# Az Európai Unió C 312/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.312.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 312 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. december 19. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.312.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 312

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. december 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bíróság |
| 2009/C 312/01 | A Bíróság utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 297., 2009.12.5. | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bíróság

2009/C 312/01

A Bíróság utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 297., 2009.12.5.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2009/C 312/02 | C-522/07. és C-65/08. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Finanzgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Dinter GmbH kontra Hauptzollamt Düsseldorf (C-522/07), Europol Frost-Food GmbH kontra Hauptzollamt Krefeld (C-65/08) (Közös Vámtarifa — 2658/87/EGK rendelet — Kombinált Nómenklatúra — Tarifális besorolás — Érvényesség — Kiegészítő megjegyzés — Almalé-koncentrátum) | 2 |
| 2009/C 312/03 | C-536/07. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Németországi Szövetségi Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések — 93/37/EGK irányelv — Egy közjogi intézmény és egy magánjogi vállalkozás közötti szerződés, amely az utóbbi által megépítendő kiállítási csarnokoknak az előbbi általi bérletére vonatkozik — A magánjogi vállalkozás díjazása havi bérleti díj 30 éven át történő fizetésével) | 2 |
| 2009/C 312/04 | C-29/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Regeringsrätten [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Skatteverket kontra AB SKF (Hatodik HÉA irányelv — 2. cikk, 4. cikk, a 13. cikk B. része d) pontjának 5. alpontja és 17. cikk — 2006/112/EK irányelv — 2. cikk, 9. cikk, a 135. cikk (1) bekezdésének f) pontja és 168. cikk — Valamely anyavállalat által a leányvállalatának és egy általa ellenőrzött társaságban lévő részesedésének átruházása — A HÉA hatálya — Mentesség — Részvényátruházási ügyletek keretében igénybe vett szolgáltatások — A HÉA levonhatósága) | 3 |
| 2009/C 312/05 | C-63/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Tribunal du travail d’Esch-sur-Alzette [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Virginie Pontin kontra T-Comalux SA (Szociálpolitika — A várandós, gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkajogi védelme — 92/85/EGK irányelv — 10. és 12. cikk — A terhesség kezdetétől a szülési szabadság végéig tartó elbocsátási tilalom — A jogalanyok közösségi jogból eredő jogai számára biztosítandó bírói jogvédelem — A férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód — 76/207/EGK irányelv — 2. cikk, (7) bekezdés, harmadik albekezdés — Nők terhességgel vagy szülési szabadsággal kapcsolatos kedvezőtlenebb bánásmódban részesítése — A terhességük alatt elbocsátott nők jogorvoslati lehetőségének korlátozása) | 4 |
| 2009/C 312/06 | C-115/08. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2009. október 27-i ítélete (a Landesgericht Linz — Ausztria előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Land Oberösterreich kontra ČEZ as (Másik tagállam területén található atomerőműből eredően ingatlan vonatkozásában okozott környezeti ártalmak vagy azok kockázatának megszüntetése iránti kereset — Belföldi hatósági engedéllyel rendelkező létesítmények által okozott környezeti ártalmak vagy azok kockázatának tűrésére irányuló kötelezettség — Más tagállamokban kiadott engedélyek figyelembe vételének hiánya — Egyenlő bánásmód — Az állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve az EAK Szerződés alkalmazási területén) | 5 |
| 2009/C 312/07 | C-140/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Tallinna Halduskohus [Észt Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Rakvere Lihakombinaat AS kontra Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus (Közös Vámtarifa — Kombinált Nómenklatúra — Tarifális besorolás — A Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok fagyasztott darabjai, vágási melléktermékei és belsőségei — Észtország csatlakozása — Átmeneti intézkedések — Mezőgazdasági termékek — Többletkészletek — 1972/2003/EK rendelet) | 5 |
| 2009/C 312/08 | C-174/08. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2009. október 29-i ítélete (az Østre Landsret [Dánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — NCC Construction Danmark A/S kontra Skatteministeriet (Hatodik HÉA irányelv — A 19. cikk (2) bekezdése — Az előzetesen felszámított adó levonása — Vegyes tevékenységű adóalany — Egyidejűleg adóköteles és adómentes tevékenységek céljára felhasznált termékek és szolgáltatások — A levonható arányosított adó kiszámítása — Az eseti ingatlanügyletek fogalma — Saját részre történő termékértékesítések — Az adósemlegesség elve) | 6 |
| 2009/C 312/09 | C-188/08. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Írország (Tagállami kötelezettségszegés — 75/442/EGK irányelv — Hulladékok — Szennyvízülepítő aknán keresztül vidéken kibocsátott háztartási szennyvíz — Más szabályozás hatálya alá nem tartozó hulladékok — Az átültetés elmaradása) | 7 |
| 2009/C 312/10 | C-246/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Finn Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Hatodik HÉA irányelv — A 2. cikk 1 pontja, valamint a 4. cikk (1) és (2) bekezdése — A gazdasági tevékenység fogalma — Állami jogi tanácsadó irodák — Bírósági eljárás keretében, a kedvezményezett által fizetett részbeni hozzájárulás fejében nyújtott jogi tanácsadási szolgáltatások — A nyújtott szolgáltatás és a kapott ellenérték közötti közvetlen kapcsolat fogalma) | 7 |
| 2009/C 312/11 | C-249/08. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Olasz Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Közös halászati politika — Az erőforrások védelme — Ellenőrző rendszer a halászati ágazatban — 894/97/EK rendelet — 11. cikk — 2241/87/EGK rendelet — Az 1. cikk (1) és (2) bekezdése — 2847/93/EGK rendelet — A 2. cikk (1) bekezdése, valamint a 31. cikk (1) és (2) bekezdése — Eresztőhálók használatának tilalma — Az e tilalom betartásának biztosítása érdekében alkalmazott hatékony ellenőrzési rendszer hiánya) | 8 |
| 2009/C 312/12 | C-274/08. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Svéd Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — 2003/54/EK irányelv — A 15. cikk (2) bekezdése — A 23. cikk (2) bekezdése — A villamos energia belső piaca — A nemzeti hálózatokhoz való hozzáférés és csatlakozás feltételeinek, köztük az átviteli és elosztási tarifáknak a kiszámításához vagy meghatározásához használt módszerek előzetes jóváhagyása — Nemzeti szabályozó hatóság) | 8 |
| 2009/C 312/13 | C-474/08. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Belga Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv 23. cikke (2) és (5) bekezdésének való megfeleléshez szükséges intézkedések elfogadásának elmulasztása — A szabályozó hatóság hatásköre a villamosenergia-ágazatban) | 9 |
| 2009/C 312/14 | C-551/08. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — 2005/68/EK irányelv — Viszontbiztosítók általi önálló közvetlen viszontbiztosítói tevékenység — Tevékenység megkezdése és gyakorlása — Az irányelv előtti nemzeti rendelkezések — Az előírt határidőben való közlés, illetve átültetés elmulasztása) | 9 |
| 2009/C 312/15 | C-238/09. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2009. július 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Handelsmaatschappij J. van Hilst B.V. és társai kontra The Jaguar Collection Limited és társai | 10 |
| 2009/C 312/16 | C-326/09. sz. ügy: 2009. augusztus 12-én benyújtott kereset — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság | 10 |
| 2009/C 312/17 | C-331/09. sz. ügy: 2009. augusztus 17-én benyújtott kereset — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság | 10 |
| 2009/C 312/18 | C-349/09. sz. ügy: 2009. szeptember 1-jén benyújtott kereset — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság | 11 |
| 2009/C 312/19 | C-350/09. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság (második tanács) T-444/07. sz., Centre de Promotion de l'Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2009. június 30-án hozott ítélete ellen a Centre de Promotion de l'Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) által 2009. szeptember 2-án benyújtott fellebbezés | 11 |
| 2009/C 312/20 | C-359/09. sz. ügy: A Fővárosi Ítélőtábla (Magyar Köztársaság) által 2009. szeptember 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Dr. Donat Cornelius Ebert kontra Budapesti Ügyvédi Kamara | 13 |
| 2009/C 312/21 | C-362/09. P. sz. ügy: A T-94/05. sz., Athinaïki Techniki AE kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2009. június 29-én hozott végzés ellen az Athinaïki Techniki AE által 2009. szeptember 11-én benyújtott fellebbezés | 13 |
| 2009/C 312/22 | C-369/09. P. sz. ügy: A T-273/06. és T-297/06. sz., ISD Polska és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben 2009. július 1-jén hozott ítélet ellen az ISD Polska sp. z o.o., az Industrial Union of Donbass Corporation és az ISD Polska sp. z o.o. (korábban Majątek Hutniczy sp. z o.o.) által 2009. szeptember 15-én benyújtott fellebbezés | 14 |
| 2009/C 312/23 | C-377/09. sz. ügy: A Tribunal de commerce de Bruxelles (Belgium) által 2009. szeptember 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Françoise Hanssens-Ensch (az Agenor SA felszámolója) kontra Európai Közösségek | 15 |
| 2009/C 312/24 | C-378/09. sz. ügy: 2009. szeptember 23-án benyújtott kereset — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Cseh Köztársaság | 15 |
| 2009/C 312/25 | C-379/09. sz. ügy: Az Arbeidshof te Brussel (Belgium) által 2009. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Maurits Casteels kontra British Airways plc | 16 |
| 2009/C 312/26 | C-383/09. sz. ügy: 2009. szeptember 25-én benyújtott kereset — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság | 16 |
| 2009/C 312/27 | C-384/09. sz. ügy: A Tribunal de grande instance de Paris (Franciaország) által 2009. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Prunus SARL kontra Directeur des services fiscaux | 17 |
| 2009/C 312/28 | C-385/09. sz. ügy: A Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybės (Litvánia) által 2009. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Nidera Handelscompagnie BV kontra Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos | 17 |
| 2009/C 312/29 | C-386/09. sz. ügy: Cour du travail de Bruxelles (Belgium) által 2009. szeptember 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Jhonny Briot kontra Radstad Interim, Sodexho SA és az Európai Unió Tanácsa | 18 |
| 2009/C 312/30 | C-387/09. sz. ügy: Juzgado Mercantil (Spanyolország) által 2009. október 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Entidad de Gestión de Derechos de los Productores Audiovisuales (EGEDA) kontra Magnatrading SL | 18 |
| 2009/C 312/31 | C-388/09. sz. ügy: A Bundessozialgericht (Németország) által 2009. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Joao Filipe Da Silva Martins kontra Bank Betriebskrankenkasse — Pflegekasse | 19 |
| 2009/C 312/32 | C-390/09. sz. ügy: Consiglio di Stato (Olaszország) által 2009. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Reti Televisive Italiane SpA (RTI) kontra Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni | 20 |
| 2009/C 312/33 | C-391/09. sz. ügy: A Vilniaus Miesto 1 Apylinkės Teismas (Litván Köztársaság) által 2009. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Malgožata Runevič-Vardyn és Łukasz Paweł Wardyn kontra Vilnius Főváros Önkormányzata, a Litván Köztársaság igazságügy-minisztériuma, a litván nyelv nemzeti bizottsága, Vilnius Főváros Önkormányzata Jogi osztályának anyakönyvi hivatala | 20 |
| 2009/C 312/34 | C-395/09. sz. ügy: A Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) által 2009. október 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Oasis East sp. z o. o. kontra Minister Finansów | 21 |
| 2009/C 312/35 | C-396/09. sz. ügy: A Tribunale ordinario di Bari (Olaszország) által 2009. október 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Interedil Srl en liquidation kontra Fallimento Interedil Srl, Banca Intesa Gestione Crediti Spa | 21 |
| 2009/C 312/36 | C-397/09. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2009. október 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Scheuten Solar Technology GmbH kontra Finanzamt Gelsenkirchen-Süd | 22 |
| 2009/C 312/37 | C-398/09. sz. ügy: Az Østre Landsret által 2009. október 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Lady & Kid A/S, Direct Nyt ApS, A/S Harald Nyborg, Isenkram og Sportsforretning, KID-Holding A/S kontra Skatteministeriet | 22 |
| 2009/C 312/38 | C-400/09. sz. ügy: A Højesteret (Dánia) által 2009. október 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Orifarm A/S, Orifarm Supply A/S, Handelsselskabet af 5. januar 2002 és Ompakningsselskabet af 1. november 2005 kontra Merck & Co., Merck Sharp & Dohme BV és Merck Sharp & Dohme | 23 |
| 2009/C 312/39 | C-403/09. sz. ügy: A Višje sodišče v Mariboru (Szlovén Köztársaság) által 2009. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Jasna Detiček kontra Maurizio Sgueglia | 24 |
| 2009/C 312/40 | C-405/09. sz. ügy: 2009. október 20-án benyújtott kereset — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Finn Köztársaság | 25 |
| 2009/C 312/41 | C-406/09. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden által 2009. október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Realchemie Nederland BV kontra Bayer Cropscience AG | 25 |
| 2009/C 312/42 | C-411/09. sz. ügy, C-412/09. sz. ügy, C-413/09. sz. ügy, C-414/09. sz. ügy, C-415/09. sz. ügy, C-416/09. sz. ügy, C-417/09. sz. ügy, C-418/09. sz. ügy, C-419/09. sz. ügy, C-420/09. sz. ügy: A Tribunal de grande instance de Nanterre (Franciaország) által 2009. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelmek — Tereos kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Vermandoise Industries SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries de Toury et Usines annexes SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Roquette Frères SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries & Distilleries de Souppes-Ouvré Fils SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Cristal Union, a Sucreries et Raffineries d’Erstein és a Sucrerie de Bourgogne jogutódja kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Lesaffre Frères SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucrerie Bourdon kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — SAFBA Fontaine-le-Dun SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries du Marquenterre kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers | 26 |
| | Törvényszék |
| 2009/C 312/43 | T-212/06. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. október 29-i ítélete — Bowland Dairy Products kontra Bizottság (Kártérítési kereset — 178/2002/EK rendelet — Sürgősségi riasztórendszer — Kiegészítő értesítés — A nemzeti hatóságok hatásköre — A Bizottság joghatást nélkülöző véleménye — A jogvita tárgyának a módosítása — Elfogadhatatlanság) | 27 |
| 2009/C 312/44 | T-386/07. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. október 29-i ítélete — Peek & Cloppenburg kontra OHIM — Redfil (Agile) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az Agile közösségi ábrás védjegy bejelentése — Aygill's korábbi közösségi és nemzeti szóvédjegyek — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — Megjelölések hasonlósága — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]) | 27 |
| 2009/C 312/45 | T-150/08. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. november 11-i ítélete — REWE Zentral kontra OHIM — Aldi Einkauf (Clina) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A Clina közösségi szóvédjegy bejelentése — A CLINAIR korábbi nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]) | 28 |
| 2009/C 312/46 | T-162/08. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. november 11-i ítélete — Frag Comercio Internacional kontra OHIM — Tinkerbell Modas (GREEN by missako) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A GREEN by missako közösségi ábrás védjegy bejelentése — a MI SA KO korábbi nemzeti és közösségi ábrás védjegyek — Az összetéveszthetőség hiánya — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]) | 28 |
| 2009/C 312/47 | T-277/08. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. november 11-i ítélete — Bayer Healthcare kontra OHIM — Uriach-Aquilea OTC (CITRACAL) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A CITRACAL közösségi szóvédjegy bejelentése — A CICATRAL korábbi nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A termékek hasonlósága — A megjelölések hasonlósága — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [helyébe lépett a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]) | 29 |
| 2009/C 312/48 | T-493/08. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. október 30-i végzése — Sun World International kontra OHIM — Kölla Hamburg (SUPERIOR SEEDLESS) (Közösségi védjegy — A védjegyoltalomról való részbeni lemondás — Okafogyottság) | 29 |
| 2009/C 312/49 | T-352/09. R. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság elnökének 2009. október 29-i végzése — Novácké chemické závody kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — Verseny — Bírságot kiszabó bizottsági határozat — Bankgarancia — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya) | 29 |
| 2009/C 312/50 | T-387/09. sz. ügy: 2009. szeptember 26-án benyújtott kereset — Applied Microengineering kontra Bizottság | 30 |
| 2009/C 312/51 | T-389/09. sz. ügy: 2009. június 22-én benyújtott kereset — Labate kontra Bizottság | 30 |
| 2009/C 312/52 | T-399/09. sz. ügy: 2009. október 6-án benyújtott kereset — HSE kontra Bizottság | 31 |
| 2009/C 312/53 | T-406/09. sz. ügy: 2009. október 5-én benyújtott kereset — Donau Chemie kontra Bizottság | 32 |
| 2009/C 312/54 | T-407/09. sz. ügy: 2009. október 9-én benyújtott kereset — Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft kontra Bizottság | 32 |
| 2009/C 312/55 | T-408/09. sz. ügy: 2009. október 8-án benyújtott kereset — ancotel kontra OHIM — Acotel (ancotel) | 33 |
| 2009/C 312/56 | T-410/09. sz. ügy: 2009. október 7-én benyújtott kereset — Almamet kontra Bizottság | 34 |
| 2009/C 312/57 | T-411/09. sz. ügy: 2009. október 13-án benyújtott kereset — Terezakis kontra Bizottság | 35 |
| 2009/C 312/58 | T-412/09. sz. ügy: 2009. október 14-én benyújtott kereset — CEA kontra Bizottság | 35 |
| 2009/C 312/59 | T-414/09. sz. ügy: 2009. október 14-én benyújtott kereset — Henkel kontra OHIM — JLO Holding (LIVE) | 36 |
| 2009/C 312/60 | T-419/09. sz. ügy: 2009. október 16-án benyújtott kereset — Cybergun kontra OHIM — Umarex Sportwaffen (AK 47) | 37 |
| 2009/C 312/61 | T-420/09. sz. ügy: 2009. október 19-én benyújtott kereset — BSA kontra OHIM — Loblaws (PRÉSIDENT) | 37 |
| 2009/C 312/62 | T-423/09. sz. ügy: 2009. október 22-én benyújtott kereset — Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials kontra Tanács | 38 |
| 2009/C 312/63 | T-424/09. sz. ügy: 2009. október 14-én benyújtott kereset — Goodyear Dunlop Tyres UK kontra OHIM — Sportfive (QUALIFIER) | 38 |
| 2009/C 312/64 | T-425/09. sz. ügy: 2009. október 14-én benyújtott kereset — Honda Motor kontra OHIM — Blok (BLAST) | 39 |
| 2009/C 312/65 | T-427/09. sz. ügy: 2009. október 22-én benyújtott kereset — centrotherm Clean Solutions kontra OHIM — Centrotherm Systemtechnik (CENTROTHERM) | 39 |
| 2009/C 312/66 | T-433/09. sz. ügy: 2009. október 29-én benyújtott kereset — TTNB kontra OHIM — March (Tila March) | 40 |
| 2009/C 312/67 | T-434/09. sz. ügy: 2009. október 26-án benyújtott kereset — Centrotherm Systemtechnik kontra OHIM — centrotherm Clean Solutions (CENTROTHERM) | 40 |
| 2009/C 312/68 | T-438/09. sz. ügy: 2009. október 22-én benyújtott kereset — SE.RI.FO. kontra Bizottság és Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 41 |
| 2009/C 312/69 | T-440/09. sz. ügy: 2009. november 3-án benyújtott kereset — Azienda Agricola Bracesco kontra Bizottság | 42 |
| | Közszolgálati Törvényszék |
| 2009/C 312/70 | F-10/08. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék második tanácsa elnökének 2009. október 22-i végzése — Aayhan és társai kontra Parlament (Okafogyottság) | 43 |
| 2009/C 312/71 | F-78/09. sz. ügy: 2009. szeptember 17-én benyújtott kereset — Marcuccio kontra Bizottság | 43 |
| 2009/C 312/72 | F-81/09. sz. ügy: 2009. szeptember 28-án benyújtott kereset — Marcuccio kontra Bizottság | 44 |
| 2009/C 312/73 | F-84/09. sz. ügy: 2009. október 16-án benyújtott kereset — Larue és Seigneur kontra Európai Központi Bank | 44 |
| 2009/C 312/74 | F-85/09. sz. ügy: 2009. október 19-én benyújtott kereset — Rossis Ferreras kontra Bizottság | 45 |
| 2009/C 312/75 | F-89/09. sz. ügy: 2009. október 26-án benyújtott kereset — Gagalis kontra Tanács | 45 |

