- | --- |

3.3.4.

Darba ar jauniešiem galvenā mērķa grupa ir personas, kas vēl nav uzsākušas darba dzīvi, aptverot pusaudžus un cilvēkus ar īpašām vajadzībām, ekonomisku interešu vadītus migrantus, personas ar invaliditāti un nelabvēlīgā stāvoklī esošas personas nabadzīgās kopienās. Lai arī darbs ar jauniešiem un iesaistīšanās jaunatnes struktūrās nenodrošina tiešu piekļuvi darba tirgum, tas atvieglo sociālo integrāciju; savukārt darba ar jauniešiem efektivitāti varētu vēl vairāk palielināt, ciešāk sadarbojoties ar profesionālās apmācības dienestiem un uzlabojot informētību par tā ieguldījumu jauniešu nodarbinātībā.

4.   Īpašas piezīmes par darbības jomām.

Īpašas piezīmes par darbības jomām.

4.1.   EESK piezīmes attiecas uz astoņu ierosināto rīcības jomu saturu, lai arī, iespējams, tiks iesniegti citi priekšlikumi par prioritāšu noteikšanu vai mainīta līdz šim jau noteikto prioritāšu secība.

4.2.   Izglītība.

Izglītība.

| 4.2.1. | Izglītība vienmēr ir bijusi ne tikai indivīda attīstības un izaugsmes, bet arī visas sabiedrības attīstības galvenais aspekts. EESK ir uzsvērusi, ka skolotāju izglītība un profesionālā apmācība ir cieši saistīta ar citām svarīgām rīcībpolitikām, tostarp jaunatnes politiku (3). |
| --- | --- |

4.2.1.

Izglītība vienmēr ir bijusi ne tikai indivīda attīstības un izaugsmes, bet arī visas sabiedrības attīstības galvenais aspekts. EESK ir uzsvērusi, ka skolotāju izglītība un profesionālā apmācība ir cieši saistīta ar citām svarīgām rīcībpolitikām, tostarp jaunatnes politiku (3).

3

| 4.2.2. | Neformāla apmācība var papildināt oficiālo izglītību un nodrošināt vajadzīgās prasmes, kuras var labāk pilnveidot tieši mazāk formālās sistēmās, savukārt oficiālajā izglītībā var iekļaut arī neformālas metodes atbilstoši mūžizglītības principiem. |
| --- | --- |

4.2.2.

Neformāla apmācība var papildināt oficiālo izglītību un nodrošināt vajadzīgās prasmes, kuras var labāk pilnveidot tieši mazāk formālās sistēmās, savukārt oficiālajā izglītībā var iekļaut arī neformālas metodes atbilstoši mūžizglītības principiem.

| 4.2.3. | Lai vairotu jauniešu interesi par mācībām, paaugstinātu mācību efektivitāti (4) un atzītu neformālās izglītības nozīmi, būtu jāpievēršas un jāmeklē attiecīgi risinājumi šādiem jautājumiem:






  — | neformālu apmācības metožu iekļaušana oficiālajā izglītībā; |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Lai vairotu jauniešu interesi par mācībām, paaugstinātu mācību efektivitāti (4) un atzītu neformālās izglītības nozīmi, būtu jāpievēršas un jāmeklē attiecīgi risinājumi šādiem jautājumiem:

4

—

neformālu apmācības metožu iekļaušana oficiālajā izglītībā;

| — | iespējas viegli pāriet no oficiālām uz neformālām izglītības sistēmām un otrādi; |
| --- | --- |

—

iespējas viegli pāriet no oficiālām uz neformālām izglītības sistēmām un otrādi;

| — | aicinājums jauniešiem mācīties, izmantojot praktiski iegūto pieredzi; |
| --- | --- |

—

aicinājums jauniešiem mācīties, izmantojot praktiski iegūto pieredzi;

| — | skolu piedāvātās izglītības un vietējā līmeņa darba ar jauniešiem apvienošana; |
| --- | --- |

—

skolu piedāvātās izglītības un vietējā līmeņa darba ar jauniešiem apvienošana;

| — | apmācības procesa koncentrēšana uz jauniešiem; |
| --- | --- |

—

apmācības procesa koncentrēšana uz jauniešiem;

| — | brīvprātīgajā darbā un neformālās izglītības procesā iegūto prasmju atzīšana (veiksmīgs piemērs ir Youthpass sertifikāts, turklāt līdzīgi pasākumi un iniciatīvas būtu jāīsteno arī citās jomās, tai skaitā tādās, kas nav ietvertas programmā “Jaunatne darbībā”); |
| --- | --- |

—

brīvprātīgajā darbā un neformālās izglītības procesā iegūto prasmju atzīšana (veiksmīgs piemērs ir Youthpass sertifikāts, turklāt līdzīgi pasākumi un iniciatīvas būtu jāīsteno arī citās jomās, tai skaitā tādās, kas nav ietvertas programmā “Jaunatne darbībā”);

Youthpass

| — | jāizveido precīza sistēma, kā novērtēt neformālās un neoficiālās izglītības procesā iegūtās prasmes. |
| --- | --- |

—

jāizveido precīza sistēma, kā novērtēt neformālās un neoficiālās izglītības procesā iegūtās prasmes.

| 4.2.4. | To jauniešu īpatsvars, kas spiesti strādāt algotu darbu, lai apmaksātu studijas, turpina pieaugt, un tas pat ir kļuvis par eksāmenu nenokārtošanas galveno iemeslu. |
| --- | --- |

4.2.4.

To jauniešu īpatsvars, kas spiesti strādāt algotu darbu, lai apmaksātu studijas, turpina pieaugt, un tas pat ir kļuvis par eksāmenu nenokārtošanas galveno iemeslu.

| 4.2.5. | Programmā “Jaunatne darbībā” un tādās programmās kā, piemēram, Comenuis, Erasmus un Erasmus Mundus, varētu paredzēt pasākumus un mērķtiecīgāku finansējumu, lai nākotnē varētu īstenot šādas ieceres. Minētās programmas būtu jāpadara vieglāk pieejamas visām jauniešu grupām. |
| --- | --- |

4.2.5.

