# Jurnalul Oficial L 249/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.249.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 249 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5223 septembrie 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.249.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 249

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5223 septembrie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 871/2009 al Comisiei din 22 septembrie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 872/2009 al Comisiei din 18 septembrie 2009 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată | 3 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 871/2009 al Comisiei din 22 septembrie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 872/2009 al Comisiei din 18 septembrie 2009 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

3

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 23.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 249/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 871/2009 AL COMISIEI

din 22 septembrie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 23 septembrie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 septembrie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 36,7 |
| ZZ | 36,7 |
| 0707 00 05 | MK | 33,2 |
| TR | 125,1 |
| ZZ | 79,2 |
| 0709 90 70 | TR | 108,8 |
| ZZ | 108,8 |
| 0805 50 10 | AR | 102,0 |
| CL | 113,6 |
| TR | 91,7 |
| UY | 117,8 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 102,2 |
| 0806 10 10 | EG | 104,8 |
| IL | 115,4 |
| TR | 85,8 |
| ZZ | 102,0 |
| 0808 10 80 | AR | 62,2 |
| BR | 113,8 |
| CL | 62,5 |
| NZ | 80,6 |
| US | 85,4 |
| ZA | 73,6 |
| ZZ | 79,7 |
| 0808 20 50 | CN | 45,1 |
| TR | 120,5 |
| ZA | 70,3 |
| ZZ | 78,6 |
| 0809 30 | TR | 118,9 |
| US | 243,3 |
| ZZ | 181,1 |
| 0809 40 05 | IL | 112,9 |
| TR | 90,9 |
| ZZ | 101,9 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MK

36,7

ZZ

36,7

0707 00 05

MK

33,2

TR

125,1

ZZ

79,2

0709 90 70

TR

108,8

ZZ

108,8

0805 50 10

AR

102,0

CL

113,6

TR

91,7

UY

117,8

ZA

85,7

ZZ

102,2

0806 10 10

EG

104,8

IL

115,4

TR

85,8

ZZ

102,0

0808 10 80

AR

62,2

BR

113,8

CL

62,5

NZ

80,6

US

85,4

ZA

73,6

ZZ

79,7

0808 20 50

CN

45,1

TR

120,5

ZA

70,3

ZZ

78,6

0809 30

TR

118,9

US

243,3

ZZ

181,1

0809 40 05

IL

112,9

TR

90,9

ZZ

101,9

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 23.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 249/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 249/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 872/2009 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2009

privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.

| (2) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții comunitare specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții comunitare specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.

| (3) | În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codul NC indicat în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a tabelului menționat anterior. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codul NC indicat în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a tabelului menționat anterior.

| (4) | Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (2), pentru o perioadă de trei luni, a informațiilor tarifare obligatorii care au fost furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce privește clasificarea mărfurilor în Nomenclatura combinată, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (2), pentru o perioadă de trei luni, a informațiilor tarifare obligatorii care au fost furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce privește clasificarea mărfurilor în Nomenclatura combinată, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codul NC indicat în coloana 2 a tabelului menționat anterior.

Articolul 2

Informațiile tarifare obligatorii furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament pot fi invocate în continuare pentru o perioadă de trei luni, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2009.