V   Vélemények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2009/C 312/02

C-522/07. és C-65/08. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Finanzgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Dinter GmbH kontra Hauptzollamt Düsseldorf (C-522/07), Europol Frost-Food GmbH kontra Hauptzollamt Krefeld (C-65/08) (Közös Vámtarifa — 2658/87/EGK rendelet — Kombinált Nómenklatúra — Tarifális besorolás — Érvényesség — Kiegészítő megjegyzés — Almalé-koncentrátum)

2

2009/C 312/03

C-536/07. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Németországi Szövetségi Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések — 93/37/EGK irányelv — Egy közjogi intézmény és egy magánjogi vállalkozás közötti szerződés, amely az utóbbi által megépítendő kiállítási csarnokoknak az előbbi általi bérletére vonatkozik — A magánjogi vállalkozás díjazása havi bérleti díj 30 éven át történő fizetésével)

2

2009/C 312/04

C-29/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Regeringsrätten [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Skatteverket kontra AB SKF (Hatodik HÉA irányelv — 2. cikk, 4. cikk, a 13. cikk B. része d) pontjának 5. alpontja és 17. cikk — 2006/112/EK irányelv — 2. cikk, 9. cikk, a 135. cikk (1) bekezdésének f) pontja és 168. cikk — Valamely anyavállalat által a leányvállalatának és egy általa ellenőrzött társaságban lévő részesedésének átruházása — A HÉA hatálya — Mentesség — Részvényátruházási ügyletek keretében igénybe vett szolgáltatások — A HÉA levonhatósága)

3

2009/C 312/05

C-63/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Tribunal du travail d’Esch-sur-Alzette [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Virginie Pontin kontra T-Comalux SA (Szociálpolitika — A várandós, gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkajogi védelme — 92/85/EGK irányelv — 10. és 12. cikk — A terhesség kezdetétől a szülési szabadság végéig tartó elbocsátási tilalom — A jogalanyok közösségi jogból eredő jogai számára biztosítandó bírói jogvédelem — A férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód — 76/207/EGK irányelv — 2. cikk, (7) bekezdés, harmadik albekezdés — Nők terhességgel vagy szülési szabadsággal kapcsolatos kedvezőtlenebb bánásmódban részesítése — A terhességük alatt elbocsátott nők jogorvoslati lehetőségének korlátozása)

4

2009/C 312/06

C-115/08. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2009. október 27-i ítélete (a Landesgericht Linz — Ausztria előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Land Oberösterreich kontra ČEZ as (Másik tagállam területén található atomerőműből eredően ingatlan vonatkozásában okozott környezeti ártalmak vagy azok kockázatának megszüntetése iránti kereset — Belföldi hatósági engedéllyel rendelkező létesítmények által okozott környezeti ártalmak vagy azok kockázatának tűrésére irányuló kötelezettség — Más tagállamokban kiadott engedélyek figyelembe vételének hiánya — Egyenlő bánásmód — Az állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve az EAK Szerződés alkalmazási területén)

5

2009/C 312/07

C-140/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Tallinna Halduskohus [Észt Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Rakvere Lihakombinaat AS kontra Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus (Közös Vámtarifa — Kombinált Nómenklatúra — Tarifális besorolás — A Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok fagyasztott darabjai, vágási melléktermékei és belsőségei — Észtország csatlakozása — Átmeneti intézkedések — Mezőgazdasági termékek — Többletkészletek — 1972/2003/EK rendelet)

5

2009/C 312/08

C-174/08. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2009. október 29-i ítélete (az Østre Landsret [Dánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — NCC Construction Danmark A/S kontra Skatteministeriet (Hatodik HÉA irányelv — A 19. cikk (2) bekezdése — Az előzetesen felszámított adó levonása — Vegyes tevékenységű adóalany — Egyidejűleg adóköteles és adómentes tevékenységek céljára felhasznált termékek és szolgáltatások — A levonható arányosított adó kiszámítása — Az eseti ingatlanügyletek fogalma — Saját részre történő termékértékesítések — Az adósemlegesség elve)

6

2009/C 312/09

C-188/08. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Írország (Tagállami kötelezettségszegés — 75/442/EGK irányelv — Hulladékok — Szennyvízülepítő aknán keresztül vidéken kibocsátott háztartási szennyvíz — Más szabályozás hatálya alá nem tartozó hulladékok — Az átültetés elmaradása)

7

2009/C 312/10

C-246/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Finn Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Hatodik HÉA irányelv — A 2. cikk 1 pontja, valamint a 4. cikk (1) és (2) bekezdése — A gazdasági tevékenység fogalma — Állami jogi tanácsadó irodák — Bírósági eljárás keretében, a kedvezményezett által fizetett részbeni hozzájárulás fejében nyújtott jogi tanácsadási szolgáltatások — A nyújtott szolgáltatás és a kapott ellenérték közötti közvetlen kapcsolat fogalma)

7

2009/C 312/11

C-249/08. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Olasz Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Közös halászati politika — Az erőforrások védelme — Ellenőrző rendszer a halászati ágazatban — 894/97/EK rendelet — 11. cikk — 2241/87/EGK rendelet — Az 1. cikk (1) és (2) bekezdése — 2847/93/EGK rendelet — A 2. cikk (1) bekezdése, valamint a 31. cikk (1) és (2) bekezdése — Eresztőhálók használatának tilalma — Az e tilalom betartásának biztosítása érdekében alkalmazott hatékony ellenőrzési rendszer hiánya)

8

2009/C 312/12

C-274/08. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Svéd Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — 2003/54/EK irányelv — A 15. cikk (2) bekezdése — A 23. cikk (2) bekezdése — A villamos energia belső piaca — A nemzeti hálózatokhoz való hozzáférés és csatlakozás feltételeinek, köztük az átviteli és elosztási tarifáknak a kiszámításához vagy meghatározásához használt módszerek előzetes jóváhagyása — Nemzeti szabályozó hatóság)

8

2009/C 312/13

C-474/08. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Belga Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv 23. cikke (2) és (5) bekezdésének való megfeleléshez szükséges intézkedések elfogadásának elmulasztása — A szabályozó hatóság hatásköre a villamosenergia-ágazatban)

9

2009/C 312/14

C-551/08. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — 2005/68/EK irányelv — Viszontbiztosítók általi önálló közvetlen viszontbiztosítói tevékenység — Tevékenység megkezdése és gyakorlása — Az irányelv előtti nemzeti rendelkezések — Az előírt határidőben való közlés, illetve átültetés elmulasztása)

9

2009/C 312/15

C-238/09. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2009. július 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Handelsmaatschappij J. van Hilst B.V. és társai kontra The Jaguar Collection Limited és társai

10

2009/C 312/16

C-326/09. sz. ügy: 2009. augusztus 12-én benyújtott kereset — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság

10

2009/C 312/17

C-331/09. sz. ügy: 2009. augusztus 17-én benyújtott kereset — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság

10

2009/C 312/18

C-349/09. sz. ügy: 2009. szeptember 1-jén benyújtott kereset — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság

11

2009/C 312/19

C-350/09. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság (második tanács) T-444/07. sz., Centre de Promotion de l'Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2009. június 30-án hozott ítélete ellen a Centre de Promotion de l'Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) által 2009. szeptember 2-án benyújtott fellebbezés

11

2009/C 312/20

C-359/09. sz. ügy: A Fővárosi Ítélőtábla (Magyar Köztársaság) által 2009. szeptember 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Dr. Donat Cornelius Ebert kontra Budapesti Ügyvédi Kamara

13

2009/C 312/21

C-362/09. P. sz. ügy: A T-94/05. sz., Athinaïki Techniki AE kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2009. június 29-én hozott végzés ellen az Athinaïki Techniki AE által 2009. szeptember 11-én benyújtott fellebbezés

13

2009/C 312/22

C-369/09. P. sz. ügy: A T-273/06. és T-297/06. sz., ISD Polska és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben 2009. július 1-jén hozott ítélet ellen az ISD Polska sp. z o.o., az Industrial Union of Donbass Corporation és az ISD Polska sp. z o.o. (korábban Majątek Hutniczy sp. z o.o.) által 2009. szeptember 15-én benyújtott fellebbezés

14

2009/C 312/23

C-377/09. sz. ügy: A Tribunal de commerce de Bruxelles (Belgium) által 2009. szeptember 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Françoise Hanssens-Ensch (az Agenor SA felszámolója) kontra Európai Közösségek

15

2009/C 312/24

C-378/09. sz. ügy: 2009. szeptember 23-án benyújtott kereset — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Cseh Köztársaság

15

2009/C 312/25

C-379/09. sz. ügy: Az Arbeidshof te Brussel (Belgium) által 2009. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Maurits Casteels kontra British Airways plc

16

2009/C 312/26

C-383/09. sz. ügy: 2009. szeptember 25-én benyújtott kereset — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság

16

2009/C 312/27

C-384/09. sz. ügy: A Tribunal de grande instance de Paris (Franciaország) által 2009. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Prunus SARL kontra Directeur des services fiscaux

17

2009/C 312/28

C-385/09. sz. ügy: A Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybės (Litvánia) által 2009. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Nidera Handelscompagnie BV kontra Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

17

2009/C 312/29

C-386/09. sz. ügy: Cour du travail de Bruxelles (Belgium) által 2009. szeptember 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Jhonny Briot kontra Radstad Interim, Sodexho SA és az Európai Unió Tanácsa

18

2009/C 312/30

C-387/09. sz. ügy: Juzgado Mercantil (Spanyolország) által 2009. október 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Entidad de Gestión de Derechos de los Productores Audiovisuales (EGEDA) kontra Magnatrading SL

18

2009/C 312/31

C-388/09. sz. ügy: A Bundessozialgericht (Németország) által 2009. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Joao Filipe Da Silva Martins kontra Bank Betriebskrankenkasse — Pflegekasse

19

2009/C 312/32

C-390/09. sz. ügy: Consiglio di Stato (Olaszország) által 2009. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Reti Televisive Italiane SpA (RTI) kontra Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni

20

2009/C 312/33

C-391/09. sz. ügy: A Vilniaus Miesto 1 Apylinkės Teismas (Litván Köztársaság) által 2009. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Malgožata Runevič-Vardyn és Łukasz Paweł Wardyn kontra Vilnius Főváros Önkormányzata, a Litván Köztársaság igazságügy-minisztériuma, a litván nyelv nemzeti bizottsága, Vilnius Főváros Önkormányzata Jogi osztályának anyakönyvi hivatala

20

2009/C 312/34

C-395/09. sz. ügy: A Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) által 2009. október 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Oasis East sp. z o. o. kontra Minister Finansów

21

2009/C 312/35

C-396/09. sz. ügy: A Tribunale ordinario di Bari (Olaszország) által 2009. október 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Interedil Srl en liquidation kontra Fallimento Interedil Srl, Banca Intesa Gestione Crediti Spa

21

2009/C 312/36

C-397/09. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2009. október 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Scheuten Solar Technology GmbH kontra Finanzamt Gelsenkirchen-Süd

22

2009/C 312/37

C-398/09. sz. ügy: Az Østre Landsret által 2009. október 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Lady & Kid A/S, Direct Nyt ApS, A/S Harald Nyborg, Isenkram og Sportsforretning, KID-Holding A/S kontra Skatteministeriet

22

2009/C 312/38

C-400/09. sz. ügy: A Højesteret (Dánia) által 2009. október 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Orifarm A/S, Orifarm Supply A/S, Handelsselskabet af 5. januar 2002 és Ompakningsselskabet af 1. november 2005 kontra Merck & Co., Merck Sharp & Dohme BV és Merck Sharp & Dohme

23

2009/C 312/39

C-403/09. sz. ügy: A Višje sodišče v Mariboru (Szlovén Köztársaság) által 2009. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Jasna Detiček kontra Maurizio Sgueglia

24

2009/C 312/40

C-405/09. sz. ügy: 2009. október 20-án benyújtott kereset — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Finn Köztársaság

25

2009/C 312/41

C-406/09. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden által 2009. október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Realchemie Nederland BV kontra Bayer Cropscience AG

25

2009/C 312/42

C-411/09. sz. ügy, C-412/09. sz. ügy, C-413/09. sz. ügy, C-414/09. sz. ügy, C-415/09. sz. ügy, C-416/09. sz. ügy, C-417/09. sz. ügy, C-418/09. sz. ügy, C-419/09. sz. ügy, C-420/09. sz. ügy: A Tribunal de grande instance de Nanterre (Franciaország) által 2009. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelmek — Tereos kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Vermandoise Industries SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries de Toury et Usines annexes SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Roquette Frères SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries & Distilleries de Souppes-Ouvré Fils SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Cristal Union, a Sucreries et Raffineries d’Erstein és a Sucrerie de Bourgogne jogutódja kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Lesaffre Frères SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucrerie Bourdon kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — SAFBA Fontaine-le-Dun SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries du Marquenterre kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers

26

Törvényszék

2009/C 312/43

T-212/06. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. október 29-i ítélete — Bowland Dairy Products kontra Bizottság (Kártérítési kereset — 178/2002/EK rendelet — Sürgősségi riasztórendszer — Kiegészítő értesítés — A nemzeti hatóságok hatásköre — A Bizottság joghatást nélkülöző véleménye — A jogvita tárgyának a módosítása — Elfogadhatatlanság)