Programmā “Jaunatne darbībā” un tādās programmās kā, piemēram, Comenuis, Erasmus un Erasmus Mundus, varētu paredzēt pasākumus un mērķtiecīgāku finansējumu, lai nākotnē varētu īstenot šādas ieceres. Minētās programmas būtu jāpadara vieglāk pieejamas visām jauniešu grupām.

Comenuis

Erasmus

Erasmus Mundus

4.3.   Nodarbinātība.

Nodarbinātība.

| 4.3.1. | Nodarbinātība ir tieši saistīta ar izglītību — jo augstāks ir izglītības līmenis, jo mazāks ir bezdarba risks (5). Ar īpaši lielām grūtībām darba meklējumos saskaras personas, kas priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, tāpēc šo personu ienākumi zemi un tās pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam. |
| --- | --- |

4.3.1.

Nodarbinātība ir tieši saistīta ar izglītību — jo augstāks ir izglītības līmenis, jo mazāks ir bezdarba risks (5). Ar īpaši lielām grūtībām darba meklējumos saskaras personas, kas priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, tāpēc šo personu ienākumi zemi un tās pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam.

5

| 4.3.2. | Pēdējo gadu laikā sociālā nevienlīdzība aizvien vairāk un redzamāk izpaužas kā nevienlīdzīgi panākumi mācībās, atšķirīgas iespējas iegūt diplomu un piekļūt kvalificētām darbavietām. Jauno darbinieku stāvoklis ir nestabils, viņi saņem zemas algas, un ir spiesti strādāt un dzīvot cieņu aizskarošos apstākļos. Diploms vairs nenodrošina pret bezdarbu vai kvalifikācijas zaudēšanu, un sabiedrībai jārisina šie uzdevumi, palīdzot minēto problēmu skartajām personām. |
| --- | --- |

4.3.2.

Pēdējo gadu laikā sociālā nevienlīdzība aizvien vairāk un redzamāk izpaužas kā nevienlīdzīgi panākumi mācībās, atšķirīgas iespējas iegūt diplomu un piekļūt kvalificētām darbavietām. Jauno darbinieku stāvoklis ir nestabils, viņi saņem zemas algas, un ir spiesti strādāt un dzīvot cieņu aizskarošos apstākļos. Diploms vairs nenodrošina pret bezdarbu vai kvalifikācijas zaudēšanu, un sabiedrībai jārisina šie uzdevumi, palīdzot minēto problēmu skartajām personām.

| 4.3.3. | Lai pēc iespējas lielākam skaitam jauniešu piedāvātu drošas nākotnes perspektīvas, kas sniedzas tālāk par nestabilām darba attiecībām, papildus kvalifikācijas paaugstināšanai ir svarīgi arī stiprināt aktīvus darba tirgus pasākumus jauniešiem, kas meklē darbu, un novērst strukturālas problēmas, beidzot mācības un uzsākot darba dzīvi. |
| --- | --- |

4.3.3.

Lai pēc iespējas lielākam skaitam jauniešu piedāvātu drošas nākotnes perspektīvas, kas sniedzas tālāk par nestabilām darba attiecībām, papildus kvalifikācijas paaugstināšanai ir svarīgi arī stiprināt aktīvus darba tirgus pasākumus jauniešiem, kas meklē darbu, un novērst strukturālas problēmas, beidzot mācības un uzsākot darba dzīvi.

| 4.3.4. | Meklējot labāk apmaksātu un pievilcīgāku darbu, daudz jauniešu izvēlas pamest savu mītnes valsti. Tas ir attiecināms uz dažāda līmeņa izglītību ieguvušajiem, tādejādi veicinot pastāvīgu intelektuālā darba spēka emigrāciju (“brain drain”), īpaši no jaunajām dalībvalstīm. Šī parādība atšķiras no pagaidu mobilitātes, kas ir izdevīga visām iesaistītajām pusēm (jauniešiem, sabiedrībai, ekonomikai) un kura ES teritorijā būtu jāveicina. |
| --- | --- |

4.3.4.

Meklējot labāk apmaksātu un pievilcīgāku darbu, daudz jauniešu izvēlas pamest savu mītnes valsti. Tas ir attiecināms uz dažāda līmeņa izglītību ieguvušajiem, tādejādi veicinot pastāvīgu intelektuālā darba spēka emigrāciju (“brain drain”), īpaši no jaunajām dalībvalstīm. Šī parādība atšķiras no pagaidu mobilitātes, kas ir izdevīga visām iesaistītajām pusēm (jauniešiem, sabiedrībai, ekonomikai) un kura ES teritorijā būtu jāveicina.

“brain drain”

| 4.3.5. | Darbs ir personīgās un kolektīvās cieņas jautājums un sociālās integrācijas faktors. Nedrošība darba vietā, pārāk zemas algas un virsstundas traucē saskaņot profesionālo un privāto/ģimenes dzīvi. |
| --- | --- |

4.3.5.

Darbs ir personīgās un kolektīvās cieņas jautājums un sociālās integrācijas faktors. Nedrošība darba vietā, pārāk zemas algas un virsstundas traucē saskaņot profesionālo un privāto/ģimenes dzīvi.

| 4.3.6. | ES un valstu līmenī jāturpina risināt jautājumu par jauniešu pāreju no skolas uz darba dzīvi. Jauniešu bezdarba jautājumu neizdosies atrisināt, nenodrošinot labi izstrādātus norādījumus un konsultācijas karjeras jomā, kā arī darba tirgus vajadzībām pielāgotas izglītības sistēmas. |
| --- | --- |

4.3.6.