Pentru Comisie

László KOVÁCS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

1

(2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare
  (Cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Încălțăminte cu talpa exterioară din plastic și cu căputa formată din barete, prinse de talpă în trei puncte.
  Căputa se întinde din partea stângă în partea dreaptă a tălpii. Arcul format de această parte a căputei este de asemenea prins de talpă cu ajutorul unei barete care pornește din mijlocul arcului și pătrunde în talpă, separând degetele.
  Căputa încălțămintei în cauză este formată din mai multe straturi de materiale diferite.
  Cele două barete care formează arcul sunt confecționate dintr-un strat de material textil (benzile textile T1 și T2 din fotografii) pe deasupra căruia este cusut un strat de piele (cele două benzi din piele C1 din fotografii). Peste acesta este cusut, cu un fir textil de culoare deschisă, un alt strat de piele, mai mic (cele două benzi C2 din fotografii). Între stratul textil (T1/T2) și stratul de piele (C1) se introduc, astfel încât să nu fie vizibile, două benzi (din plastic) (banda A din fotografia 646 D), câte una pe fiecare braț al arcului.
  Cele două benzi textile (T1 și T2) și cele patru benzi din piele (C1 și C2) se cos laolaltă în centrul arcului, cu un singur fir (a se vedea fotografia 646 C).
  În centrul arcului, bareta textilă care separă degetele prinde, într-o buclă, toate materialele menționate din care este confecționat arcul (banda textilă T3 din fotografii). Bareta textilă este parțial vizibilă.
  Deasupra acestei bride textile, în centrul arcului, este cusută o bucată dreptunghiulară de piele pe deasupra bridei textile și a materialelor menționate din care este confecționat arcul (bucata dreptunghiulară pe piele C3 din fotografii).
  Pe brațul stâng și drept al arcului, în locul unde acesta se fixează de talpă, mai multe dintre benzile care formează arcul sunt introduse în talpă și lipite de aceasta. Dacă din lungimea benzilor din piele C1 se introduce în talpă aproape 1 cm, iar din lungimea benzilor din piele C2 se introduc în talpă aproximativ 5 mm, din lungimea benzilor textile T1 și T2 se introduc în talpă 5 cm (a se vedea fotografia 646 E).
  (papuci „thong” – papuci cu baretă între degete)
  (A se vedea fotografiile 646 A, 646 B, 646 C, 646 D și 646 E) (1) | 6404 19 90 | Clasificarea se stabilește în conformitate cu regulile generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, cu nota 4 literele (a) și (b) la capitolul 64 din Nomenclatura combinată, cu nota complementară 1 la capitolul 64 și cu textul codurilor NC 6404, 6404 19 și 6404 19 90.
  Bucata dreptunghiulară de piele C3 întărește bareta textilă centrală T3 și, de asemenea, decorează încălțămintea. Prin urmare, la identificarea materialului constitutiv al feței nu se va ține seama de această întăritură/acest accesoriu în sensul notei 4 litera (a) la capitolul 64.
  Cele două benzi mici din piele C2, care sunt cusute de benzile din piele C1 cu un fir textil de culoare deschisă, decorativ, au în principal un rol decorativ și, prin urmare, sunt considerate accesorii în sensul notei 4 litera (a) la capitolul 64.
  În centrul arcului, cele două benzi textile (T1 și T2 ) și cele două benzi din piele (C1) sunt cusute laolaltă cu un singur fir, în așa fel încât să se arate că materialul textul și pielea au aceeași importanță în componența feței. Cu toate acestea, faptul că doar benzile textile (T1 și T2) sunt bine introduse în talpă – spre deosebire de benzile din piele C1 – arată că numai benzile textile sunt cele care fixează fața (arcul) de talpă. Prin urmare, benzile textile T1 și T2 nu pot fi considerate căptușeală, ci reprezintă materialul constitutiv al feței în sensul notei 4 litera (a) la capitolul 64, în timp ce benzile din piele C1 doar întăresc benzile textile T1 și T2 și nu trebuie considerate drept material constitutiv al feței.
  Cele două benzi A care nu sunt vizibile sunt inserate complet între banda din piele C1 și banda textilă T1/T2, de-a lungul ambelor brațe ale arcului. Având în vedere că sunt mai mici decât benzile din piele (C1) și decât benzile textile (T1/T2) care le acoperă, ele nu influențează funcția de întărire a benzilor din piele C1.
  Banda textilă centrală T3 care separă degetele face parte din materialul constitutiv al feței, deoarece dă forma specifică a acestui papuc cu baretă între degete („thong”) și, în plus, este singurul material care constituie această baretă.
  Mai mult, materialul textil (T1 și T2 împreună cu T3) prezintă caracteristicile unei fețe în sensul notei complementare 1 la capitolul 64, deoarece materialul textil al feței papucului, fără celelalte materiale, îndeplinește rolul unei fețe, și anume, furnizează suficient sprijin piciorului pentru a permite purtătorului să meargă încălțat cu papucii (A se vedea Hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene în cauza C-165/07, Skatteministeriet vs. Ecco Sko A/S, punctul 48).
  Cele două benzi textile T1 și T2 și bareta textilă centrală T3 reprezintă, prin urmare, materialul constitutiv al feței în sensul notei 4 litera (a) la capitolul 64.
  Suprafața materialului constitutiv al feței este cel puțin parțial vizibilă pe suprafața exterioară a încălțămintei, deoarece o parte din materialul textil [constând în trei piese asamblate din materiale textile identice (T1, T2 și T3)] este vizibil pe suprafața exterioară a încălțămintei (parte din bareta textilă T3) [A se vedea Notele explicative ale Nomenclaturii combinate la capitolul 64, Considerații generale, punctul 1 litera (a) al doilea paragraf prima teză].
  Partea tălpii care intră în contact cu solul este din plastic în sensul notei 4 litera (b) la capitolul 64. Prin urmare, încălțămintea are talpă exterioară din material plastic. |