27

2009/C 312/44

T-386/07. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. október 29-i ítélete — Peek & Cloppenburg kontra OHIM — Redfil (Agile) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az Agile közösségi ábrás védjegy bejelentése — Aygill's korábbi közösségi és nemzeti szóvédjegyek — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — Megjelölések hasonlósága — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja])

27

2009/C 312/45

T-150/08. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. november 11-i ítélete — REWE Zentral kontra OHIM — Aldi Einkauf (Clina) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A Clina közösségi szóvédjegy bejelentése — A CLINAIR korábbi nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja])

28

2009/C 312/46

T-162/08. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. november 11-i ítélete — Frag Comercio Internacional kontra OHIM — Tinkerbell Modas (GREEN by missako) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A GREEN by missako közösségi ábrás védjegy bejelentése — a MI SA KO korábbi nemzeti és közösségi ábrás védjegyek — Az összetéveszthetőség hiánya — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja])

28

2009/C 312/47

T-277/08. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. november 11-i ítélete — Bayer Healthcare kontra OHIM — Uriach-Aquilea OTC (CITRACAL) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A CITRACAL közösségi szóvédjegy bejelentése — A CICATRAL korábbi nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A termékek hasonlósága — A megjelölések hasonlósága — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [helyébe lépett a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja])

29

2009/C 312/48

T-493/08. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság 2009. október 30-i végzése — Sun World International kontra OHIM — Kölla Hamburg (SUPERIOR SEEDLESS) (Közösségi védjegy — A védjegyoltalomról való részbeni lemondás — Okafogyottság)

29

2009/C 312/49

T-352/09. R. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság elnökének 2009. október 29-i végzése — Novácké chemické závody kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — Verseny — Bírságot kiszabó bizottsági határozat — Bankgarancia — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya)

29

2009/C 312/50

T-387/09. sz. ügy: 2009. szeptember 26-án benyújtott kereset — Applied Microengineering kontra Bizottság

30

2009/C 312/51

T-389/09. sz. ügy: 2009. június 22-én benyújtott kereset — Labate kontra Bizottság

30

2009/C 312/52

T-399/09. sz. ügy: 2009. október 6-án benyújtott kereset — HSE kontra Bizottság

31

2009/C 312/53

T-406/09. sz. ügy: 2009. október 5-én benyújtott kereset — Donau Chemie kontra Bizottság

32

2009/C 312/54

T-407/09. sz. ügy: 2009. október 9-én benyújtott kereset — Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft kontra Bizottság

32

2009/C 312/55

T-408/09. sz. ügy: 2009. október 8-án benyújtott kereset — ancotel kontra OHIM — Acotel (ancotel)

33

2009/C 312/56

T-410/09. sz. ügy: 2009. október 7-én benyújtott kereset — Almamet kontra Bizottság

34

2009/C 312/57

T-411/09. sz. ügy: 2009. október 13-án benyújtott kereset — Terezakis kontra Bizottság

35

2009/C 312/58

T-412/09. sz. ügy: 2009. október 14-én benyújtott kereset — CEA kontra Bizottság

35

2009/C 312/59

T-414/09. sz. ügy: 2009. október 14-én benyújtott kereset — Henkel kontra OHIM — JLO Holding (LIVE)

36

2009/C 312/60

T-419/09. sz. ügy: 2009. október 16-án benyújtott kereset — Cybergun kontra OHIM — Umarex Sportwaffen (AK 47)

37

2009/C 312/61

T-420/09. sz. ügy: 2009. október 19-én benyújtott kereset — BSA kontra OHIM — Loblaws (PRÉSIDENT)

37

2009/C 312/62

T-423/09. sz. ügy: 2009. október 22-én benyújtott kereset — Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials kontra Tanács

38

2009/C 312/63

T-424/09. sz. ügy: 2009. október 14-én benyújtott kereset — Goodyear Dunlop Tyres UK kontra OHIM — Sportfive (QUALIFIER)

38

2009/C 312/64

T-425/09. sz. ügy: 2009. október 14-én benyújtott kereset — Honda Motor kontra OHIM — Blok (BLAST)

39

2009/C 312/65

T-427/09. sz. ügy: 2009. október 22-én benyújtott kereset — centrotherm Clean Solutions kontra OHIM — Centrotherm Systemtechnik (CENTROTHERM)

39

2009/C 312/66

T-433/09. sz. ügy: 2009. október 29-én benyújtott kereset — TTNB kontra OHIM — March (Tila March)

40

2009/C 312/67

T-434/09. sz. ügy: 2009. október 26-án benyújtott kereset — Centrotherm Systemtechnik kontra OHIM — centrotherm Clean Solutions (CENTROTHERM)

40

2009/C 312/68

T-438/09. sz. ügy: 2009. október 22-én benyújtott kereset — SE.RI.FO. kontra Bizottság és Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

41

2009/C 312/69

T-440/09. sz. ügy: 2009. november 3-án benyújtott kereset — Azienda Agricola Bracesco kontra Bizottság

42

Közszolgálati Törvényszék

2009/C 312/70

F-10/08. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék második tanácsa elnökének 2009. október 22-i végzése — Aayhan és társai kontra Parlament (Okafogyottság)

43

2009/C 312/71

F-78/09. sz. ügy: 2009. szeptember 17-én benyújtott kereset — Marcuccio kontra Bizottság

43

2009/C 312/72

F-81/09. sz. ügy: 2009. szeptember 28-án benyújtott kereset — Marcuccio kontra Bizottság

44

2009/C 312/73

F-84/09. sz. ügy: 2009. október 16-án benyújtott kereset — Larue és Seigneur kontra Európai Központi Bank

44

2009/C 312/74

F-85/09. sz. ügy: 2009. október 19-én benyújtott kereset — Rossis Ferreras kontra Bizottság

45

2009/C 312/75

F-89/09. sz. ügy: 2009. október 26-án benyújtott kereset — Gagalis kontra Tanács

45

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bíróság

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/1

---

2009/C 312/01

A Bíróság utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában

HL C 297., 2009.12.5.

Korábbi közzétételek

HL C 282., 2009.11.21.

HL C 267., 2009.11.7.

HL C 256., 2009.10.24.

HL C 244., 2009.10.10.

HL C 233., 2009.9.26.

HL C 220., 2009.9.12.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Vélemények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/2

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Finanzgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Dinter GmbH kontra Hauptzollamt Düsseldorf (C-522/07), Europol Frost-Food GmbH kontra Hauptzollamt Krefeld (C-65/08)

(C-522/07. és C-65/08. sz. egyesített ügyek) (1)

(Közös Vámtarifa - 2658/87/EGK rendelet - Kombinált Nómenklatúra - Tarifális besorolás - Érvényesség - Kiegészítő megjegyzés - Almalé-koncentrátum)

2009/C 312/02

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperesek: Dinter GmbH (C-522/07), Europol Frost-Food GmbH (C-65/08)

Alperesek: Hauptzollamt Düsseldorf (C-522/07), Hauptzollamt Krefeld (C-65/08)

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Finanzgericht Düsseldorf — A 2004. szeptember 7-i 1810/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 327., 1. o.) módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében szereplő 20. árucsoporthoz fűzött 5. b) kiegészítő megjegyzés értelmezése és érvényessége — 66,8 Brix-értékű, hozzáadott cukrot nem tartalmazó, tiszta almalé-koncentrátum — E termék besorolása a 2009 7999 vámtarifaalszám (almalé cukor hozzáadása nélkül) vagy a 2106 9098 vámtarifaalszám (másutt nem említett élelmiszer-készítmény) alá — A 2658/87/EGK tanácsi rendelet 9. cikkében a Bizottságra ruházott, a vámtarifaszámok tartalmának pontosítására vonatkozó hatáskör korlátai

Rendelkező rész

A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő 20. árucsoporthoz fűzött 5. b) kiegészítő megjegyzésnek a 2658/87 rendelet I. mellékletét módosító 2001. szeptember 7-i 1776/2001/EK bizottsági rendelettel, 2001. augusztus 6-i 2031/2001/EK bizottsági rendelettel és 2004. szeptember 7-i 1810/2004/EK bizottsági rendelettel megállapított szövege érvénytelen annyiban, amennyiben a természetes almalé-koncentrátumokat kivonja a 2009 vámtarifaszám hatálya alól.

---

(1)  HL C 37., 2008.2.9.

HL C 107., 2008.4.26.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/2

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Németországi Szövetségi Köztársaság

(C-536/07. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések - 93/37/EGK irányelv - Egy közjogi intézmény és egy magánjogi vállalkozás közötti szerződés, amely az utóbbi által megépítendő kiállítási csarnokoknak az előbbi általi bérletére vonatkozik - A magánjogi vállalkozás díjazása havi bérleti díj 30 éven át történő fizetésével)

2009/C 312/03

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: D. Kukovec és R. Sauer, meghatalmazottak)

Alperes: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: M. Lumma és J. Möller, meghatalmazottak, H.-J. Prieß Rechtsanwalt)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i 93/37/EGK tanácsi irányelv (HL L 199., 54. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 163. o.) 11. cikkével összefüggésben értelmezett 7. cikkének megsértése — A Köln város önkormányzata és valamely magánjogi befektetési társaság közötti, a városi önkormányzat által a szóban forgó magánjogi társaság által részletes dokumentáció szerint építendő négy kiállítási és vásárcsarnok 30 év időtartamra, több mint 600 millió euró bérleti díj ellenében történő bérletére irányuló szerződés megkötése előtti nyílt közbeszerzési eljárás lefolytatásának elmulasztása

Rendelkező rész

| 1. | A Németországi Szövetségi Köztársaság — mivel Köln városa a Grundstücksgesellschaft Köln Messe 15-18 GbR társasággal (később Grundstücksgesellschaft Köln Messe 8-11 GbR) 2004. augusztus 6-án anélkül kötött szerződést, hogy az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i, 93/37/EGK tanácsi irányelv 7. cikkének (4) bekezdése és 11. cikke szerinti szerződés-odaítélési eljárást alkalmazta volna — nem teljesítette az e rendelkezésekből eredő kötelezettségeit |
| --- | --- |

1.

A Németországi Szövetségi Köztársaság — mivel Köln városa a Grundstücksgesellschaft Köln Messe 15-18 GbR társasággal (később Grundstücksgesellschaft Köln Messe 8-11 GbR) 2004. augusztus 6-án anélkül kötött szerződést, hogy az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i, 93/37/EGK tanácsi irányelv 7. cikkének (4) bekezdése és 11. cikke szerinti szerződés-odaítélési eljárást alkalmazta volna — nem teljesítette az e rendelkezésekből eredő kötelezettségeit

| 2. | A Németországi Szövetségi Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Németországi Szövetségi Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 51., 2008.2.23.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/3

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Regeringsrätten [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Skatteverket kontra AB SKF

(C-29/08. sz. ügy) (1)

(Hatodik HÉA irányelv - 2. cikk, 4. cikk, a 13. cikk B. része d) pontjának 5. alpontja és 17. cikk - 2006/112/EK irányelv - 2. cikk, 9. cikk, a 135. cikk (1) bekezdésének f) pontja és 168. cikk - Valamely anyavállalat által a leányvállalatának és egy általa ellenőrzött társaságban lévő részesedésének átruházása - A HÉA hatálya - Mentesség - Részvényátruházási ügyletek keretében igénybe vett szolgáltatások - A HÉA levonhatósága)

2009/C 312/04

Az eljárás nyelve: svéd

A kérdést előterjesztő bíróság

Regeringsrätten

Az alapeljárás felei

Felperes: Skatteverket

Alperes: AB SKF

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — Regeringsrätten — A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.) 2. cikkének, 4. cikkének, 13. cikke B. része d) pontja 5. alpontjának és 17. cikkének, és a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 347., 1. o.) 2. cikkének, 9. cikkének, 135. cikke (1) bekezdésének és 168. cikkének értelmezése — Valamely anyavállalat által a leányvállalatának és egy másik társaságban fennálló részesedésének a cégcsoport átalakításával összefüggésben történő átruházása — Az anyavállalat által ezen átruházási műveletekkel kapcsolatban igénybe vett szolgáltatások után megfizetett HÉA levonása

Rendelkező rész

| 1. | Az 1995. április 10-i 95/7/EK tanácsi irányelvvel módosított, a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdését, valamint 4. cikkének (1) és (2) bekezdését, illetve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i, 2006/112/EK tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdését és 9. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az anyavállalat által az olyan 100 %-os tulajdonában álló leányvállalata valamennyi részvényének, valamint az olyan korábban 100 %-os tulajdonában álló ellenőrzött társaságban fennmaradó részesedésének értékesítése, amelyek részére hozzáadottértékadó-köteles szolgáltatásokat nyújtott, az említett irányelvek hatálya alá tartozó gazdasági tevékenységnek minősül. Amennyiben azonban a részvények értékesítése a 95/7 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 5. cikkének (8) bekezdése, illetve a 2006/112 irányelv 19. cikkének első bekezdése értelmében a vállalkozás vagyonának egészben vagy részben történő átruházását jelenti, és feltéve, hogy az érintett tagállam élt az e rendelkezésekben biztosított lehetőséggel, ezen ügylet nem minősül hozzáadottértékadó-köteles gazdasági tevékenységnek. |
| --- | --- |

1.

Az 1995. április 10-i 95/7/EK tanácsi irányelvvel módosított, a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdését, valamint 4. cikkének (1) és (2) bekezdését, illetve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i, 2006/112/EK tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdését és 9. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az anyavállalat által az olyan 100 %-os tulajdonában álló leányvállalata valamennyi részvényének, valamint az olyan korábban 100 %-os tulajdonában álló ellenőrzött társaságban fennmaradó részesedésének értékesítése, amelyek részére hozzáadottértékadó-köteles szolgáltatásokat nyújtott, az említett irányelvek hatálya alá tartozó gazdasági tevékenységnek minősül. Amennyiben azonban a részvények értékesítése a 95/7 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 5. cikkének (8) bekezdése, illetve a 2006/112 irányelv 19. cikkének első bekezdése értelmében a vállalkozás vagyonának egészben vagy részben történő átruházását jelenti, és feltéve, hogy az érintett tagállam élt az e rendelkezésekben biztosított lehetőséggel, ezen ügylet nem minősül hozzáadottértékadó-köteles gazdasági tevékenységnek.

| 2. | Az olyan részvényátruházást, mint amely az alapügy tárgyát képezi, mentesíteni kell a hozzáadottérték-adó alól a 95/7 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 13. cikke B. része d) pontjának 5. alpontja, illetve a 2006/112 irányelv 135. cikke (1) bekezdésének f) pontja alapján. |
| --- | --- |

2.

Az olyan részvényátruházást, mint amely az alapügy tárgyát képezi, mentesíteni kell a hozzáadottérték-adó alól a 95/7 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 13. cikke B. része d) pontjának 5. alpontja, illetve a 2006/112 irányelv 135. cikke (1) bekezdésének f) pontja alapján.

| 3. | A 95/7 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 17. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a 2006/112 irányelv 168. cikke szerinti adólevonási jog a részvényátruházás érdekében nyújtott szolgáltatások után előzetesen felszámított hozzáadottérték-adó esetében akkor áll fenn, ha közvetlen és azonnali kapcsolat áll fenn az igénybevett szolgáltatások és az adóalany gazdasági tevékenysége között. A kérdést előterjesztő bíróság feladata, hogy az alapügy tárgyát képező ügyletek összes körülményének figyelembevételével meghatározza, hogy a felmerült költségek beépíthetők-e az értékesített részvények árába, vagy azok az adóalany gazdasági tevékenységéhez kapcsolódó ügyletek árának alkotóelemét képezik-e. |
| --- | --- |

3.

A 95/7 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 17. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a 2006/112 irányelv 168. cikke szerinti adólevonási jog a részvényátruházás érdekében nyújtott szolgáltatások után előzetesen felszámított hozzáadottérték-adó esetében akkor áll fenn, ha közvetlen és azonnali kapcsolat áll fenn az igénybevett szolgáltatások és az adóalany gazdasági tevékenysége között. A kérdést előterjesztő bíróság feladata, hogy az alapügy tárgyát képező ügyletek összes körülményének figyelembevételével meghatározza, hogy a felmerült költségek beépíthetők-e az értékesített részvények árába, vagy azok az adóalany gazdasági tevékenységéhez kapcsolódó ügyletek árának alkotóelemét képezik-e.

| 4. | Az előző kérdésekre adott válaszokat nem befolyásolja az a körülmény, hogy a részvényátruházás több egymást követő ügylettel valósul meg. |
| --- | --- |

4.

Az előző kérdésekre adott válaszokat nem befolyásolja az a körülmény, hogy a részvényátruházás több egymást követő ügylettel valósul meg.