ES un valstu līmenī jāturpina risināt jautājumu par jauniešu pāreju no skolas uz darba dzīvi. Jauniešu bezdarba jautājumu neizdosies atrisināt, nenodrošinot labi izstrādātus norādījumus un konsultācijas karjeras jomā, kā arī darba tirgus vajadzībām pielāgotas izglītības sistēmas.

| 4.3.7. | Ņemot vērā iepriekš teikto, EESK iesaka stratēģiju balstīt uz specifiskiem pasākumiem turpmāk uzskaitītajās jomās:






  — | nodrošināt labāku un pieejamāku izglītību un profesionālo apmācību, lai jaunieši pēc iespējas veiksmīgāk varētu atrast vietu darba tirgū un ilgstoši to saglabāt; |
| --- | --- | --- |

4.3.7.

Ņemot vērā iepriekš teikto, EESK iesaka stratēģiju balstīt uz specifiskiem pasākumiem turpmāk uzskaitītajās jomās:

—

nodrošināt labāku un pieejamāku izglītību un profesionālo apmācību, lai jaunieši pēc iespējas veiksmīgāk varētu atrast vietu darba tirgū un ilgstoši to saglabāt;

| — | īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka jauniešiem par ierastu praksi nekļūst nodarbinātība uz noteiktu laiku un darba vietas ar zemu sociālā nodrošinājuma līmeni; |
| --- | --- |

—

īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka jauniešiem par ierastu praksi nekļūst nodarbinātība uz noteiktu laiku un darba vietas ar zemu sociālā nodrošinājuma līmeni;

| — | visos izglītības līmeņos jauniešiem nodrošināt plaši un viegli pieejamu informāciju un konsultācijas par profesijas izvēles jautājumiem, kā arī radīt vairāk kvalitatīvas prakses un stažēšanās iespēju (izmantojot Eiropas kvalitātes sistēmu); |
| --- | --- |

—

visos izglītības līmeņos jauniešiem nodrošināt plaši un viegli pieejamu informāciju un konsultācijas par profesijas izvēles jautājumiem, kā arī radīt vairāk kvalitatīvas prakses un stažēšanās iespēju (izmantojot Eiropas kvalitātes sistēmu);

| — | savlaicīgi un aktīvi atbalstīt jauniešus, kas meklē mācekļa vai darba vietu, kā arī īpašas programmas, lai integrētu problemātiskās grupas, piemēram, jauniešus ilgstošā bezdarbnieka statusā vai tos, kas pametuši skolu vai pārtraukuši mācības, šim mērķim izmantojot, piemēram, vispārējas nozīmes nodarbinātības projektus un apmācības iniciatīvas; |
| --- | --- |

—

savlaicīgi un aktīvi atbalstīt jauniešus, kas meklē mācekļa vai darba vietu, kā arī īpašas programmas, lai integrētu problemātiskās grupas, piemēram, jauniešus ilgstošā bezdarbnieka statusā vai tos, kas pametuši skolu vai pārtraukuši mācības, šim mērķim izmantojot, piemēram, vispārējas nozīmes nodarbinātības projektus un apmācības iniciatīvas;

| — | uzlabot izglītības iestāžu un darba devēju sadarbību; |
| --- | --- |

—

uzlabot izglītības iestāžu un darba devēju sadarbību;

| — | veidot izglītības sistēmu un uzņēmējdarbības saikni, kur tas ir lietderīgi; |
| --- | --- |

—

veidot izglītības sistēmu un uzņēmējdarbības saikni, kur tas ir lietderīgi;

| — | veidot saikni ar dažādām apvienībām un atzīt brīvprātīgo darbību; |
| --- | --- |

—

veidot saikni ar dažādām apvienībām un atzīt brīvprātīgo darbību;

| — | popularizēt visu iesaistīto pušu paraugpraksi; |
| --- | --- |

—

popularizēt visu iesaistīto pušu paraugpraksi;

| — | turpināt pilnveidot Komisijas iniciatīvu “Jaunas prasmes jaunām darba vietām”; |
| --- | --- |

—

turpināt pilnveidot Komisijas iniciatīvu “Jaunas prasmes jaunām darba vietām”;

| — | ar jaunas paaudzes programmām veicināt mobilitāti (6). |
| --- | --- |

—

ar jaunas paaudzes programmām veicināt mobilitāti (6).

6

| 4.3.8. | Atzinīgi vērtējama ir iniciatīva izvēlēties jaunatnes nodarbinātības jautājumu par tematu 2010. gada strukturētā dialoga ciklam, jo tā ir laba iespēja iepazīstināt ar minēto tematu. |
| --- | --- |

4.3.8.

Atzinīgi vērtējama ir iniciatīva izvēlēties jaunatnes nodarbinātības jautājumu par tematu 2010. gada strukturētā dialoga ciklam, jo tā ir laba iespēja iepazīstināt ar minēto tematu.

| 4.3.9. | Darba dzīvē īpaši svarīga ir sociālo partneru loma. Eiropas sociālie partneri šajā jomā darbojas ļoti aktīvi, un viena no viņu kopīgi izstrādāto darba programmu prioritātēm vienmēr ir bijusi lielāka tādu jauniešu līdzdalība darba tirgū, kuru kvalifikācija un prasmes atbilst darba tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

4.3.9.

Darba dzīvē īpaši svarīga ir sociālo partneru loma. Eiropas sociālie partneri šajā jomā darbojas ļoti aktīvi, un viena no viņu kopīgi izstrādāto darba programmu prioritātēm vienmēr ir bijusi lielāka tādu jauniešu līdzdalība darba tirgū, kuru kvalifikācija un prasmes atbilst darba tirgus vajadzībām.

4.4.   Radošums un uzņēmējdarbība.

Radošums un uzņēmējdarbība.

| 4.4.1. | Ar finansēšanas mehānismu palīdzību sniegts atbalsts inovācijai jaunatnes projektos un uzņēmējdarbībai ir sarežģīts uzdevums, bet tas ir svarīgs, lai radītu iespējas mācībām, kas vērstas uz dalībniekiem. Tāpat atzinīgi būtu vērtējama apjomīgāku finanšu līdzekļu paredzēšana šādu iniciatīvu atbalstam, jo daudzās dalībvalstīs finansējums ir nepietiekams vai tā nav vispār. |
| --- | --- |

4.4.1.