Descrierea mărfurilor

Clasificare

(Cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

Încălțăminte cu talpa exterioară din plastic și cu căputa formată din barete, prinse de talpă în trei puncte.

Căputa se întinde din partea stângă în partea dreaptă a tălpii. Arcul format de această parte a căputei este de asemenea prins de talpă cu ajutorul unei barete care pornește din mijlocul arcului și pătrunde în talpă, separând degetele.

Căputa încălțămintei în cauză este formată din mai multe straturi de materiale diferite.

Cele două barete care formează arcul sunt confecționate dintr-un strat de material textil (benzile textile T1 și T2 din fotografii) pe deasupra căruia este cusut un strat de piele (cele două benzi din piele C1 din fotografii). Peste acesta este cusut, cu un fir textil de culoare deschisă, un alt strat de piele, mai mic (cele două benzi C2 din fotografii). Între stratul textil (T1/T2) și stratul de piele (C1) se introduc, astfel încât să nu fie vizibile, două benzi (din plastic) (banda A din fotografia 646 D), câte una pe fiecare braț al arcului.

Cele două benzi textile (T1 și T2) și cele patru benzi din piele (C1 și C2) se cos laolaltă în centrul arcului, cu un singur fir (a se vedea fotografia 646 C).

În centrul arcului, bareta textilă care separă degetele prinde, într-o buclă, toate materialele menționate din care este confecționat arcul (banda textilă T3 din fotografii). Bareta textilă este parțial vizibilă.

Deasupra acestei bride textile, în centrul arcului, este cusută o bucată dreptunghiulară de piele pe deasupra bridei textile și a materialelor menționate din care este confecționat arcul (bucata dreptunghiulară pe piele C3 din fotografii).

Pe brațul stâng și drept al arcului, în locul unde acesta se fixează de talpă, mai multe dintre benzile care formează arcul sunt introduse în talpă și lipite de aceasta. Dacă din lungimea benzilor din piele C1 se introduce în talpă aproape 1 cm, iar din lungimea benzilor din piele C2 se introduc în talpă aproximativ 5 mm, din lungimea benzilor textile T1 și T2 se introduc în talpă 5 cm (a se vedea fotografia 646 E).

(papuci „thong” – papuci cu baretă între degete)

(A se vedea fotografiile 646 A, 646 B, 646 C, 646 D și 646 E) (1)

6404 19 90

Clasificarea se stabilește în conformitate cu regulile generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, cu nota 4 literele (a) și (b) la capitolul 64 din Nomenclatura combinată, cu nota complementară 1 la capitolul 64 și cu textul codurilor NC 6404, 6404 19 și 6404 19 90.