---

(1)  HL C 79., 2008.3.29.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/4

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Tribunal du travail d’Esch-sur-Alzette [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Virginie Pontin kontra T-Comalux SA

(C-63/08. sz. ügy) (1)

(Szociálpolitika - A várandós, gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkajogi védelme - 92/85/EGK irányelv - 10. és 12. cikk - A terhesség kezdetétől a szülési szabadság végéig tartó elbocsátási tilalom - A jogalanyok közösségi jogból eredő jogai számára biztosítandó bírói jogvédelem - A férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód - 76/207/EGK irányelv - 2. cikk, (7) bekezdés, harmadik albekezdés - Nők terhességgel vagy szülési szabadsággal kapcsolatos kedvezőtlenebb bánásmódban részesítése - A terhességük alatt elbocsátott nők jogorvoslati lehetőségének korlátozása)

2009/C 312/05

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal du travail d’Esch-sur-Alzette

Az alapeljárás felei

Felperes: Virginie Pontin

Alperes: T-Comalux SA

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Tribunal de travail d'Esch-sur-Alzette — A várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. október 19-i 92/85/EGK tanácsi irányelv (HL L 348., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 2. kötet, 110. o.) 10. és 12. cikkének, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló, 1976. február 9-i 76/207/EGK tanácsi irányelv (HL L 39., 40. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 187. o.) 2. cikkének értelmezése — Felmondással érintett várandós munkavállaló bírósági védelmének terjedelme — Azon nemzeti szabályozás említett irányelvekkel való összeegyeztethetősége, amely az elbocsátott várandós munkavállaló számára a keresetindításra rövid, 8 illetve 15 napos jogvesztő határidőt ír elő, és e kereset terjedelmét a felmondással érintett munkavállaló állásában való megtartására vagy abba való visszahelyezésére korlátozza, kizárva bármiféle kártérítés megítélését.

Rendelkező rész

| 1. | A várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (tizedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) szóló, 1992. október 19-i 92/85/EGK tanácsi irányelv 10. és 12. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az a tagállami jogszabály, amely a várandós, gyermekágyas vagy szoptató munkavállalóknak az említett 10. cikkben foglalt elbocsátási tilalmára vonatkozóan különleges jogorvoslati lehetőséget biztosít, amelynek gyakorlására sajátos eljárási szabályok vonatkoznak, amennyiben ezek nem kedvezőtlenebbek, mint a belső jog hasonló jogorvoslatokra vonatkozó szabályai (az egyenértékűség elve), és nem teszik gyakorlatilag lehetetlenné a közösségi jogrend által biztosított jogok gyakorlását (a tényleges érvényesülés elve). Úgy tűnik, hogy az olyan jogvesztő határidő, mint amilyen a luxemburgi Munka törvénykönyve L. 337-1. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésében szerepel, nem tesz eleget ennek a feltételnek, ezt azonban a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

1.

A várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (tizedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) szóló, 1992. október 19-i 92/85/EGK tanácsi irányelv 10. és 12. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az a tagállami jogszabály, amely a várandós, gyermekágyas vagy szoptató munkavállalóknak az említett 10. cikkben foglalt elbocsátási tilalmára vonatkozóan különleges jogorvoslati lehetőséget biztosít, amelynek gyakorlására sajátos eljárási szabályok vonatkoznak, amennyiben ezek nem kedvezőtlenebbek, mint a belső jog hasonló jogorvoslatokra vonatkozó szabályai (az egyenértékűség elve), és nem teszik gyakorlatilag lehetetlenné a közösségi jogrend által biztosított jogok gyakorlását (a tényleges érvényesülés elve). Úgy tűnik, hogy az olyan jogvesztő határidő, mint amilyen a luxemburgi Munka törvénykönyve L. 337-1. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésében szerepel, nem tesz eleget ennek a feltételnek, ezt azonban a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.

| 2. | A 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló, 1976. február 9-i 76/207/EGK irányelv 3. cikkével összefüggésben értelmezett 2. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan, a várandós, gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók elbocsátásával szemben a 92/85 irányelv 10. cikkében foglalt védelemre vonatkozó speciális tagállami jogszabály, amely — mint a luxemburgi Munka törvénykönyve L. 337-1. cikke — megfosztja a terhessége alatt elbocsátott várandós munkavállalót a kártérítés iránti kereset benyújtásának lehetőségétől, miközben az minden más elbocsátott munkavállaló számára biztosított, amennyiben a jogorvoslatokra vonatkozó ilyen korlátozás úgy tekinthető, hogy egy nőt terhességgel kapcsolatban kevésbé kedvező bánásmódban részesítenek. Ez az eset áll fenn különösen akkor, ha az említett munkavállalók elbocsátása esetén rendelkezésre álló egyetlen keresetfajtára vonatkozó eljárási szabályok nem felelnek meg a jogalanyok közösségi jogból eredő jogai számára biztosítandó hatékony bírói jogvédelem elvének, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

2.

A 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló, 1976. február 9-i 76/207/EGK irányelv 3. cikkével összefüggésben értelmezett 2. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan, a várandós, gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók elbocsátásával szemben a 92/85 irányelv 10. cikkében foglalt védelemre vonatkozó speciális tagállami jogszabály, amely — mint a luxemburgi Munka törvénykönyve L. 337-1. cikke — megfosztja a terhessége alatt elbocsátott várandós munkavállalót a kártérítés iránti kereset benyújtásának lehetőségétől, miközben az minden más elbocsátott munkavállaló számára biztosított, amennyiben a jogorvoslatokra vonatkozó ilyen korlátozás úgy tekinthető, hogy egy nőt terhességgel kapcsolatban kevésbé kedvező bánásmódban részesítenek. Ez az eset áll fenn különösen akkor, ha az említett munkavállalók elbocsátása esetén rendelkezésre álló egyetlen keresetfajtára vonatkozó eljárási szabályok nem felelnek meg a jogalanyok közösségi jogból eredő jogai számára biztosítandó hatékony bírói jogvédelem elvének, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.

---

(1)  HL C 93., 2008.4.12.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/5

---

A Bíróság (nagytanács) 2009. október 27-i ítélete (a Landesgericht Linz — Ausztria előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Land Oberösterreich kontra ČEZ as

(C-115/08. sz. ügy) (1)

(Másik tagállam területén található atomerőműből eredően ingatlan vonatkozásában okozott környezeti ártalmak vagy azok kockázatának megszüntetése iránti kereset - Belföldi hatósági engedéllyel rendelkező létesítmények által okozott környezeti ártalmak vagy azok kockázatának tűrésére irányuló kötelezettség - Más tagállamokban kiadott engedélyek figyelembe vételének hiánya - Egyenlő bánásmód - Az állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve az EAK Szerződés alkalmazási területén)

2009/C 312/06

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesgericht Linz

Az alapeljárás felei

Felperes: Land Oberösterreich

Alperes: ČEZ as

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Landesgericht Linz (Ausztria) — Az áruk szabad mozgása, a letelepedés szabadsága, az állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalma és a jóhiszeműség elvének értelmezése — Nemzeti rendelkezés, amely csak kártérítés iránti keresetet tesz lehetővé, ha a zavaró környezeti behatásokat olyan létesítmény okozza, amely közigazgatási engedélyezési eljárás tárgyát képezte — E rendelkezés alkalmazásának csak azon engedélyekre való korlátozása, amelyeket a nemzeti hatóságok adtak ki, aminek az a következménye, hogy a valamely más tagállam területén található létesítményből származó zavaró környezeti behatások esetén lehetségessé válik a polgári jogi jogsértés megszüntetése iránti kereset benyújtása — Temelíni atomerőmű

Rendelkező rész

| 1. | Ellentétes az EAK Szerződés alkalmazási területén az állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével az alapügyben szereplőhöz hasonló olyan tagállami szabályozás, amely alapján a más tagállam területén található atomerőmű üzemeltetéséhez kért hatósági engedélyekkel rendelkező vállalkozással szemben lehetőség van az e létesítményből eredően a szomszéd ingatlanok tekintetében bekövetkezett környezeti ártalmak vagy azok kockázatának megszüntetése iránti kereset indítására, míg az adott tagállam területén található és ottani hatósági engedéllyel rendelkező belföldi ipari létesítményt üzemeltető vállalkozással szemben ilyen kereset nem, hanem kizárólag a szomszéd ingatlanok kárainak megtérítése iránti kereset indítható. |
| --- | --- |

1.

Ellentétes az EAK Szerződés alkalmazási területén az állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével az alapügyben szereplőhöz hasonló olyan tagállami szabályozás, amely alapján a más tagállam területén található atomerőmű üzemeltetéséhez kért hatósági engedélyekkel rendelkező vállalkozással szemben lehetőség van az e létesítményből eredően a szomszéd ingatlanok tekintetében bekövetkezett környezeti ártalmak vagy azok kockázatának megszüntetése iránti kereset indítására, míg az adott tagállam területén található és ottani hatósági engedéllyel rendelkező belföldi ipari létesítményt üzemeltető vállalkozással szemben ilyen kereset nem, hanem kizárólag a szomszéd ingatlanok kárainak megtérítése iránti kereset indítható.

| 2. | A nemzeti bíróságnak úgy kell értelmeznie az általa alkalmazandó belső jogot, hogy az a lehető legnagyobb mértékben összhangban legyen a közösségi jog követelményeivel. Ha a közösségi joggal összhangban álló ilyen alkalmazásra nincs lehetőség, a nemzeti bíróság köteles teljes egészében alkalmazni a közösségi jogot, és megvédeni az általa az egyének részére biztosított jogokat, szükség esetén mellőzve a nemzeti jog bármely rendelkezésének alkalmazását, amennyiben az az adott ügy körülményei között a közösségi joggal ellentétes eredményre vezetne. |
| --- | --- |

2.

A nemzeti bíróságnak úgy kell értelmeznie az általa alkalmazandó belső jogot, hogy az a lehető legnagyobb mértékben összhangban legyen a közösségi jog követelményeivel. Ha a közösségi joggal összhangban álló ilyen alkalmazásra nincs lehetőség, a nemzeti bíróság köteles teljes egészében alkalmazni a közösségi jogot, és megvédeni az általa az egyének részére biztosított jogokat, szükség esetén mellőzve a nemzeti jog bármely rendelkezésének alkalmazását, amennyiben az az adott ügy körülményei között a közösségi joggal ellentétes eredményre vezetne.

---

(1)  HL C 142., 2008. 6. 7.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/5

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete (a Tallinna Halduskohus [Észt Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Rakvere Lihakombinaat AS kontra Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus

(C-140/08. sz. ügy) (1)

(Közös Vámtarifa - Kombinált Nómenklatúra - Tarifális besorolás - A Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok fagyasztott darabjai, vágási melléktermékei és belsőségei - Észtország csatlakozása - Átmeneti intézkedések - Mezőgazdasági termékek - Többletkészletek - 1972/2003/EK rendelet)

2009/C 312/07

Az eljárás nyelve: észt

A kérdést előterjesztő bíróság

Tallinna Halduskohus

Az alapeljárás felei

Felperes: Rakvere Lihakombinaat AS

Alperesek: Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Tallina Halduskohus — A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) 1. mellékletének, valamint a mezőgazdasági termékek kereskedelme tekintetében a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében elfogadandó átmeneti intézkedésekről szóló, 2003. november 10-i 1972/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 293., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 40. kötet, 474. o.) 4. cikke (1) és (2) bekezdésének értelmezése — A Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok mechanikus csontozása révén nyert, fagyasztott, csontokról mechanikusan lefejtett hús — A 0207 14 10 KN-kód (Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok fagyasztott darabjai, csont nélkül) vagy a 0207 14 99 KN-kód (Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok fagyasztott vágási melléktermékei és belsőségei, más) alá való besorolás — A piaci szereplők rendelkezésére álló mezőgazdasági termékek többletkészleteire kivetett díj — Az átvihető készlet és a többletkészlet mennyiségének e díj kivetése céljából való meghatározása

Rendelkező rész

| 1. | A 2003. szeptember 11-i 1789/2003/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletet úgy kell értelmezni, hogy az olyan termékeket, mint amelyek az alapeljárásban szerepelnek, illetve amelyek a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok mechanikus csontozása révén nyert, fagyasztott, csontokról mechanikusan lefejtett húsból állnak, és amelyeket emberi fogyasztásra szánnak, a Kombinált Nómenklatúra 0207 14 10 vámtarifaalszáma alá kell sorolni. |
| --- | --- |

1.

A 2003. szeptember 11-i 1789/2003/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletet úgy kell értelmezni, hogy az olyan termékeket, mint amelyek az alapeljárásban szerepelnek, illetve amelyek a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok mechanikus csontozása révén nyert, fagyasztott, csontokról mechanikusan lefejtett húsból állnak, és amelyeket emberi fogyasztásra szánnak, a Kombinált Nómenklatúra 0207 14 10 vámtarifaalszáma alá kell sorolni.

| 2. | A 2004. február 10-i 230/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, a mezőgazdasági termékek kereskedelme tekintetében a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében elfogadandó átmeneti intézkedésekről szóló, 2003. november 10-i 1972/2003/EK bizottsági rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével nem összeegyeztethetetlen a 2007. január 25-én elfogadott törvénnyel módosított, a többletkészletek után fizetendő díjról szóló törvény (Üleliigse laovaru tasu seadus) 6. §-ának (1) bekezdéséhez hasonló nemzeti rendelkezés, amely szerint valamely piaci szereplő többletkészletének meghatározása úgy történik, hogy a 2004. május 1-jén ténylegesen rendelkezésre álló készletből levonják az átvihető készletet, amelyet pedig úgy határoznak meg, hogy az a korábbi négy évben május 1-jén birtokolt készletek átlagának 1,2-es együtthatóval képzett szorzata, amely együttható megfelel a mezőgazdasági termelés ugyanezen négyéves időszak során a szóban forgó tagállamban tapasztalt növekedése mértékének. |
| --- | --- |

2.

A 2004. február 10-i 230/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, a mezőgazdasági termékek kereskedelme tekintetében a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében elfogadandó átmeneti intézkedésekről szóló, 2003. november 10-i 1972/2003/EK bizottsági rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével nem összeegyeztethetetlen a 2007. január 25-én elfogadott törvénnyel módosított, a többletkészletek után fizetendő díjról szóló törvény (Üleliigse laovaru tasu seadus) 6. §-ának (1) bekezdéséhez hasonló nemzeti rendelkezés, amely szerint valamely piaci szereplő többletkészletének meghatározása úgy történik, hogy a 2004. május 1-jén ténylegesen rendelkezésre álló készletből levonják az átvihető készletet, amelyet pedig úgy határoznak meg, hogy az a korábbi négy évben május 1-jén birtokolt készletek átlagának 1,2-es együtthatóval képzett szorzata, amely együttható megfelel a mezőgazdasági termelés ugyanezen négyéves időszak során a szóban forgó tagállamban tapasztalt növekedése mértékének.

| 3. | Az 1972/2003 rendelettel nem összeegyeztethetetlen a piaci szereplő többletkészletére kirótt díj beszedése, még akkor sem, ha a piaci szereplő bizonyítani tudja, hogy a készlet 2004. május 1-je utáni értékesítéséből nem származott haszna. |
| --- | --- |

3.

Az 1972/2003 rendelettel nem összeegyeztethetetlen a piaci szereplő többletkészletére kirótt díj beszedése, még akkor sem, ha a piaci szereplő bizonyítani tudja, hogy a készlet 2004. május 1-je utáni értékesítéséből nem származott haszna.

---

(1)  HL C 171., 2008.7.5.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/6

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2009. október 29-i ítélete (az Østre Landsret [Dánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — NCC Construction Danmark A/S kontra Skatteministeriet

(C-174/08. sz. ügy) (1)

(Hatodik HÉA irányelv - A 19. cikk (2) bekezdése - Az előzetesen felszámított adó levonása - Vegyes tevékenységű adóalany - Egyidejűleg adóköteles és adómentes tevékenységek céljára felhasznált termékek és szolgáltatások - A levonható arányosított adó kiszámítása - Az „eseti ingatlanügyletek” fogalma - Saját részre történő termékértékesítések - Az adósemlegesség elve)

2009/C 312/08

Az eljárás nyelve: dán

A kérdést előterjesztő bíróság

Østre Landsret

Az alapeljárás felei

Felperes: NCC Construction Danmark A/S

Alperes: Skatteministeriet

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Østre Landsret — A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 19. cikke (2) bekezdése második mondatának értelmezése — Továbbértékesítési célból saját beruházásban épített ingatlanokra vonatkozó értékesítési tevékenységet végző építési vállalkozás — Termékek és szolgáltatások egyidejű felhasználása az előzetesen felszámított HÉA levonására jogosító és arra nem jogosító tevékenységekhez — A levonható arányosított adó kiszámítása — Az eseti ingatlanügyletek fogalma

Rendelkező rész

| 1. | A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 19. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy valamely építési vállalkozás esetében az általa saját beruházásban épített ingatlanok értékesítése nem minősülhet az említett rendelkezés értelmében vett „eseti ingatlanügyletnek”, mivel e tevékenység az adóköteles tevékenységének közvetlen, állandó és szükséges részét képezi. E feltételek mellett nem kell konkrétan meghatározni, hogy e külön vizsgált értékesítési tevékenység milyen mértékben igényli HÉA-köteles termékek vagy szolgáltatások felhasználását. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 19. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy valamely építési vállalkozás esetében az általa saját beruházásban épített ingatlanok értékesítése nem minősülhet az említett rendelkezés értelmében vett „eseti ingatlanügyletnek”, mivel e tevékenység az adóköteles tevékenységének közvetlen, állandó és szükséges részét képezi. E feltételek mellett nem kell konkrétan meghatározni, hogy e külön vizsgált értékesítési tevékenység milyen mértékben igényli HÉA-köteles termékek vagy szolgáltatások felhasználását.

| 2. | Nem ellentétes az adósemlegesség elvével, ha az olyan építési vállalkozás, amely a saját beruházásban nyújtott építési szolgáltatások (saját részre történő termékértékesítések) után hozzáadottérték-adót fizet, az e szolgáltatások teljesítése folytán felmerülő általános költségek vonatkozásában nem jogosult a HÉA teljes összegének levonására, tekintettel arra, hogy az így létrehozott épületek értékesítéséből származó forgalom mentes a HÉA alól. |
| --- | --- |

2.