Ar finansēšanas mehānismu palīdzību sniegts atbalsts inovācijai jaunatnes projektos un uzņēmējdarbībai ir sarežģīts uzdevums, bet tas ir svarīgs, lai radītu iespējas mācībām, kas vērstas uz dalībniekiem. Tāpat atzinīgi būtu vērtējama apjomīgāku finanšu līdzekļu paredzēšana šādu iniciatīvu atbalstam, jo daudzās dalībvalstīs finansējums ir nepietiekams vai tā nav vispār.

| 4.4.2. | Uzņēmējdarbības jēdzienu nedrīkst uztvert tikai tā ekonomiskajā izpratnē, tas jāsaprot plašākā, visaptverošā nozīmē kā uzņēmēja domāšanas veids — spēja saskatīt vai radīt iespējas un uzsākt darbību, kas vērsta uz to īstenošanu neatkarīgi no konkrētās nozares (sociālā, politiskā u.c.). |
| --- | --- |

4.4.2.

Uzņēmējdarbības jēdzienu nedrīkst uztvert tikai tā ekonomiskajā izpratnē, tas jāsaprot plašākā, visaptverošā nozīmē kā uzņēmēja domāšanas veids — spēja saskatīt vai radīt iespējas un uzsākt darbību, kas vērsta uz to īstenošanu neatkarīgi no konkrētās nozares (sociālā, politiskā u.c.).

| 4.4.3. | EESK iesaka veicināt un atbalstīt jauniešu pievēršanos sociālajai uzņēmējdarbībai. |
| --- | --- |

4.4.3.

EESK iesaka veicināt un atbalstīt jauniešu pievēršanos sociālajai uzņēmējdarbībai.

| 4.4.4. | Programmām, kuru mērķis ir attīstīt radošu domāšanu un problēmu risināšanu, jābūt pieejamām visos izglītības līmeņos. |
| --- | --- |

4.4.4.

Programmām, kuru mērķis ir attīstīt radošu domāšanu un problēmu risināšanu, jābūt pieejamām visos izglītības līmeņos.

| 4.4.5. | Jāizstrādā jaunizveidotiem uzņēmumiem paredzētas mentoru programmas un atbalsta shēmas visu veidu uzņēmējdarbībai (7). |
| --- | --- |

4.4.5.

Jāizstrādā jaunizveidotiem uzņēmumiem paredzētas mentoru programmas un atbalsta shēmas visu veidu uzņēmējdarbībai (7).

7

4.5.   Veselība un sports.

Veselība un sports.

| 4.5.1. | Svarīgi instrumenti darbam ar jauniešiem ir sports un fiziskās nodarbības. Tie veicina veselīgu dzīvesveidu, aktīvu pilsoniskumu un sociālo integrāciju. Par priekšnoteikumu jāizvirza mazākas uzmanības veltīšana tādām sporta norisēm, kurās cilvēki iesaistās tikai kā skatītāji, un vairāk jāatbalsta masveida līdzdalība, kā arī sports kā nodarbe atpūtai un brīvā laika pavadīšanai. |
| --- | --- |

4.5.1.

Svarīgi instrumenti darbam ar jauniešiem ir sports un fiziskās nodarbības. Tie veicina veselīgu dzīvesveidu, aktīvu pilsoniskumu un sociālo integrāciju. Par priekšnoteikumu jāizvirza mazākas uzmanības veltīšana tādām sporta norisēm, kurās cilvēki iesaistās tikai kā skatītāji, un vairāk jāatbalsta masveida līdzdalība, kā arī sports kā nodarbe atpūtai un brīvā laika pavadīšanai.

| 4.5.2. | Atpūtas un sporta klubi samērā bieži rīko sporta pasākumus, kuros cilvēki aktīvi piedalās, un tas piesaista jauniešus no dažādām sociālajām grupām. Šajā jomā ir lielas iespējas, ja darbā ar jauniešiem izmanto neformālas izglītības metodes, lai tādējādi veicinātu jauniešu vēlmi nodarboties ar sportu un fiziskām aktivitātēm. |
| --- | --- |

4.5.2.

Atpūtas un sporta klubi samērā bieži rīko sporta pasākumus, kuros cilvēki aktīvi piedalās, un tas piesaista jauniešus no dažādām sociālajām grupām. Šajā jomā ir lielas iespējas, ja darbā ar jauniešiem izmanto neformālas izglītības metodes, lai tādējādi veicinātu jauniešu vēlmi nodarboties ar sportu un fiziskām aktivitātēm.

| 4.5.3. | Jaunatnes organizācijas ES un valstu līmenī būtu vairāk jāiesaista ES pašlaik īstenotajās veselīga dzīvesveida veicināšanas kampaņās, risinot tādus jautājumus kā uzturs, alkohola radītais kaitējums, tabaka un narkotikas, garīgā veselība. Pārskatot ES stratēģijas par šiem jautājumiem, lielāka uzmanība jāvelta jauniešiem kā īpašai grupai. Komisijai arī būtu jāapsver ES stratēģijas par seksuālo veselību izstrāde, īpaši pievēršoties tieši jaunatnei. |
| --- | --- |

4.5.3.

Jaunatnes organizācijas ES un valstu līmenī būtu vairāk jāiesaista ES pašlaik īstenotajās veselīga dzīvesveida veicināšanas kampaņās, risinot tādus jautājumus kā uzturs, alkohola radītais kaitējums, tabaka un narkotikas, garīgā veselība. Pārskatot ES stratēģijas par šiem jautājumiem, lielāka uzmanība jāvelta jauniešiem kā īpašai grupai. Komisijai arī būtu jāapsver ES stratēģijas par seksuālo veselību izstrāde, īpaši pievēršoties tieši jaunatnei.

| 4.5.4. | Jaunatnes organizācijas būtu jāinformē par ES veselības programmu. Šī programma varētu būt papildu finansējuma avots veselīga dzīvesveida veicināšanai. Jaunatnes organizācijas būtu jāmudina izmantot šo ES iniciatīvu un sadarboties ar veselības aprūpes speciālistiem. |
| --- | --- |

4.5.4.