Bucata dreptunghiulară de piele C3 întărește bareta textilă centrală T3 și, de asemenea, decorează încălțămintea. Prin urmare, la identificarea materialului constitutiv al feței nu se va ține seama de această întăritură/acest accesoriu în sensul notei 4 litera (a) la capitolul 64.

Cele două benzi mici din piele C2, care sunt cusute de benzile din piele C1 cu un fir textil de culoare deschisă, decorativ, au în principal un rol decorativ și, prin urmare, sunt considerate accesorii în sensul notei 4 litera (a) la capitolul 64.

În centrul arcului, cele două benzi textile (T1 și T2 ) și cele două benzi din piele (C1) sunt cusute laolaltă cu un singur fir, în așa fel încât să se arate că materialul textul și pielea au aceeași importanță în componența feței. Cu toate acestea, faptul că doar benzile textile (T1 și T2) sunt bine introduse în talpă – spre deosebire de benzile din piele C1 – arată că numai benzile textile sunt cele care fixează fața (arcul) de talpă. Prin urmare, benzile textile T1 și T2 nu pot fi considerate căptușeală, ci reprezintă materialul constitutiv al feței în sensul notei 4 litera (a) la capitolul 64, în timp ce benzile din piele C1 doar întăresc benzile textile T1 și T2 și nu trebuie considerate drept material constitutiv al feței.

Cele două benzi A care nu sunt vizibile sunt inserate complet între banda din piele C1 și banda textilă T1/T2, de-a lungul ambelor brațe ale arcului. Având în vedere că sunt mai mici decât benzile din piele (C1) și decât benzile textile (T1/T2) care le acoperă, ele nu influențează funcția de întărire a benzilor din piele C1.

Banda textilă centrală T3 care separă degetele face parte din materialul constitutiv al feței, deoarece dă forma specifică a acestui papuc cu baretă între degete („thong”) și, în plus, este singurul material care constituie această baretă.

Mai mult, materialul textil (T1 și T2 împreună cu T3) prezintă caracteristicile unei fețe în sensul notei complementare 1 la capitolul 64, deoarece materialul textil al feței papucului, fără celelalte materiale, îndeplinește rolul unei fețe, și anume, furnizează suficient sprijin piciorului pentru a permite purtătorului să meargă încălțat cu papucii (A se vedea Hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene în cauza C-165/07, Skatteministeriet vs. Ecco Sko A/S, punctul 48).

Cele două benzi textile T1 și T2 și bareta textilă centrală T3 reprezintă, prin urmare, materialul constitutiv al feței în sensul notei 4 litera (a) la capitolul 64.

Suprafața materialului constitutiv al feței este cel puțin parțial vizibilă pe suprafața exterioară a încălțămintei, deoarece o parte din materialul textil [constând în trei piese asamblate din materiale textile identice (T1, T2 și T3)] este vizibil pe suprafața exterioară a încălțămintei (parte din bareta textilă T3) [A se vedea Notele explicative ale Nomenclaturii combinate la capitolul 64, Considerații generale, punctul 1 litera (a) al doilea paragraf prima teză].

Partea tălpii care intră în contact cu solul este din plastic în sensul notei 4 litera (b) la capitolul 64. Prin urmare, încălțămintea are talpă exterioară din material plastic.

Explicarea simbolurilor utilizate în fotografii

C3 (bucată de piele dreptunghiulară)

C1 (două benzi din piele, câte una pe fiecare braț al arcului)

C2 (două benzi din piele mai mici, câte una pe fiecare dintre benzile C1)

T1 și T2 (două benzi textile, T1 pe brațul drept al arcului, iar T2 pe brațul stâng al acestuia)

T3 (baretă textilă centrală care separă degetele)

A (bandă din plastic, care nu este vizibilă, inserată complet între banda laterală din piele C1 și banda laterală textilă T2; a se vedea fotografia 646 D)

S (talpă)

Image

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Fotografiile au un caracter pur indicativ.

---