Nem ellentétes az adósemlegesség elvével, ha az olyan építési vállalkozás, amely a saját beruházásban nyújtott építési szolgáltatások (saját részre történő termékértékesítések) után hozzáadottérték-adót fizet, az e szolgáltatások teljesítése folytán felmerülő általános költségek vonatkozásában nem jogosult a HÉA teljes összegének levonására, tekintettel arra, hogy az így létrehozott épületek értékesítéséből származó forgalom mentes a HÉA alól.

---

(1)  HL C 171., 2008.7.5.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/7

---

A Bíróság (második tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Írország

(C-188/08. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - 75/442/EGK irányelv - Hulladékok - Szennyvízülepítő aknán keresztül vidéken kibocsátott háztartási szennyvíz - Más szabályozás hatálya alá nem tartozó hulladékok - Az átültetés elmaradása)

2009/C 312/09

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: S. Pardo Quintillán, D. Lawunmi és M. Wilderspin meghatalmazottak)

Alperes: Írország (képviselő: D. O’Hagan meghatalmazott)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — A szennyvízülepítő aknán keresztül kibocsátott háztartási szennyvíz tekintetében az 1991. március 18-i 91/156/EGK tanácsi irányelvvel (HL L 78., 32. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 3. o.) módosított, a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv (HL L 194., 39. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet, 23. o.) 4., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13. és 14. cikkének megsértése — Más szabályozás hatálya alá nem tartozó hulladékok

Rendelkező rész

| 1. | Írország — mivel Cavan megye kivételével a szennyvízülepítő aknákon vagy más egyedi kezelőrendszereken keresztül vidéken kibocsátott háztartási szennyvíz tekintetében nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen az 1991. március 18-i 91/156/EGK tanácsi irányelvvel módosított, a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv 4. és 8. cikkének — nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit |
| --- | --- |

1.

Írország — mivel Cavan megye kivételével a szennyvízülepítő aknákon vagy más egyedi kezelőrendszereken keresztül vidéken kibocsátott háztartási szennyvíz tekintetében nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen az 1991. március 18-i 91/156/EGK tanácsi irányelvvel módosított, a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv 4. és 8. cikkének — nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit

| 2. | A Bíróság Írországot kötelezi az Európai Közösségek Bizottsága részéről felmerült költségek háromnegyed részének, valamint a saját költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság Írországot kötelezi az Európai Közösségek Bizottsága részéről felmerült költségek háromnegyed részének, valamint a saját költségeinek viselésére.

| 3. | A Bizottság maga viseli a saját költségeinek egynegyed részét. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság maga viseli a saját költségeinek egynegyed részét.

---

(1)  HL C 197., 2008.8.2.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/7

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2009. október 29-i ítélete — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Finn Köztársaság

(C-246/08. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - Hatodik HÉA irányelv - A 2. cikk 1 pontja, valamint a 4. cikk (1) és (2) bekezdése - A »gazdasági tevékenység« fogalma - Állami jogi tanácsadó irodák - Bírósági eljárás keretében, a kedvezményezett által fizetett részbeni hozzájárulás fejében nyújtott jogi tanácsadási szolgáltatások - A nyújtott szolgáltatás és a kapott ellenérték közötti »közvetlen kapcsolat« fogalma)

2009/C 312/10

Az eljárás nyelve: finn

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: P. Aalto és D. Triantafyllou meghatalmazottak)

Alperes: Finn Köztársaság (képviselő: A. Guimares-Purokoski meghatalmazott)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.) 2. cikke 1. pontjának, valamint 4. cikke (1), (2) és (5) bekezdésének megsértése — A jogi tanácsadók által nyújtott szolgáltatás HÉA tekintetében aszerint való eltérő kezelését előíró nemzeti szabályozás, hogy a szolgáltatást magán vagy állami jogi tanácsadó irodákban dolgozó jogász nyújtja — A verseny torzulása

Rendelkező rész

| 1. | A Bíróság a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Bíróság a keresetet elutasítja.

| 2. | A bíróság az Európai Közösségek Bizottságát kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A bíróság az Európai Közösségek Bizottságát kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 209., 2008.8.15.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/8

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Olasz Köztársaság

(C-249/08. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - Közös halászati politika - Az erőforrások védelme - Ellenőrző rendszer a halászati ágazatban - 894/97/EK rendelet - 11. cikk - 2241/87/EGK rendelet - Az 1. cikk (1) és (2) bekezdése - 2847/93/EGK rendelet - A 2. cikk (1) bekezdése, valamint a 31. cikk (1) és (2) bekezdése - Eresztőhálók használatának tilalma - Az e tilalom betartásának biztosítása érdekében alkalmazott hatékony ellenőrzési rendszer hiánya)

2009/C 312/11

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: K. Banks és C. Cattabriga meghatalmazottak)

Alperes: Olasz Köztársaság (képviselők: I. Bruni meghatalmazott és F. Arena avvocato dello Stato)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — A halászati tevékenységre vonatkozó egyes ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló, 1987. július 23-i 2241/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 207., 1. o.) 1. cikke (1) bekezdésének és a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelet (HL L 261., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 4. fejezet, 2. kötet, 70. o.) 2. cikkének, valamint 31. cikke (1) és (2) bekezdésének megsértése — Halászhajók és tevékenységük vizsgálata és ellenőrzése — A hatályos szabályozás be nem tartása esetén alkalmazandó intézkedések — Az eresztőhálók hajó fedélzetén történő tartására vagy használatára vonatkozó rendelkezések

Rendelkező rész

| 1. | Az Olasz Köztársaság — mivel nem ellenőrizte, nem vizsgálta és nem felügyelte megfelelő módon a saját területén, valamint a felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó tengeri vizeken a halászati tevékenység gyakorlását, különös tekintettel az eresztőhálóknak a hajó fedélzetén való tartására és használatára vonatkozó rendelkezések betartására, illetve mivel nem biztosította kellő módon, hogy megfelelő intézkedések kerüljenek elfogadásra az eresztőhálóknak a hajó fedélzetén való tartására és használatára vonatkozó közösségi szabályozás megsértésért felelős személyekkel szemben, különös tekintettel a fent említett személyekkel szembeni visszatartó erejű szankciók alkalmazására — nem teljesítette a halászati tevékenységre vonatkozó egyes ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló, 1987. július 23-i 2241/87/EGK tanácsi rendelet 1. cikkének (1) bekezdéséből és az 1998. december 17-i 2846/98/EK tanácsi rendelettel módosított, a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelet 2. cikkének (1) bekezdéséből, valamint 31. cikkének (1) és (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit |
| --- | --- |

1.

Az Olasz Köztársaság — mivel nem ellenőrizte, nem vizsgálta és nem felügyelte megfelelő módon a saját területén, valamint a felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó tengeri vizeken a halászati tevékenység gyakorlását, különös tekintettel az eresztőhálóknak a hajó fedélzetén való tartására és használatára vonatkozó rendelkezések betartására, illetve mivel nem biztosította kellő módon, hogy megfelelő intézkedések kerüljenek elfogadásra az eresztőhálóknak a hajó fedélzetén való tartására és használatára vonatkozó közösségi szabályozás megsértésért felelős személyekkel szemben, különös tekintettel a fent említett személyekkel szembeni visszatartó erejű szankciók alkalmazására — nem teljesítette a halászati tevékenységre vonatkozó egyes ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló, 1987. július 23-i 2241/87/EGK tanácsi rendelet 1. cikkének (1) bekezdéséből és az 1998. december 17-i 2846/98/EK tanácsi rendelettel módosított, a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelet 2. cikkének (1) bekezdéséből, valamint 31. cikkének (1) és (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit

| 2. | A Bíróság az Olasz Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság az Olasz Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 209., 2008.8.15.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/8

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Svéd Királyság

(C-274/08. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - 2003/54/EK irányelv - A 15. cikk (2) bekezdése - A 23. cikk (2) bekezdése - A villamos energia belső piaca - A nemzeti hálózatokhoz való hozzáférés és csatlakozás feltételeinek, köztük az átviteli és elosztási tarifáknak a kiszámításához vagy meghatározásához használt módszerek előzetes jóváhagyása - Nemzeti szabályozó hatóság)

2009/C 312/12

Az eljárás nyelve: svéd

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: B. Schima és P. Dejmek meghatalmazottak)

Alperes: Svéd Királyság (képviselő: A. Falk meghatalmazott)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003 június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 23. cikke (2) bekezdések a) pontjának megsértése — A leállítási és a hulladékkezelési műveletekre vonatkozó nyilatkozatok (HL L 176., 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet, 2. kötet, 211. o.) — A vertikálisan integrált vállalkozáson belüli elosztási és termelési érdekek funkcionális szétválasztása biztosításának elmulasztása — A szabályozó hatóságoknak a nemzeti hálózathoz való hozzáférés és csatlakozás feltételeinek kiszámításához és meghatározásához használt módszerek megállapításával vagy jóváhagyásával való megbízásának elmulasztása

Rendelkező rész

| 1. | A Svéd Királyság, mivel






  — | elmulasztotta a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja szerint elfogadni az ahhoz szükséges rendelkezéseket, hogy biztosítsa a vertikálisan integrált vállalkozáson belüli elosztási és termelési érdekek funkcionális szétválasztását, valamint |
| --- | --- | --- |

1.

A Svéd Királyság, mivel

—

elmulasztotta a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja szerint elfogadni az ahhoz szükséges rendelkezéseket, hogy biztosítsa a vertikálisan integrált vállalkozáson belüli elosztási és termelési érdekek funkcionális szétválasztását, valamint

| — | nem tette a szabályozó hatóság feladatává, hogy a 2003/54 irányelv 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint a hatálybalépésük előtt megállapítsa vagy jóváhagyja legalább a nemzeti hálózatokhoz való hozzáférés és csatlakozás feltételeinek, köztük az átviteli és elosztási tarifáknak a kiszámításához vagy meghatározásához használt módszereket, |
| --- | --- |

—

nem tette a szabályozó hatóság feladatává, hogy a 2003/54 irányelv 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint a hatálybalépésük előtt megállapítsa vagy jóváhagyja legalább a nemzeti hálózatokhoz való hozzáférés és csatlakozás feltételeinek, köztük az átviteli és elosztási tarifáknak a kiszámításához vagy meghatározásához használt módszereket,

nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit.

| 2) | A Bíróság a Svéd Királyságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság a Svéd Királyságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 236., 2008.9.13.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/9

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Belga Királyság

(C-474/08. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv 23. cikke (2) és (5) bekezdésének való megfeleléshez szükséges intézkedések elfogadásának elmulasztása - A szabályozó hatóság hatásköre a villamosenergia-ágazatban)

2009/C 312/13

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: M. Patakia és B. Schima meghatalmazottak)

Alperes: Belga Királyság (képviselők: C. Pochet meghatalmazott, J. Scalais és O. Vanhulst ügyvédek)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 176., 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet, 2. kötet, 211. o) 23. cikke (2) és (5) bekezdésének való megfeleléshez szükséges intézkedések elfogadásának elmulasztása — A szabályozó hatóság hatásköre a villamosenergia-ágazatban

Rendelkező rész

| 1. | A Belga Királyság






  — | mivel nem fogadott el rendelkezést arról, hogy a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 23. cikke (5) bekezdésével összhangban az átviteli- vagy elosztórendszerhez való hozzáférés megtagadásának eseteiben a szabályozó hatósághoz lehet fordulni, amely két hónapon belül kötelező erejű döntést hoz, |
| --- | --- | --- |

1.

A Belga Királyság

—

mivel nem fogadott el rendelkezést arról, hogy a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 23. cikke (5) bekezdésével összhangban az átviteli- vagy elosztórendszerhez való hozzáférés megtagadásának eseteiben a szabályozó hatósághoz lehet fordulni, amely két hónapon belül kötelező erejű döntést hoz,

| — | mivel a 2003/54/EK irányelv 23. cikke (2) bekezdésének a) pontját megsértve a szabályozó hatóságtól eltérő hatóságnak biztosított hatáskört — bizonyos villamosenergia-szállító létesítmények vonatkozásában — a tarifák kiszámítása szempontjából meghatározó jelentőségű elemek meghatározására, |
| --- | --- |

—

mivel a 2003/54/EK irányelv 23. cikke (2) bekezdésének a) pontját megsértve a szabályozó hatóságtól eltérő hatóságnak biztosított hatáskört — bizonyos villamosenergia-szállító létesítmények vonatkozásában — a tarifák kiszámítása szempontjából meghatározó jelentőségű elemek meghatározására,

nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit.

| 2. | A Bíróság a Belga Királyságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság a Belga Királyságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 32., 2009.2.7.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/9

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2009. október 29-i ítélete — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság

(C-551/08. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - 2005/68/EK irányelv - Viszontbiztosítók általi önálló közvetlen viszontbiztosítói tevékenység - Tevékenység megkezdése és gyakorlása - Az irányelv előtti nemzeti rendelkezések - Az előírt határidőben való közlés, illetve átültetés elmulasztása)

2009/C 312/14

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: N. Yerrell és M. Kaduczak meghatalmazottak)

Alperes: Lengyel Köztársaság (képviselő: M. Dowgielewicz meghatalmazott)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — A viszontbiztosításról és a 73/239/EGK, a 92/49/EGK tanácsi irányelv, valamint a 98/78/EK és a 2002/83/EK irányelv módosításáról szóló, 2005. november 16-i 2005/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 323., 1. o.) való megfeleléshez szükséges rendelkezések előírt határidőn belül történő elfogadásának elmulasztása

Rendelkező rész

| 1. | A Lengyel Köztársaság — mivel az előírt határidőn belül nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a viszontbiztosításról és a 73/239/EGK, a 92/49/EGK tanácsi irányelv, valamint a 98/78/EK és a 2002/83/EK irányelv módosításáról szóló, 2005. november 16-i 2005/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, továbbá nem közölte az Európai Közösségek Bizottságával az ezen irányelv által szabályozott területen elfogadott nemzeti rendelkezéseket — nem teljesítette az ezen irányelvből, és különösen annak 64. cikkéből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

1.

A Lengyel Köztársaság — mivel az előírt határidőn belül nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a viszontbiztosításról és a 73/239/EGK, a 92/49/EGK tanácsi irányelv, valamint a 98/78/EK és a 2002/83/EK irányelv módosításáról szóló, 2005. november 16-i 2005/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, továbbá nem közölte az Európai Közösségek Bizottságával az ezen irányelv által szabályozott területen elfogadott nemzeti rendelkezéseket — nem teljesítette az ezen irányelvből, és különösen annak 64. cikkéből eredő kötelezettségeit.

| 2. | A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 55., 2009.3.7.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/10

---

A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2009. július 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Handelsmaatschappij J. van Hilst B.V. és társai kontra The Jaguar Collection Limited és társai

(C-238/09. sz. ügy)

2009/C 312/15

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia).

Az alapeljárás felei

Felperes: Handelsmaatschappij J. van Hilst és társai.

Alperes: The Jaguar Collection Limited és társai.

A Bíróság 2009. július 20-i végzésével az ügyet a nyilvántartásból törölte.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/10

---

2009. augusztus 12-én benyújtott kereset — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság

(C-326/09. sz. ügy)

2009/C 312/16

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: M. van Beek és M. Kaduczak)

Alperes: Lengyel Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Lengyel Köztársaság — mivel nem fogadta el azokat a jogi és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvnek, (1) vagy legalábbis e rendelkezéseket nem közölte a Bizottsággal — nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Lengyel Köztársaság — mivel nem fogadta el azokat a jogi és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvnek, (1) vagy legalábbis e rendelkezéseket nem közölte a Bizottsággal — nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit;

| — | a Lengyel Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Lengyel Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2004/113/EK irányelv átültetésére előírt határidő 2007. december 21-én lejárt.