Jaunatnes organizācijas būtu jāinformē par ES veselības programmu. Šī programma varētu būt papildu finansējuma avots veselīga dzīvesveida veicināšanai. Jaunatnes organizācijas būtu jāmudina izmantot šo ES iniciatīvu un sadarboties ar veselības aprūpes speciālistiem.

| 4.5.5. | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpievēršas arī jautājumam par jauniešu veselību un drošību darba vietā. Valstu un Eiropas līmenī apkopotie dati liecina, ka gados jauni nodarbinātie ir pakļauti lielākam nelaimes gadījumu riskam darba vietā. Nelaimes gadījumos, kuru sekas nav letālas, iesaistīto jauniešu vecumā no 18 līdz 24 gadiem īpatsvars ir vairāk nekā par 40 % augstāks salīdzinājumā ar vecākiem nodarbinātajiem (8). |
| --- | --- |

4.5.5.

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpievēršas arī jautājumam par jauniešu veselību un drošību darba vietā. Valstu un Eiropas līmenī apkopotie dati liecina, ka gados jauni nodarbinātie ir pakļauti lielākam nelaimes gadījumu riskam darba vietā. Nelaimes gadījumos, kuru sekas nav letālas, iesaistīto jauniešu vecumā no 18 līdz 24 gadiem īpatsvars ir vairāk nekā par 40 % augstāks salīdzinājumā ar vecākiem nodarbinātajiem (8).

8

4.6.   Līdzdalība.

Līdzdalība.

| 4.6.1. | EESK uzskata, ka ierosinātajā stratēģijā jāizmanto pragmatiska pieeja līdzdalības jautājumam un tai jābūt ne tikai politiskam instrumentam. Ir vajadzīgs jauniešu un par lēmumu pieņemšanu atbildīgo personu patiess un pārredzams dialogs visos līmeņos (Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā). |
| --- | --- |

4.6.1.

EESK uzskata, ka ierosinātajā stratēģijā jāizmanto pragmatiska pieeja līdzdalības jautājumam un tai jābūt ne tikai politiskam instrumentam. Ir vajadzīgs jauniešu un par lēmumu pieņemšanu atbildīgo personu patiess un pārredzams dialogs visos līmeņos (Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā).

| 4.6.2. | EESK uzskata, ka iespējamās darbības minētā mērķa sasniegšanai ir:






  — | izstrādāt lietotājiem piemērotas un pievilcīgas līdzdalības metodes; |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

EESK uzskata, ka iespējamās darbības minētā mērķa sasniegšanai ir:

—

izstrādāt lietotājiem piemērotas un pievilcīgas līdzdalības metodes;

| — | radīt jauniešiem paredzētas līdzdalības iespējas un struktūras; |
| --- | --- |

—

radīt jauniešiem paredzētas līdzdalības iespējas un struktūras;

| — | apmainīties ar paraugpraksi un nodot to tālāk; |
| --- | --- |

—

apmainīties ar paraugpraksi un nodot to tālāk;

| — | vietējā, reģionālajā, valstu un Eiropas līmenī izveidot jaunatnes padomes un atbalstīt to darbu; |
| --- | --- |

—

vietējā, reģionālajā, valstu un Eiropas līmenī izveidot jaunatnes padomes un atbalstīt to darbu;

| — | piedāvāt iespējas paust viedokli nelabvēlīgā stāvoklī esošām un oficiāli neatzītām jauniešu grupām; |
| --- | --- |

—

piedāvāt iespējas paust viedokli nelabvēlīgā stāvoklī esošām un oficiāli neatzītām jauniešu grupām;

| — | likvidēt šķēršļus mobilitātei, kas ir īpaši svarīgi jauniešu līdzdalībai un Eiropas jautājumu labākai izpratnei; |
| --- | --- |

—

likvidēt šķēršļus mobilitātei, kas ir īpaši svarīgi jauniešu līdzdalībai un Eiropas jautājumu labākai izpratnei;

| — | pilnībā izmantot dažādu Eiropas un valstu līmeņa dalībnieku jau izstrādātos līdzdalības instrumentus (9); |
| --- | --- |

—

pilnībā izmantot dažādu Eiropas un valstu līmeņa dalībnieku jau izstrādātos līdzdalības instrumentus (9);

9

| — | uzturēt regulāru strukturēto dialogu, tajā iesaistot visas ieinteresētās puses (piemēram, jauniešus, jaunatnes organizācijas, jaunatnes darbiniekus, praktiskā darbā iesaistītos, pētniekus, ekspertus, sociālos partnerus, politiķus u.c.). |
| --- | --- |

—

uzturēt regulāru strukturēto dialogu, tajā iesaistot visas ieinteresētās puses (piemēram, jauniešus, jaunatnes organizācijas, jaunatnes darbiniekus, praktiskā darbā iesaistītos, pētniekus, ekspertus, sociālos partnerus, politiķus u.c.).

| 4.6.3. | Jāpalielina jauniešu līdzdalība jaunatnes struktūrās un pilsoniskās sabiedrības norisēs kopumā. Tāpat arī ir nepieciešama skaidrāka izpratne un plašāka informācija par tādiem jēdzieniem kā “līdzdalība” un “aktīvs pilsoniskums”. |
| --- | --- |

4.6.3.

Jāpalielina jauniešu līdzdalība jaunatnes struktūrās un pilsoniskās sabiedrības norisēs kopumā. Tāpat arī ir nepieciešama skaidrāka izpratne un plašāka informācija par tādiem jēdzieniem kā “līdzdalība” un “aktīvs pilsoniskums”.

4.7.   Sociālā integrācija.

Sociālā integrācija.

| 4.7.1. | Sabiedrībai būtu nemitīgi jācenšas veicināt jauniešu potenciālu. Tādēļ ir jāuzlabo nelabvēlīgā stāvoklī esošiem jauniešiem paredzētā pieeja, izstrādājot viņiem īpašus pasākumus. |
| --- | --- |

4.7.1.