---

(1)  HL L 373., 37. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/10

---

2009. augusztus 17-én benyújtott kereset — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság

(C-331/09. sz. ügy)

2009/C 312/17

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: K. Gross és A. Stobiecka-Kuik meghatalmazottak)

Alperes: a Lengyel Köztársaság

Kereseti kérelmek

A Bizottság azt kéri, hogy

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy a Lengyel Köztársaság megsértette az EK 249. cikk (4) bekezdését, valamint a Lengyelország által a Technologie Buczek Gruppe acélgyártónak nyújtott C 23/06 (korábban NN 35/06) számú állami támogatásról szóló, 2007. október 23-i bizottsági határozat (az értesítés a C[2007] 5087. sz. dokumentummal történt, kihirdetve: HL 2008., L 116.) 3., 4. és 5. cikkét azáltal, hogy nem teljesítette az e határozatból fakadó kötelezettségeit vagy legalábbis e kötelezettségek teljesítéséről nem értesítette a Bizottságot; |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy a Lengyel Köztársaság megsértette az EK 249. cikk (4) bekezdését, valamint a Lengyelország által a Technologie Buczek Gruppe acélgyártónak nyújtott C 23/06 (korábban NN 35/06) számú állami támogatásról szóló, 2007. október 23-i bizottsági határozat (az értesítés a C[2007] 5087. sz. dokumentummal történt, kihirdetve: HL 2008., L 116.) 3., 4. és 5. cikkét azáltal, hogy nem teljesítette az e határozatból fakadó kötelezettségeit vagy legalábbis e kötelezettségek teljesítéséről nem értesítette a Bizottságot;

| — | kötelezze a Lengyel Köztársaság-t a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Lengyel Köztársaság-t a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Bizottság 2007. október 23-án elfogadott egy határozatot, amelyben elrendelte egy támogatás Technologie Buczek Gruppe lengyel acélgyártó, különösen a Technologie Buczek SA (a továbbiakban: TB) és annak Huta Buczek (a továbbiakban: HB) és Buczek Automotive (a továbbiakban: BA) leányvállalatai általi visszafizetését, amely vállalatok egy korábban engedélyezett szerkezetátalakítási tervet nem szabályosan hajtottak végre, és a továbbiakban a közösségi joggal összeegyeztethetetlen működési támogatást kaptak. E működési támogatás a közjogi kötelezettségek nem teljesítésében állt. A Lengyel Köztársaságot a határozatról 2007. október 24-én az Európai Unióhoz akkreditált állandó képviselőjén keresztül értesítették. A Bizottság egyúttal felszólította a Lengyel Köztársaságot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést a jogellenesen nyújtott támogatás visszatéríttetése céljából.

A kereset benyújtásáig a HB-nak és BA-nak nyújtott támogatást nem fizették vissza.

A lengyel hatóságok által nyújtott információk alapján a támogatás visszatéríttetésének a jelentős késedelmét tisztán technikai akadályok mellett a lengyel csődjog rendelkezései okozzák. A lengyel hatóságok megjegyezték, hogy az állami támogatás, amelyről a határozatban szó van, a TB kötelezettségeinek a nem teljesítésében állt, valójában azonban annak leányvállalatai voltak a támogatás kedvezményezettjei. Ebben a helyzetben a TB hivatalosan felelt minden kötelezettségért, beleértve a HB-tól és a BA-tól visszakövetelt összegekért is. A lengyel jogszabályok állítólag nem teszik lehetővé az ilyen követelések leírását, hacsak nem „teljes lehetetlenség” esete áll fenn. Ha e követeléseket bejelentik, a TB csődbiztosa köteles ezen adósságokat kifizetni azon összegekkel együtt, amelyeket a leányvállalatoktól követelnek vissza. Amennyiben ezen összegeket visszafizetik, nincs többé jogalap azoknak a HB-val és BA-val szembeni érvényesítésére.

A Bizottság véleménye szerint azonban nem elegendő, hogy a Lengyel Köztársaság minden rendelkezésre álló intézkedést megtegyen. Ezen intézkedéseknek a határozat hatékony és azonnali végrehajtása kell, hogy legyen az eredménye; különben azt feltételezik, hogy a Lengyel Köztársaság nem teljesítette a kötelezettségeit. Egy tagállam megsérti a visszatéríttetési kötelezettségét, ha az általa megtett lépések nincsenek hatással a kérdéses összeg tényleges visszafizetésére.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/11

---

2009. szeptember 1-jén benyújtott kereset — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Lengyel Köztársaság

(C-349/09. sz. ügy)

2009/C 312/18

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: K. Hermann és M. Simerdova)

Alperes: Lengyel Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Lengyel Köztársaság, mivel nem ültette át az emberi felhasználásra szánt vizsgálati gyógyszerkészítmények, valamint az ilyen termékek gyártási vagy behozatali engedélyezésének tekintetében a helyes klinikai gyakorlat elveinek és részletes iránymutatásainak megállapításáról szóló, 2005. április 8-i 2005/28/EK bizottsági irányelvet (1), vagy legalábbis nem közölte a Bizottsággal a vonatkozó rendelkezéseket, nem teljesítette az irányelv 31. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Lengyel Köztársaság, mivel nem ültette át az emberi felhasználásra szánt vizsgálati gyógyszerkészítmények, valamint az ilyen termékek gyártási vagy behozatali engedélyezésének tekintetében a helyes klinikai gyakorlat elveinek és részletes iránymutatásainak megállapításáról szóló, 2005. április 8-i 2005/28/EK bizottsági irányelvet (1), vagy legalábbis nem közölte a Bizottsággal a vonatkozó rendelkezéseket, nem teljesítette az irányelv 31. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Lengyel Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Lengyel Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2005/28/EK irányelv átültetésére előírt határidő 2006. január 29-én lejárt.

---

(1)  HL L 91., 13. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/11

---

Az Elsőfokú Bíróság (második tanács) T-444/07. sz., Centre de Promotion de l'Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2009. június 30-án hozott ítélete ellen a Centre de Promotion de l'Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) által 2009. szeptember 2-án benyújtott fellebbezés

(C-350/09. sz. ügy)

2009/C 312/19

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Centre de Promotion de l'Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) (képviselő: C. Bonnefoi ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: az Európai Közösségek Bizottsága

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül az Elsőfokú Bíróság ítéletét, |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül az Elsőfokú Bíróság ítéletét,

| — | részben vagy teljesen adjon helyt az első fokon előterjesztett kereseti kérelmeknek, |
| --- | --- |

—

részben vagy teljesen adjon helyt az első fokon előterjesztett kereseti kérelmeknek,

| — | kötelezze az Európai Bizottságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Bizottságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezése alátámasztásául a fellebbező tizenhárom jogalapra hivatkozik, amelyek a 2007. október 4-i, azon bizottsági határozat megsemmisítése iránti kérelmének az Elsőfokú Bíróság általi elutasítására vonatkoznak, amellyel a Bizottság megszüntette az 1999. augusztus 17-i C (1999) 2645 bizottsági határozatban az Európai Szociális Alapból (ESZA) nyújtott támogatást.

Első jogalapjával a fellebbező arra hivatkozik, hogy az Elsőfokú Bíróság megsértette az egyenlő bánásmód elvét, mivel a felek előterjesztéseit nem kiegyensúlyozottan vette figyelembe. Az Elsőfokú Bíróság ugyanis csak arra mutatott rá többször is, hogy a Bizottság elutasítja vagy cáfolja a CPEM érveit, azonban nem tisztázta sem a Bizottság érveit, sem pedig azt, hogy azok milyen módon utasítják el vagy cáfolják a fellebbező érveit, ami aránytalanságot eredményez a vitához kapcsolódó elemek előadásában, és következésképpen az ítéletben történő megítélésükben.

Második jogalapjával a CPEM azt adja elő, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy nem ismerte el a Bizottság „együttes felelősségét”, amennyiben az tisztában volt a felrótt tényekkel, a támogatott projekt végrehajtásának rendszeres ellenőrzése során mégsem hozott intézkedést a támogatási előlegek és hátralékok kifizetésének megakadályozása érdekében. A CPEM-et terhelő, a nyújtott pénzügyi támogatás teljes összegének visszatérítésére vonatkozó kötelezettség ezért megalapozatlan a CPEM által előadott érvekre tekintettel, amelyek alapján a Bizottságnak a létrejött hátrányos helyzetre vonatkozóan legalábbis az együttes felelőssége megállapítható.

Harmadik jogalapjával a fellebbező arra hivatkozik, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen nem vizsgálta az ellenőrzések jogalapjának megválasztására vonatkozó érveit; ezek az ellenőrzések jogellenesek voltak, mivel másik rendelet alapján kerültek végrehajtásra, mint amely alapján hivatalosan lefolytatták azokat.

Negyedik jogalapjával a fellebbező azt adja elő, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen alkalmazta a jogot, amikor elfogadhatatlannak nyilvánította a jóhírnevének sérelme miatt benyújtott kártérítési kérelmét. Az OLAF ugyanis már akkor tájékoztatta a helyi sajtót, amikor a CPEM-mel még nem is közölték a visszafizetésről szóló határozatot. Ilyen feltételek mellett ezeknek az információknak a nyilvánosságra hozatala súlyosan sérti az olyan, közérdekű feladatokat ellátó szervezet jóhírnevét, amely nem rendelkezik sem vagyonnal, sem ügyfélkörrel, és kizárólag állami és magánforrásból finanszírozzák.

Ötödik jogalapjával arra hivatkozik, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen alkalmazta a jogot és figyelmen kívül hagyta az arányosság elvét, amikor ügyvédi meghatalmazás hiánya miatt elutasította a személyzetének járó, jelképes összegű kártérítés iránti kérelmet, miközben nem vizsgálta a fellebbező által az OLAF vizsgálóinak és a Bizottság személyzetének felhatalmazására vonatkozóan ismertetett hibákat.

Hatodik jogalapjával a CPEM azt kifogásolja, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a panasz és az első jogalap vizsgálata terén kizárólag a védelemhez való jog tiszteletben tartását vette figyelembe, holott kifejezetten hivatkozott az alapvető védelmi jogra és az általános jogelvekre.

Hetedik jogalapjával a fellebbező azt adja elő, hogy az Elsőfokú Bíróság ezenkívül tévesen alkalmazta a jogot, amikor a védelemhez való jog tiszteletben tartását arra korlátozta, hogy egy jelentős érdeksérelmet jelentő határozat címzettjeinek lehetőségük volt-e alkalmas módon kinyilvánítani az álláspontjukat. A védelemhez való jog tiszteletben tartásának azonban ennél jóval tágabb értelme van. Ezen túlmenően a jelen ügyben fölöttébb vitatható, hogy az OLAF-fal és a Bizottsággal folytatott vita „alkalmas módon” zajlott-e, és hogy a konkrét ügy valamennyi elemét „gondosan és pártatlanul” vizsgálták-e, csakúgy, mint az, hogy az OLAF nem közölte a CPEM-mel szemben benyújtott panasz tárgyát.

Nyolcadik jogalapjával a fellebbező különösen azt kifogásolja, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen alkalmazta a jogot, amikor azt állapította meg, hogy nem minősül a védelemhez való jog megsértésének, hogy még azelőtt tájékoztatták a sajtót egy szankciót tartalmazó közigazgatási határozat tartalmáról, hogy a kedvezményezettel közölték volna azt.

Kilencedik jogalapjával a CPEM azt kifogásolja, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen utasította el azt a jogalapját, amely szerint a Bizottság a megtámadott határozat elfogadásához vezető eljárásban nem tartotta tiszteletben a védelemhez való jogot és az ártatlanság vélelmére, a jogbiztonságra, az egyensúlyra és az ellenőrzések semlegességére vonatkozó elveket. Ezeknek az általános jogelveknek a tiszteletben tartását ugyanis nemcsak az adott esetben szankció kiszabását eredményező közigazgatási eljárásban, hanem az előzetes vizsgálati eljárásokban is biztosítani kell.

Tizedik jogalapjával a fellebbező arra hivatkozik, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy félreértelmezte a nonprofit szervezet francia fogalmát, valamint az ilyen szervezet által a különböző helyi önkormányzatokkal fenntartható és fenntartandó kapcsolatokat. Ezzel megerősítette a Bizottság és az OLAF korábbi tévedését, amelyek a CPEM és a helyi önkormányzatok — köztük Marseille városa — közötti kapcsolatokat súlyos szabálytalanságnak tekintették.

Tizenegyedik jogalapjával a fellebbező azt kifogásolja, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen alkalmazta a jogot, amikor kifejtette, hogy a fellebbező szerint nem lehetett volna alkalmazni vele szemben a „Pályázati útmutatót”, és elutasította a fellebbező e vonatkozásban előadott érveit, miközben valójában a fellebbező nem tartotta alkalmazhatatlannak az útmutatót, csupán azt kifogásolta, hogy több különböző változata létezik, ami jogbizonytalanságot és a kontradiktórius eljáráshoz való jog megsértését eredményezi.

Tizenkettedik jogalapjával a CPEM arra hivatkozik, hogy az Elsőfokú Bíróság hibásan értelmezte a „beszámítás” fogalmát, mivel átvette a Bizottság jogilag téves érvét, amely szerint ez a kiadásbeszámítási módszer megengedett a „hagyományos” ESZA-keretbe tartozó projektek esetében, viszont tilos a 4255/88 rendelet (1) 6. cikkének (1) bekezdése alapján nyújtott kísérleti projektek keretében.

Tizenharmadik és egyben utolsó jogalapjával a fellebbező végül azt kifogásolja, hogy az Elsőfokú Bíróság nem tartotta tiszteletben a jogbiztonság elvét, mivel nem vitatta meg az 1605/2002 rendelet (2) alkalmazhatatlanságára vonatkozó jogalapot, amelyen az OLAF és a Bizottság határozata alapult, jóllehet a tényállás idején az 1977. december 21-i költségvetési rendelet (3) volt hatályban. A CPEM továbbá a Bíróság eljárási szabályzata 47. cikke 1. §-ának második és harmadik bekezdése alapján a tények megvizsgálása érdekében tanúkihallgatást indítványoz.

---

(1)  A 2052/88/EGK rendeletnek az Európai Szociális Alap tekintetében történő végrehajtására irányuló rendelkezések megállapításáról szóló, 1988. december 19-i 4255/88/EGK tanácsi rendelet (HL L 374., 21. o.).

(2)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 74. o.).

(3)  Az Európai Közösségek általános költségvetéséről szóló 1977. december 21-i költségvetési rendelet (HL L 356., 1. o.), az 1977. december 21-i költségvetési rendeletet módosító 1998. december 17-i 2779/98/EK, ESZAK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 347., 3. o.) szerinti változatban.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/13

---

A Fővárosi Ítélőtábla (Magyar Köztársaság) által 2009. szeptember 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Dr. Donat Cornelius Ebert kontra Budapesti Ügyvédi Kamara

(C-359/09. sz. ügy)

2009/C 312/20

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Ítélőtábla

Az alapeljárás felei

Felperes: Dr. Donat Cornelius Ebert

Alperes: Budapesti Ügyvédi Kamara

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az Európai Közösségek Tanácsának 89/48/EGK (1), valamint az Európai Parlament és Tanács 98/5/EK (2) irányelve értelmezhető-e akként, hogy a német állampolgárságú felperes, aki németországi ügyvédi szakvizsgával rendelkezik, ottani ügyvédi kamara tagja, magyarországi tartózkodási engedéllyel és munkahellyel bír, magyarországi ügyvédi kamarai tagság nélkül jogosult a fogadó magyar állam hivatalos nyelve szerinti „ügyvéd” elnevezést bírósági és egyéb hivatalos eljárásban, a német nyelvű „rechtsanwalt” és a magyar nyelvű „európai közösségi jogász” elnevezés mellett bármiféle engedély nélkül használni? |
| --- | --- |

1.

Az Európai Közösségek Tanácsának 89/48/EGK (1), valamint az Európai Parlament és Tanács 98/5/EK (2) irányelve értelmezhető-e akként, hogy a német állampolgárságú felperes, aki németországi ügyvédi szakvizsgával rendelkezik, ottani ügyvédi kamara tagja, magyarországi tartózkodási engedéllyel és munkahellyel bír, magyarországi ügyvédi kamarai tagság nélkül jogosult a fogadó magyar állam hivatalos nyelve szerinti „ügyvéd” elnevezést bírósági és egyéb hivatalos eljárásban, a német nyelvű „rechtsanwalt” és a magyar nyelvű „európai közösségi jogász” elnevezés mellett bármiféle engedély nélkül használni?

| 2. | A 98/5/EK irányelv kiegészíti-e a 89/48/EGK irányelvet, vagyis az ügyvédi hivatás gyakorlásáról a 98/5/EK irányelv a lex speciális az ügyvédi tevékenység körében, míg a 89/48/EGK irányelv kizárólag általában szabályozza az egyes felsőfokú végzettségek elismerését? |
| --- | --- |

2.