Sabiedrībai būtu nemitīgi jācenšas veicināt jauniešu potenciālu. Tādēļ ir jāuzlabo nelabvēlīgā stāvoklī esošiem jauniešiem paredzētā pieeja, izstrādājot viņiem īpašus pasākumus.

| 4.7.2. | Darbs ar jaunatni un neformālas mācības ir iedarbīgi jauniešu integrācijas instrumenti. Ar personām, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, un imigrantiem var strādāt veiksmīgāk, izmantojot neformālus modeļus, kas paredzēti iespējamās sociālās atstumtības novēršanai. Šo procesu nevajadzētu vērst uz problēmu risināšanu, un to nevajadzētu paredzēt tikai tiem, kas jau nonākuši sarežģītā situācijā. |
| --- | --- |

4.7.2.

Darbs ar jaunatni un neformālas mācības ir iedarbīgi jauniešu integrācijas instrumenti. Ar personām, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, un imigrantiem var strādāt veiksmīgāk, izmantojot neformālus modeļus, kas paredzēti iespējamās sociālās atstumtības novēršanai. Šo procesu nevajadzētu vērst uz problēmu risināšanu, un to nevajadzētu paredzēt tikai tiem, kas jau nonākuši sarežģītā situācijā.

| 4.7.3. | EESK iesaka veikt mērķtiecīgu darbību, kas vērsta uz projektiem un pasākumiem, kuri paredzēti tieši nelabvēlīgās situācijās esošiem jauniešiem (tās varētu iekļaut pašreizējā programmā “Jaunatne darbībā”). Ar šādiem pasākumiem nebūtu pieļaujams aizvietot programmas vispārējās prioritātes, bet gan tikai vairāk uzsvērt nelabvēlīgās situācijās esošu jauniešu sociālo integrāciju. |
| --- | --- |

4.7.3.

EESK iesaka veikt mērķtiecīgu darbību, kas vērsta uz projektiem un pasākumiem, kuri paredzēti tieši nelabvēlīgās situācijās esošiem jauniešiem (tās varētu iekļaut pašreizējā programmā “Jaunatne darbībā”). Ar šādiem pasākumiem nebūtu pieļaujams aizvietot programmas vispārējās prioritātes, bet gan tikai vairāk uzsvērt nelabvēlīgās situācijās esošu jauniešu sociālo integrāciju.

| 4.7.4. | Jāpieliek lielākas pūles, lai panāktu sociālo kohēziju reģionos, kuros jauniešu iesaistīšanās ir mazāk aktīva. |
| --- | --- |

4.7.4.

Jāpieliek lielākas pūles, lai panāktu sociālo kohēziju reģionos, kuros jauniešu iesaistīšanās ir mazāk aktīva.

| 4.7.5. | Tā kā 2010. gads ir pasludināts par Eiropas gadu cīņai ar nabadzību un sociālo atstumtību, tā ir laba iespēja pievērsties šim tematam un risināt to. |
| --- | --- |

4.7.5.

Tā kā 2010. gads ir pasludināts par Eiropas gadu cīņai ar nabadzību un sociālo atstumtību, tā ir laba iespēja pievērsties šim tematam un risināt to.

4.8.   Brīvprātīgais darbs.

Brīvprātīgais darbs.

| 4.8.1. | EESK agrāk pieņemtajos atzinumos jau ir norādījusi, ka brīvprātīgais darbs ir noderīga pieredze, kas veicina personības attīstību, kā arī sociālo un profesionālo integrāciju sabiedrībā, un tas ir svarīgs instruments nelabvēlīgās situācijās esošu jauniešu iekļaušanai (10). |
| --- | --- |

4.8.1.

EESK agrāk pieņemtajos atzinumos jau ir norādījusi, ka brīvprātīgais darbs ir noderīga pieredze, kas veicina personības attīstību, kā arī sociālo un profesionālo integrāciju sabiedrībā, un tas ir svarīgs instruments nelabvēlīgās situācijās esošu jauniešu iekļaušanai (10).

10

| 4.8.2. | Lai stiprinātu brīvprātīgā darba nozīmi, Eiropas Savienības politikas programmā noteikti jāiekļauj vajadzība plašāk atzīt brīvprātīgo darbību. Youthpass ir labs piemērs, ko varētu izmantot plašāk. Būtu jāturpina pilnveidot tādas iniciatīvas kā, piemēram, Eiropas brīvprātīgo dienests, un arī citās jomās jāatzīst brīvprātīgā darba vērtība (piemēram, citi programmas “Jaunatne darbībā” pasākumi). |
| --- | --- |

4.8.2.

Lai stiprinātu brīvprātīgā darba nozīmi, Eiropas Savienības politikas programmā noteikti jāiekļauj vajadzība plašāk atzīt brīvprātīgo darbību. Youthpass ir labs piemērs, ko varētu izmantot plašāk. Būtu jāturpina pilnveidot tādas iniciatīvas kā, piemēram, Eiropas brīvprātīgo dienests, un arī citās jomās jāatzīst brīvprātīgā darba vērtība (piemēram, citi programmas “Jaunatne darbībā” pasākumi).

Youthpass

| 4.8.3. | Jāstiprina valstu un Eiropas brīvprātīgā darba sistēmu sinerģijas. Tādēļ, strādājot ar dažādām brīvprātīgā darba koncepcijām, jāsaskaņo brīvprātīgā darba jēdziens, lai to varētu izmantot dažādās jomās. |
| --- | --- |

4.8.3.

Jāstiprina valstu un Eiropas brīvprātīgā darba sistēmu sinerģijas. Tādēļ, strādājot ar dažādām brīvprātīgā darba koncepcijām, jāsaskaņo brīvprātīgā darba jēdziens, lai to varētu izmantot dažādās jomās.

| 4.8.4. | EESK jau iepriekš norādījusi, ka brīvprātīgā darba jomā ir būtiski nodrošināt labāku sadarbību, īstenojot līdzšinējās valstu un Eiropas programmas, lai tādējādi mazinātu tehniskus šķēršļus un risinātu ar veselības un negadījumu apdrošināšanu saistītās problēmas. EESK ir aicinājusi Eiropas Komisiju apsvērt ES kvalitātes standartiem atbilstoša apmaiņas programmu zīmola izstrādi. Brīvprātīgas darbības kvalitāte neatkarīgi no minētās darbības veida ir svarīga un tā jānodrošina ar piemērotiem līdzekļiem (11). |
| --- | --- |

4.8.4.

EESK jau iepriekš norādījusi, ka brīvprātīgā darba jomā ir būtiski nodrošināt labāku sadarbību, īstenojot līdzšinējās valstu un Eiropas programmas, lai tādējādi mazinātu tehniskus šķēršļus un risinātu ar veselības un negadījumu apdrošināšanu saistītās problēmas. EESK ir aicinājusi Eiropas Komisiju apsvērt ES kvalitātes standartiem atbilstoša apmaiņas programmu zīmola izstrādi. Brīvprātīgas darbības kvalitāte neatkarīgi no minētās darbības veida ir svarīga un tā jānodrošina ar piemērotiem līdzekļiem (11).

11

| 4.8.5. | Jāpieliek arī pūles, lai nepieļautu, ka brīvprātīgie dienesti aizvieto dažādus nodarbinātības veidus. |
| --- | --- |

4.8.5.

Jāpieliek arī pūles, lai nepieļautu, ka brīvprātīgie dienesti aizvieto dažādus nodarbinātības veidus.

| 4.8.6. | EESK aicina Padomi pieņemt Komisijas priekšlikumu lēmumam, ar ko 2011. gadu pasludina par Eiropas brīvprātīgā darba gadu. Arī Starptautiskā brīvprātīgā darba veicēju diena, ko atzīmē 5. decembrī, ir lieliska iespēja ieinteresēt un informēt par šo tematu. |
| --- | --- |

4.8.6.

EESK aicina Padomi pieņemt Komisijas priekšlikumu lēmumam, ar ko 2011. gadu pasludina par Eiropas brīvprātīgā darba gadu. Arī Starptautiskā brīvprātīgā darba veicēju diena, ko atzīmē 5. decembrī, ir lieliska iespēja ieinteresēt un informēt par šo tematu.

4.9.   Jaunatne un pasaule.

Jaunatne un pasaule.

| 4.9.1. | Globalizācijas process tiešā veidā ietekmē arī jauniešus. Ar zinātnisku pētījumu palīdzību jāiegūst plašākas zināšanas par globalizācijas ietekmi uz jauniešiem. Piedaloties projektos un pasākumos, kuru mērķis ir attīstīt globālās solidaritātes izjūtu un uzlabot informētību, jaunieši izjūt lielāku atbildību pret visas pasaules sabiedrību. |
| --- | --- |

4.9.1.

Globalizācijas process tiešā veidā ietekmē arī jauniešus. Ar zinātnisku pētījumu palīdzību jāiegūst plašākas zināšanas par globalizācijas ietekmi uz jauniešiem. Piedaloties projektos un pasākumos, kuru mērķis ir attīstīt globālās solidaritātes izjūtu un uzlabot informētību, jaunieši izjūt lielāku atbildību pret visas pasaules sabiedrību.

| 4.9.2. | Jaunatnes politikā būtu jāiekļauj visai pasaulei svarīgi jautājumi (vide, klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība), lai ar jaunatnes politiku un jauniešiem paredzētiem projektiem varētu veicināt panākumus minētajās jomās. Savukārt, risinot pasaules politiskos jautājumus, jāņem vērā jauniešu intereses. |
| --- | --- |

4.9.2.

Jaunatnes politikā būtu jāiekļauj visai pasaulei svarīgi jautājumi (vide, klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība), lai ar jaunatnes politiku un jauniešiem paredzētiem projektiem varētu veicināt panākumus minētajās jomās. Savukārt, risinot pasaules politiskos jautājumus, jāņem vērā jauniešu intereses.

| 4.9.3. | Atzinīgi vērtējama ir iniciatīva izvēlēties jaunatnes nodarbinātības jautājumu par tematu 2010. gada strukturētā dialoga ciklam, jo tā ir laba iespēja iepazīstināt ar minēto tematu. |
| --- | --- |

4.9.3.

Atzinīgi vērtējama ir iniciatīva izvēlēties jaunatnes nodarbinātības jautājumu par tematu 2010. gada strukturētā dialoga ciklam, jo tā ir laba iespēja iepazīstināt ar minēto tematu.

5.   Jaunās sadarbības sistēmas instrumenti un īstenošana.

Jaunās sadarbības sistēmas instrumenti un īstenošana.

| 5.1. | EESK izsaka nožēlu, ka stratēģijas priekšlikumā nav norādītas konkrētas īstenošanas metodes un veidi, kā novērtēt ES un valstu līmenī gūtos panākumus. Tomēr paredzams, ka galvenais izmantotais instruments arī turpmāk būs AKM. EESK uzskata, ka tā būtu jāpapildina ar atjauninātu Eiropas Jaunatnes paktu. |
| --- | --- |

5.1.

EESK izsaka nožēlu, ka stratēģijas priekšlikumā nav norādītas konkrētas īstenošanas metodes un veidi, kā novērtēt ES un valstu līmenī gūtos panākumus. Tomēr paredzams, ka galvenais izmantotais instruments arī turpmāk būs AKM. EESK uzskata, ka tā būtu jāpapildina ar atjauninātu Eiropas Jaunatnes paktu.

| 5.2. | Turpmākā sadarbības sistēma jāveido, balstoties uz uzlabotu strukturēto dialogu, kas ir iespējami iekļaujošs un izvērsts visos līmeņos, iesaistot jauniešus, darbā ar jauniešiem nodarbinātos, jaunatnes organizācijas, valstu aģentūras, pētniekus un citas ieinteresētās aprindas visā politikas veidošanas ciklā un visās politikas jomās. Tā pamatā jābūt plašai augšupējai pieejai, kas ietver aktīva pilsoniskuma daudzveidīgas izpausmes formas un iesaista jauniešus ar ierobežotākām iespējām. |
| --- | --- |

5.2.