A 98/5/EK irányelv kiegészíti-e a 89/48/EGK irányelvet, vagyis az ügyvédi hivatás gyakorlásáról a 98/5/EK irányelv a lex speciális az ügyvédi tevékenység körében, míg a 89/48/EGK irányelv kizárólag általában szabályozza az egyes felsőfokú végzettségek elismerését?

---

(1)  A Tanács 89/48/EGK irányelve (1988. december 21.) a legalább hároméves szakoktatást és szakképzést lezáró felsőfokú oklevelek elismerésének általános rendszeréről; HL L 19., 16. o., magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 337. o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/5/EK irányelve (1998. február 16.) az ügyvédi hivatásnak a képesítés megszerzése országától eltérő tagállamokban történő folyamatos gyakorlásának elősegítéséről; HL L 77., 36. o., magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 3. kötet, 83. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/13

---

A T-94/05. sz., Athinaïki Techniki AE kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2009. június 29-én hozott végzés ellen az Athinaïki Techniki AE által 2009. szeptember 11-én benyújtott fellebbezés

(C-362/09. P. sz. ügy)

2009/C 312/21

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Athinaïki Techniki AE (képviselő(k): S.A. Pappas ügyvéd)

A másik/többi fél az eljárásban: az Európai Közösségek Bizottsága, Athens Resort Casino AE Symmetochon

A fellebbező kérelmei

A Bíróság:

| — | semmisítse meg a megtámadott végzést; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a megtámadott végzést;

| — | adjon helyt a fellebbező elsőfokon előterjesztett kereseti kérelmeinek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a fellebbező elsőfokon előterjesztett kereseti kérelmeinek;

| — | kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező négy jogalapra hivatkozik fellebbezése alátámasztására.

Az első jogalap szerint az Elsőfokú Bíróság helytelenül értelmezte a Bíróságnak a valamely közigazgatási határozat visszavonása jogszerűségének feltételeire vonatkozó korábbi ítélkezési gyakorlatát. Ahhoz, hogy a visszavonás érvényes legyen, feltétel, hogy az adott aktus jogellenessége megállapításra kerüljön, és hogy azt ésszerű határidőn belül visszavonják. A jelen ügyben viszont a Bizottsági az aktusát több mint négy évvel annak elfogadása után vonta vissza, anélkül, hogy azt megindokolta volna.

Második jogalapjában az Athinaïki Techniki arra hivatkozik, hogy az Elsőfokú Bíróság jogban tévedett azzal, hogy nem határozott a fellebbező által a hatáskörrel való visszaélésre vonatkozóan felhozott kérdésről. Azzal ugyanis, hogy a Bizottság visszavonta a jogvita tárgyát képező határozatot, nem az volt a célja, hogy a jogszerűség elvét tiszteletben tartsa, hanem annak elkerülése, hogy szóban forgó aktus közösségi bírósági felülvizsgálat tárgya lehessen.

Harmadszor a fellebbező megállapítja, hogy a jogvita tárgyát képező bizottsági határozatot megsemmisítő határozat meghozatalához fűződő érdeke — a megtámadott végzésben megállapítottakkal ellentétben — még mindig fennáll. A szóban forgó aktus Bizottság általi visszavonásának következményei ugyanis nem korlátozódnak csupán az előzetes vizsgálati eljárás megindítására. A megsemmisítésről szóló ítéletből követőezően a Bizottságnak vagy meg kellett volna indítania az állami támogatásokra vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárást, vagy fel kellett volna hívnia az érintett tagállamot arra, hogy vagy szüntesse meg, vagy módosítsa a szóban forgó támogatást. Az Elsőfokú Bíróság jogban tévedett azzal, hogy úgy ítélte meg, hogy a megtámadott határozat megsemmisítésének egyetlen következménye az előzetes vizsgálati eljárás újbóli megindítása lett volna.

Végül a fellebbező úgy véli, hogy az Elsőfokú Bíróság megsértette a Bíróság C-521/06. P. sz. ügyben hozott kapcsolódó ítéletéből eredő jogerőt. Ebből az ítélet ugyanis az derül ki, hogy a Bizottság nem maradhatott tétlen volna ilyen sokáig az állami támogatások vizsgálatára vonatkozó eljárás keretében. Azzal pedig, hogy a Bizottság visszavonta a megtámadott határozatot, pontosan e tétlenség állapotába tért vissza, és az Elsőfokú Bíróság jogban tévedett azzal is, hogy a Bizottság ezen magatartását nem szankcionálta.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/14

---

A T-273/06. és T-297/06. sz., ISD Polska és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben 2009. július 1-jén hozott ítélet ellen az ISD Polska sp. z o.o., az Industrial Union of Donbass Corporation és az ISD Polska sp. z o.o. (korábban Majątek Hutniczy sp. z o.o.) által 2009. szeptember 15-én benyújtott fellebbezés

(C-369/09. P. sz. ügy)

2009/C 312/22

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbezők: az ISD Polska sp. z o.o., az Industrial Union of Donbass Corporation és az ISD Polska sp. z o.o. (korábban Majątek Hutniczy sp. z o.o.) (képviselők: C. Rapin és E. Van den Haute ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: az Európai Közösségek Bizottsága

A fellebbezők kérelmei

| — | A Bíróság nyilvánítsa a jelen fellebbezést elfogadhatónak; |
| --- | --- |

—

A Bíróság nyilvánítsa a jelen fellebbezést elfogadhatónak;

| — | helyezze hatályon kívül az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága (nyolcadik tanács) T-273/06. és T-297/06. sz. egyesített ügyekben 2009. július 1-jén hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága (nyolcadik tanács) T-273/06. és T-297/06. sz. egyesített ügyekben 2009. július 1-jén hozott ítéletét;

| — | elsődlegesen teljes egészében, másodlagosan pedig részben adjon helyt az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága előtt a T-273/06. és T-297/06. sz. egyesített ügyekben előterjesztett kereseti kérelmeknek; |
| --- | --- |

—

elsődlegesen teljes egészében, másodlagosan pedig részben adjon helyt az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága előtt a T-273/06. és T-297/06. sz. egyesített ügyekben előterjesztett kereseti kérelmeknek;

| — | az Európai Bizottságot kötelezze valamennyi költség viselésére; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze valamennyi költség viselésére;

| — | arra az esetre, ha a Bíróság úgy ítélné meg, hogy a fellebbezésről nem szükséges határozni, a Bíróság eljárási szabályzata 69. cikkének 6. §-ában és 72. cikkének a) pontjában foglalt, együttesen értelmezett rendelkezések alapján az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

arra az esetre, ha a Bíróság úgy ítélné meg, hogy a fellebbezésről nem szükséges határozni, a Bíróság eljárási szabályzata 69. cikkének 6. §-ában és 72. cikkének a) pontjában foglalt, együttesen értelmezett rendelkezések alapján az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésük alátámasztása érdekében a fellebbezők három jogalapra hivatkoznak.

Az első jogalapjukban a fellebbezők az Elsőfokú Bíróság által kialakított azon mérlegelést vitatják, mely szerint a lengyel acélipar szerkezetátalakításáról szóló, a Lengyel Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló okmányhoz csatolt 8. Jegyzőkönyv (1) (6) pontja az e jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések visszaható hatályú alkalmazását teszi lehetővé. A fellebbezők szerint ugyanis e rendelkezés — amely annak előírására szorítkozik, hogy a hivatkozott jegyzőkönyv 1. mellékletében felsorolt vállalkozások az 1997-től 2003-ig terjedő időszakban bizonyos korlátok között támogatásokban részesülhetnek — szövegéből, céljából vagy szerkezetéből semmilyen visszaható hatály nem vezethető le. E rendelkezés másképpen megfogalmazva annyit jelent, hogy a 2003. év végéig a kedvezményezett vállalkozásoknak nyújtható támogatásokat a már nyújtott támogatások összegét visszamenőlegesen figyelembe véve kell számítani, nem úgy azonban, hogy a nyújtott támogatásokat visszaható hatállyal jogellenesnek tekintjük. Ezzel az értelmezéssel végeredményben mind a Bizottság, mind pedig a Tanács egyetért, amennyiben az előbbi egy határozati javaslatban, az utóbbi pedig egy határozatban megállapította, hogy a 8. Jegyzőkönyvben tett kötelezettségvállalásokat tiszteletben tartották.

Második jogalapjukkal a fellebbezők azt állítják, hogy az Elsőfokú Bíróság tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg egyrészt, hogy valamely támogatás kedvezményezettjei főszabály szerint csak akkor bízhatnak megalapozottan e támogatás szabályszerűségében, ha azt az EK 88. cikkben előírt eljárás betartásával engedélyezték, másrészt pedig, hogy 1991. december 16-i társulási megállapodás (2) ESZAK-termékekről szóló 2. Jegyzőkönyvében előírt eljárások — amelyek keretében a vitatott támogatást a Bizottság és a Tanács tudomására hozták — a fellebbezők részéről nem keletkeztethettek jogos bizalmat. Nem vitatott ugyanis, hogy a vitatott támogatás semmilyen hivatalos bejelentésére nem kerülhetett sor az EK 88. cikk alapján, mivel a Lengyel Köztársaság ebben az időpontban még nem volt az Európai Unió tagja, valamint, hogy a Bizottságot tájékoztatták e támogatás létezéséről, a lengyel szerkezetátalakítási terv és az ennek alapján bemutatott üzleti tervek vizsgálatának végén pedig a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e tervek megfeleltek a társulási megállapodás 2. Jegyzőkönyve 8. cikkének (4) bekezdésében előírt követelményeknek, valamint a csatlakozási okmány 8. Jegyzőkönyvében meghatározott feltételeknek.

Harmadik jogalapjukban a fellebbezők végül a 659/1999/EK rendelet (3) és a 794/2004/EK rendelet (4) megsértésére hivatkoznak. E rendeletek szerint ugyanis ahhoz, hogy a valamely vitatott támogatás visszatéríttetése során irányadó kamatlábat a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „megfelelő” kamatlábnak lehessen tekinteni, nem elegendő, ha e kamatlábat az érintett tagállammal szoros együttműködésben határozzák meg. Az állami támogatások visszatéríttetése során irányadó kamatláb „megfelelő” jellege olyan anyagi jogi fogalom, amely független a Bizottság által azon kivételes esetekben lefolytatandó eljárástól, amikor e kamatlábat az érintett tagállammal együttműködve határozza meg.

---

(1)  HL 2003., L 236., 948. o.

(2)  Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Lengyel Köztársaság közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás (HL 1993. L 348., 2. o.)

(3)  Az EK-Szerződés 93. cikkének [jelenleg az EK 88. cikk] alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.)

(4)  A 659/1999/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 140., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 4. kötet, 3. o.)

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/15

---

A Tribunal de commerce de Bruxelles (Belgium) által 2009. szeptember 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Françoise Hanssens-Ensch (az Agenor SA felszámolója) kontra Európai Közösségek

(C-377/09. sz. ügy)

2009/C 312/23

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de commerce de Bruxelles

Az alapeljárás felei

Felperes: Françoise Hanssens-Ensch (az Agenor SA felszámolója)

Alperes: Európai Közösségek

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell e értelmezi az EK Szerződés 288. cikkének második bekezdését, hogy az ezen rendelkezés értelmében vett szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti keresetnek minősül a belga Code des Sociétés 530. cikkén alapuló, felelősség megállapítására iránti kereset, amelyet a felszámoló a felszámolás alatt álló társaság veszteségeinek kiegyenlítése iránt azzal az indokkal indít az Európai Közösségek ellen, hogy az Európai Közösségek egy gazdasági társaság felett tényleges irányítási jogkörrel rendelkezett, és ezen társaság irányítása során olyan súlyos és egyértelmű hibát követett el, amely hozzájárult annak felszámolásához?

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/15

---

2009. szeptember 23-án benyújtott kereset — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Cseh Köztársaság

(C-378/09. sz. ügy)

2009/C 312/24

Az eljárás nyelve: cseh

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: M. Šimerdová, J. B. Laignelot)

Alperes: Cseh Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Cseh Köztársaság — mivel a 97/11/EK tanácsi irányelvvel (1) és a 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) módosított, az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (3) 10a. cikkének első, második és harmadik bekezdését nem megfelelően ültette át a nemzeti jogba — nem teljesítette ezen irányelv 10a. cikkének első, második és harmadik bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Cseh Köztársaság — mivel a 97/11/EK tanácsi irányelvvel (1) és a 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) módosított, az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (3) 10a. cikkének első, második és harmadik bekezdését nem megfelelően ültette át a nemzeti jogba — nem teljesítette ezen irányelv 10a. cikkének első, második és harmadik bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság kötelezze a Cseh Köztársaságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság kötelezze a Cseh Köztársaságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Ezen irányelv belső jogba való átültetésének határideje 2005. június 25-én lejárt.

---

(1)  Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 85/337/EGK irányelv módosításáról szóló, 1997. március 3-i 97/11/EK tanácsi irányelv (HL L 73., 5. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 3. kötet, 151. o.).

(2)  A kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről, valamint a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 156., 17. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 7. kötet, 466. o.).

(3)  HL 1985. L 175., 40. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet, 248. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/16

---

Az Arbeidshof te Brussel (Belgium) által 2009. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Maurits Casteels kontra British Airways plc

(C-379/09. sz. ügy)

2009/C 312/25

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Arbeidshof te Brussel

Az alapeljárás felei

Felperes: Maurits Casteels

Alperes: British Airways plc

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Hivatkozhat-e valamely magánszemély a magánszektorban tevékenykedő munkáltatójával szembeni jogvitában a nemzeti bíróságok előtt az EK-Szerződés 42. cikkére anélkül, hogy a Tanács eljárt volna? |
| --- | --- |

1.

Hivatkozhat-e valamely magánszemély a magánszektorban tevékenykedő munkáltatójával szembeni jogvitában a nemzeti bíróságok előtt az EK-Szerződés 42. cikkére anélkül, hogy a Tanács eljárt volna?

| 2. | Ellentétes-e — az 1998. június 29-i 98/49 irányelv (1) hatályba lépése előtt — az EK-Szerződés 39. cikkével vagy az EK-Szerződés 42. cikkével, külön-külön vagy mindkettővel az, ha
  valamely munkavállaló esetében, akit ugyanazon jogi személy munkáltató foglalkoztat és nem kiküldött munkavállaló, és akit egymást követően foglalkoztatnak ezen munkáltatónak a különböző tagállamokban található különböző fióktelepein és minden esetben az ezen fióktelepekre érvényes kiegészítő nyugdíjrendszerek vonatkoznak rá,






  — | a (munkáltató és a munkavállaló által fizetett hozzájárulás alapján számított) kiegészítő nyugdíjra való jogosultság végleges megszerzésére vonatkozó időszak számításánál valamely meghatározott tagállamban nem veszik figyelembe sem az ugyanezen munkáltatónál egy másik tagállamban foglalkoztatásban töltött éveket, sem az ottani kiegészítő nyugdíjrendszerbe való belépését, valamint |
| --- | --- | --- |

2.

Ellentétes-e — az 1998. június 29-i 98/49 irányelv (1) hatályba lépése előtt — az EK-Szerződés 39. cikkével vagy az EK-Szerződés 42. cikkével, külön-külön vagy mindkettővel az, ha

valamely munkavállaló esetében, akit ugyanazon jogi személy munkáltató foglalkoztat és nem kiküldött munkavállaló, és akit egymást követően foglalkoztatnak ezen munkáltatónak a különböző tagállamokban található különböző fióktelepein és minden esetben az ezen fióktelepekre érvényes kiegészítő nyugdíjrendszerek vonatkoznak rá,

—

a (munkáltató és a munkavállaló által fizetett hozzájárulás alapján számított) kiegészítő nyugdíjra való jogosultság végleges megszerzésére vonatkozó időszak számításánál valamely meghatározott tagállamban nem veszik figyelembe sem az ugyanezen munkáltatónál egy másik tagállamban foglalkoztatásban töltött éveket, sem az ottani kiegészítő nyugdíjrendszerbe való belépését, valamint

| — | az ugyanazon munkáltató másik tagállamban található fióktelepére a munkavállaló egyetértésével történő áthelyezést azonosnak tekintik a fióktelep önkéntes elhagyásának a nyugdíjrendelet szerinti esetével, amelynek következményeként a kiegészítő nyugdíjjogosultság a munkavállaló saját hozzájárulásaira korlátozódik, |
| --- | --- |

—

az ugyanazon munkáltató másik tagállamban található fióktelepére a munkavállaló egyetértésével történő áthelyezést azonosnak tekintik a fióktelep önkéntes elhagyásának a nyugdíjrendelet szerinti esetével, amelynek következményeként a kiegészítő nyugdíjjogosultság a munkavállaló saját hozzájárulásaira korlátozódik,

amennyiben ez a helyzet azzal a hátrányos következménnyel jár, hogy a munkavállaló elveszíti az ebben a tagállamban való foglalkoztatása tekintetében fennálló kiegészítő nyugdíjjogosultságát, ami nem történt volna meg, ha csupán egy tagállamban dolgozik a munkáltatónak és továbbra is tagja marad az ebben a tagállamban fennálló kiegészítő nyugdíjrendszernek?