Turpmākā sadarbības sistēma jāveido, balstoties uz uzlabotu strukturēto dialogu, kas ir iespējami iekļaujošs un izvērsts visos līmeņos, iesaistot jauniešus, darbā ar jauniešiem nodarbinātos, jaunatnes organizācijas, valstu aģentūras, pētniekus un citas ieinteresētās aprindas visā politikas veidošanas ciklā un visās politikas jomās. Tā pamatā jābūt plašai augšupējai pieejai, kas ietver aktīva pilsoniskuma daudzveidīgas izpausmes formas un iesaista jauniešus ar ierobežotākām iespējām.

| 5.3. | Politikas veidošanai ierosinātās stratēģijas ietvaros jābalstās uz konkrētiem faktiem un jābūt iespējami pārredzamai. Visu ziņojumu, apkopoto datu un izstrādāto analīzes dokumentu publicēšanai EESK iesaka izmantot Eiropas zināšanu centra jaunatnes politikai (EKCYP) (12) datubāzi. |
| --- | --- |

5.3.

Politikas veidošanai ierosinātās stratēģijas ietvaros jābalstās uz konkrētiem faktiem un jābūt iespējami pārredzamai. Visu ziņojumu, apkopoto datu un izstrādāto analīzes dokumentu publicēšanai EESK iesaka izmantot Eiropas zināšanu centra jaunatnes politikai (EKCYP) (12) datubāzi.

EKCYP

12

| 5.4. | Jauniešiem jābūt galvenajiem procesa dalībniekiem, un visefektīvākais veids šā mērķa sasniegšanai ir darbs ar jauniešiem. Tāpēc par prioritāti jānosaka darba ar jauniešiem kvalitātes izvērtēšana un uzlabošana. |
| --- | --- |

5.4.

Jauniešiem jābūt galvenajiem procesa dalībniekiem, un visefektīvākais veids šā mērķa sasniegšanai ir darbs ar jauniešiem. Tāpēc par prioritāti jānosaka darba ar jauniešiem kvalitātes izvērtēšana un uzlabošana.

Briselē, 2009. gada 1. oktobrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  Tikai 33 % jauniešu uzskata, ka viņi ietekmē sabiedriskos procesus Eiropas līmenī, savukārt 50 % domā, ka viņiem trūkst iespēju paust savu viedokli (2008. gadā veiktas tiešsaistes aptaujas par jaunatnes jautājumiem rezultāti).

1

(2)  Sk. UP2YOUTH projektā apkopotos pētījuma secinājumus, kas iekļauti ES 2009. gada aprīļa ziņojumā par jaunatni.

2

UP2YOUTH

(3)  Sk. EESK 16.01.2008. atzinumu par tematu “Skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošana”, ziņotājs — Soares kgs (OV C 151, 17.06.2008.).

3

Soares

(4)  Ar valsta izglītības sistēmu ir neapmierināti 67 % jauniešu un jaunatnes organizāciju (skatīt 2008. gadā veiktās tiešsaistes aptaujas par jaunatnes jautājumiem rezultātus).

4

(5)  Saskaņā ar ES 2009.gada aprīļa ziņojumu par jaunatni cilvēki ar pamatizglītību dalībvalstīs ir pakļauti gandrīz trīsreiz augstākam bezdarba riskam salīdzinājumā ar cilvēkiem, kas ieguvuši augstāko izglītību.

5

(6)  Sk. EESK 17.01.2008. atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums — sekmēt jaunatnes pilnīgu iesaistīšanos izglītībā, nodarbinātībā un sabiedrībā”, ziņotājs — Trantina kgs (OV C 151, 17.06.2008.).

6

Trantina

(7)  ES prezidējošās valsts Čehijas 2009. gada 2.–5. jūnijā Prāgā rīkotā “Pasākuma jaunatnei” secinājumi.

7

(8)  European Statistics for Accidents at Work — ESAW (Eiropas statistika par nelaimes gadījumiem darba vietā).

8

European Statistics for Accidents at Work — ESAW

(9)  Piemēram, Eiropas Padomes “Pārskatītā Eiropas Harta par jauniešu līdzdalību vietējo un reģionālo pašvaldību dzīvē”, http://www.coe.int/t/dg4/youth/Resources/Documents/Bibliographies/Political_participation_en.asp

9

(10)  Sk. EESK 13.12.2006. atzinumu par tematu “Brīvprātīga darbība — tās loma Eiropas sabiedrībā un tās ietekme”, ziņotāja — Koller kdze (OV C 325, 30.12.2006.).

10

Koller

(11)  Sk. EESK 25.02.2009. izpētes atzinumu par tematu “Eiropas pilsoniskais dienests”, ziņotājs — Janson kgs, līdzziņotājs — Sibian kgs, (OV C 218, 11.09.2009.).

11

Janson

Sibian

(12)  http://youth-partnership.coe.int/youth-partnership/ekcyp/index

12

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 318/121 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 318/121

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai”

COM(2009) 268 galīgā redakcija – 2009/0077 (COD)

2009/C 318/23

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu 2009. gada 30. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai”

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un Komiteja jau ir paudusi viedokli par minēto tematu atzinumos CESE 1411/2000 un CESE 1705/2007, kas attiecīgi pieņemti 2000. gada 29. novembrī (1) un 2007. gada 12. decembrī (2), Komiteja 456. plenārsesijā, kas notika 2009. gada 30. septembrī un 1. oktobrī (30. septembra sēdē), ar 180 par un 9 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu un atsaukties uz viedokli, ko tā paudusi iepriekš minētajā dokumentā.

CESE 1411/2000

CESE 1705/2007

1

2

Briselē, 2009. gada 30. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Mario SEPI

---

(1)  EESK atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai”, OV C 116, 20.04.2001., 54. lpp.

1

(2)  EESK atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, attiecībā uz pārejas laika pagarināšanu”, OV C 120, 16.05.2008., 49. lpp.

2

---