---

(1)  A Közösségen belül mozgó munkavállalók és önálló vállalkozók kiegészítő nyugdíjra való jogosultságának védelméről szóló, 1998. június 29-i 98/49/EK tanácsi irányelv (HL L 209., 46. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 323. o.)

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/16

---

2009. szeptember 25-én benyújtott kereset — Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság

(C-383/09. sz. ügy)

2009/C 312/26

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: O. Beynet és D. Recchia meghatalmazottak)

Alperes: Francia Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Francia Köztársaság — mivel nem hozta létre a Cricetus cricetus (mezei hörcsög) faj szigorú védelmét biztosító intézkedésekből álló programot — nem teljesítette a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK tanácsi irányelv (1) 12. cikke (1) bekezdésének d) pontjából eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Francia Köztársaság — mivel nem hozta létre a Cricetus cricetus (mezei hörcsög) faj szigorú védelmét biztosító intézkedésekből álló programot — nem teljesítette a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK tanácsi irányelv (1) 12. cikke (1) bekezdésének d) pontjából eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság a Francia Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Francia Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetében a Bizottság azt kifogásolja, hogy az alperes a 92/43/EGK irányelv 12. cikkének előírásai alapján nem hozta létre a Cricetus cricetus (mezei hörcsög) faj szigorú védelmét biztosító rendszert Elzászban, ami Franciaországban e faj természetes előfordulási helyének minősül.

A felperes szerint az állatok számlálásakor a faj odúinak száma terén jelentős csökkenés mutatkozott az utóbbi években, mivel 2001-ben még 1167 példány élt, míg 2007-ben már csak 161-et számláltak. E körülmények között a rossz mezőgazdasági gyakorlattól és a városfejlesztési nyomástól veszélyeztetve a fajt rövid időn belül a teljes kihalás veszélye fenyegeti.

A Bizottság a keresetlevelében elismerte, hogy az alperes figyelembe vette az említett problémákat és elfogadott intézkedéseket a városfejlesztéssel és a mezőgazdasági gyakorlattal kapcsolatosan, de ezek az intézkedések egyáltalán nem elegendőek.

Egyrészről ugyanis a három kiemelt fellépési terület, ahol a faj megőrzésére irányuló erőfeszítések leginkább összpontosulnak, csak egy nagyon kis területét fedi le a faj természetes élőhelyének, mivel az odúk két harmada e területeken kívül található, amelyek a mezei hörcsög számára alkalmas élőhelyek mindössze 2 %-át jelentik. Márpedig a faj megőrzéséhez szükséges intézkedések megfelelő területi lefedettségének biztosításához legalább a mezei hörcsög 1990-es, és nem a 2000-es elterjedtségét kellene viszonyítási alapul venni.

Másrészről a megőrzési intézkedések önmagukban sem lennének elegendőek. A Bizottság különösen azt helyteleníti e tekintetben, hogy nincs normatív egyértelműség a hörcsög által visszanyerhető területeket illetően. A nemzeti közigazgatás ugyanis széleskörű mérlegelési jogkörrel rendelkezik a hörcsögök élőhelyeit érintő városfejlesztési projektek tervezése alóli kivételek meghatározása terén és teljes bizonytalanság tapasztalható a faj védelmében tett kiegyenlítő intézkedések területén.

---

(1)  HL L 206., 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/17

---

A Tribunal de grande instance de Paris (Franciaország) által 2009. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Prunus SARL kontra Directeur des services fiscaux

(C-384/09. sz. ügy)

2009/C 312/27

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de grande instance de Paris (Franciaország).

Az alapeljárás felei

Felperes: Prunus SARL.

Alperes: Directeur des services fiscaux.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az EK-Szerződés 56. és azt követő cikkeivel ellentétes-e az olyan szabályozás, mint amelyet a code général des impôts 990D. és azt követő cikkei előírnak, amely mentesíti a Franciaországban, vagy 2008. január 1-jétől az Európai Unió valamely tagállamában tényleges ügyvezetési hellyel rendelkező jogi személyeket a franciaországi fekvésű ingatlanjaik után fizetendő, vitatott adó alól, és e mentességet azon jogi személyek tekintetében, amelyek tényleges ügyvezetési helye harmadik államban található, attól teszi függővé, hogy Franciaország és ezen ország kötött e az adókijátszás és adóelkerülés elleni küzdelemre vonatkozó közigazgatási segítségnyújtási egyezményt, illetve attól a körülménytől, hogy az állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmát rögzítő valamely egyezmény alapján e jogi személyeket terhelő adó nem lehet magasabb, mint azon jogi személyeké, amelyek tényleges ügyvezetési helye Franciaországban található? |
| --- | --- |

1.

Az EK-Szerződés 56. és azt követő cikkeivel ellentétes-e az olyan szabályozás, mint amelyet a code général des impôts 990D. és azt követő cikkei előírnak, amely mentesíti a Franciaországban, vagy 2008. január 1-jétől az Európai Unió valamely tagállamában tényleges ügyvezetési hellyel rendelkező jogi személyeket a franciaországi fekvésű ingatlanjaik után fizetendő, vitatott adó alól, és e mentességet azon jogi személyek tekintetében, amelyek tényleges ügyvezetési helye harmadik államban található, attól teszi függővé, hogy Franciaország és ezen ország kötött e az adókijátszás és adóelkerülés elleni küzdelemre vonatkozó közigazgatási segítségnyújtási egyezményt, illetve attól a körülménytől, hogy az állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmát rögzítő valamely egyezmény alapján e jogi személyeket terhelő adó nem lehet magasabb, mint azon jogi személyeké, amelyek tényleges ügyvezetési helye Franciaországban található?

| 2. | Az EK-Szerződés 56. és azt követő cikkeivel ellentétes-e az olyan szabályozás, mint amelyet a code général des impôts 990F. és azt követő cikkei előírnak, amely lehetővé teszi az adóhatóságok számára, hogy a code général des impôts 990D. és azt követő cikkeiben előírt adó megfizetésére egyetemlegesen kötelezze mindazon jogi személyeket, amelyek az adófizetésre kötelezett(ek) és az ingatlanok vagy ingatlanra vonatkozó jogok tekintetében köztes helyzetben találhatók? |
| --- | --- |

2.

Az EK-Szerződés 56. és azt követő cikkeivel ellentétes-e az olyan szabályozás, mint amelyet a code général des impôts 990F. és azt követő cikkei előírnak, amely lehetővé teszi az adóhatóságok számára, hogy a code général des impôts 990D. és azt követő cikkeiben előírt adó megfizetésére egyetemlegesen kötelezze mindazon jogi személyeket, amelyek az adófizetésre kötelezett(ek) és az ingatlanok vagy ingatlanra vonatkozó jogok tekintetében köztes helyzetben találhatók?

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/17

---

A Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybės (Litvánia) által 2009. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Nidera Handelscompagnie BV kontra Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

(C-385/09. sz. ügy)

2009/C 312/28

Az eljárás nyelve: litván

A kérdést előterjesztő bíróság

Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybės (Litvánia)

Az alapeljárás felei

Felperes: Nidera Handelscompagnie BV

Alperes: Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Összhangban van-e a 2006/112/EK irányelvnek a HÉA-levonás jogát szabályozó rendelkezéseivel az a jogi szabályozás, amelynek alapján a HÉA-levonás joga csak a HÉA-alanyokat — azaz a valamely tagállamban (a jelen esetben Litvániában) az előírt eljárásoknak megfelelően HÉA-alanyként nyilvántartásba vett adóalanyokat — illeti meg? |
| --- | --- |

1.

Összhangban van-e a 2006/112/EK irányelvnek a HÉA-levonás jogát szabályozó rendelkezéseivel az a jogi szabályozás, amelynek alapján a HÉA-levonás joga csak a HÉA-alanyokat — azaz a valamely tagállamban (a jelen esetben Litvániában) az előírt eljárásoknak megfelelően HÉA-alanyként nyilvántartásba vett adóalanyokat — illeti meg?

| 2. | Amennyiben az első kérdésre adott válasz igenlő, összhangban van-e a HÉA-levonás jogának a 2006/112/EK irányelvben foglalt alapelveivel, ha az ilyen jogi szabályozás úgy rendelkezik, hogy a HÉA-alany csak abban az esetben jogosult a HÉA-alanyként történő nyilvántartásba vételét megelőzően megszerzett és/vagy importált termékek és/vagy szolgáltatások előzetesen felszámított vagy import HÉÁ-jának levonására, ha azokat az említett HÉA-alany HÉA-köteles tevékenységek céljára a jövőben fogja felhasználni, azaz a HÉA-alanyként történő nyilvántartásba vételét megelőzően megszerzett és/vagy importált termékek és/vagy szolgáltatások előzetesen felszámított vagy import HÉÁ-ja nem vonható le, ha azokat e tevékenység céljára már korábban használták? |
| --- | --- |

2.

Amennyiben az első kérdésre adott válasz igenlő, összhangban van-e a HÉA-levonás jogának a 2006/112/EK irányelvben foglalt alapelveivel, ha az ilyen jogi szabályozás úgy rendelkezik, hogy a HÉA-alany csak abban az esetben jogosult a HÉA-alanyként történő nyilvántartásba vételét megelőzően megszerzett és/vagy importált termékek és/vagy szolgáltatások előzetesen felszámított vagy import HÉÁ-jának levonására, ha azokat az említett HÉA-alany HÉA-köteles tevékenységek céljára a jövőben fogja felhasználni, azaz a HÉA-alanyként történő nyilvántartásba vételét megelőzően megszerzett és/vagy importált termékek és/vagy szolgáltatások előzetesen felszámított vagy import HÉÁ-ja nem vonható le, ha azokat e tevékenység céljára már korábban használták?

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/18

---

Cour du travail de Bruxelles (Belgium) által 2009. szeptember 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Jhonny Briot kontra Radstad Interim, Sodexho SA és az Európai Unió Tanácsa

(C-386/09. sz. ügy)

2009/C 312/29

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour du travail de Bruxelles (Belgium)

Az alapeljárás felei

Felperes: Jhonny Briot

Alperesek: Radstad Interim, Sodexho SA, az Európai Unió Tanácsa

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Ha úgy tűnik, hogy a 2001/23 irányelv (1) 1. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozás-átruházás keretében az átadott egység, jelesül az egyik közösségi intézmény dolgozói étterme, különböző munkaerő kölcsönző társaságokkal kötött keretszerződés alapján jelentős számban alkalmazott kölcsönzött munkavállalókat, akkor a munkaerő kölcsönző társaságot vagy azt az intézményt, amelynek felügyelete és irányítása alatt a kölcsönzött munkavállalók munkájukat végezték az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának értelmében vett munkáltatónak–átadónak kell-e tekinteni?
  Abban az esetben, ha sem a munkaerő kölcsönző társaságot, sem a kölcsönvevő vállalkozást nem lehet munkáltató átadónak minősíteni, úgy kell e tekinteni, hogy a kölcsönzött munkavállalók nem részesülhetnek a 2001/23 irányelvben nyújtott garanciákban? |
| --- | --- |

1.

Ha úgy tűnik, hogy a 2001/23 irányelv (1) 1. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozás-átruházás keretében az átadott egység, jelesül az egyik közösségi intézmény dolgozói étterme, különböző munkaerő kölcsönző társaságokkal kötött keretszerződés alapján jelentős számban alkalmazott kölcsönzött munkavállalókat, akkor a munkaerő kölcsönző társaságot vagy azt az intézményt, amelynek felügyelete és irányítása alatt a kölcsönzött munkavállalók munkájukat végezték az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának értelmében vett munkáltatónak–átadónak kell-e tekinteni?

Abban az esetben, ha sem a munkaerő kölcsönző társaságot, sem a kölcsönvevő vállalkozást nem lehet munkáltató átadónak minősíteni, úgy kell e tekinteni, hogy a kölcsönzött munkavállalók nem részesülhetnek a 2001/23 irányelvben nyújtott garanciákban?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a 2001/23 irányelv 4. cikkének (1) bekezdését, hogy a kölcsönzött munkavállalók határozott idejű munkaszerződése megújításának az alkalmazásuk célját képező tevékenység átadása miatti elmaradása ellentétes az e rendelkezésben szereplő tilalommal, aminek következtében e kölcsönzött munkavállalókat úgy kell tekinteni, mint akik az átruházás időpontjában továbbra is a kölcsönvevő rendelkezése alatt állnak? |
| --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a 2001/23 irányelv 4. cikkének (1) bekezdését, hogy a kölcsönzött munkavállalók határozott idejű munkaszerződése megújításának az alkalmazásuk célját képező tevékenység átadása miatti elmaradása ellentétes az e rendelkezésben szereplő tilalommal, aminek következtében e kölcsönzött munkavállalókat úgy kell tekinteni, mint akik az átruházás időpontjában továbbra is a kölcsönvevő rendelkezése alatt állnak?

| 3. | Úgy kell-e értelmezni a 2001/23 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, adott esetben a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összefüggésben, hogy kötelezettséget keletkeztet a kedvezményezett számára arra, hogy fenntartsa az átadás tárgyát képező tevékenység végzésére alkalmazott vagy azon kölcsönzött munkavállalók munkaviszonyát, akiket az átadás időpontjában továbbra is a kölcsönvevő rendelkezése alatt állónak kell tekinteni?
  Ha az erre a kérdésre adott válasz igenlő, úgy kell-e értelmezni a 2001/23 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, hogy kötelezettséget keletkeztet határozatlan idejű munkaszerződés megkötésére, ha a kedvezményezett nem munkaerő kölcsönző társaság, és nem tud munkaerő kölcsönzés keretében történő munkavégzésre irányuló szerződést kötni? |
| --- | --- |

3.

Úgy kell-e értelmezni a 2001/23 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, adott esetben a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összefüggésben, hogy kötelezettséget keletkeztet a kedvezményezett számára arra, hogy fenntartsa az átadás tárgyát képező tevékenység végzésére alkalmazott vagy azon kölcsönzött munkavállalók munkaviszonyát, akiket az átadás időpontjában továbbra is a kölcsönvevő rendelkezése alatt állónak kell tekinteni?

Ha az erre a kérdésre adott válasz igenlő, úgy kell-e értelmezni a 2001/23 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, hogy kötelezettséget keletkeztet határozatlan idejű munkaszerződés megkötésére, ha a kedvezményezett nem munkaerő kölcsönző társaság, és nem tud munkaerő kölcsönzés keretében történő munkavégzésre irányuló szerződést kötni?

---

(1)  A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv (HL L 82., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 98. o.).

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/18

---

Juzgado Mercantil (Spanyolország) által 2009. október 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Entidad de Gestión de Derechos de los Productores Audiovisuales (EGEDA) kontra Magnatrading SL

(C-387/09. sz. ügy)

2009/C 312/30

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado Mercantil no1 de Santa Cruz de Tenerife (Spanyolország)

Az alapeljárás felei

Felperes: Entidad de Gestión de Derechos de los Productores Audiovisuales (EGEDA)

Alperes: Magnatrading SL

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A 2001/29/EK irányelv (1) 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírt „méltányos díjazás” fogalma új közösségi fogalom-e, amelyet az Európai Közösség minden tagállamában egységesen kell értelmezni? |
| --- | --- |

1.

A 2001/29/EK irányelv (1) 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírt „méltányos díjazás” fogalma új közösségi fogalom-e, amelyet az Európai Közösség minden tagállamában egységesen kell értelmezni?

| 2. | Ha az első kérdésre adott válasz igenlő






  2.1. | Ha a 2001/29/EK irányelv hatályba lépése előtt már létezett nemzeti szabályozás a magáncélú többszörözés után járó méltányos díjat illetően, a nemzeti rendelkezéseket a magáncélú többszörözés után járó „méltányos ellentételezés” új fogalmának „megfelelően” kell-e értelmezni az említett 29/2001 irányelv hatályba lépését követően? |
| --- | --- | --- |

2.

Ha az első kérdésre adott válasz igenlő

2.1.

Ha a 2001/29/EK irányelv hatályba lépése előtt már létezett nemzeti szabályozás a magáncélú többszörözés után járó méltányos díjat illetően, a nemzeti rendelkezéseket a magáncélú többszörözés után járó „méltányos ellentételezés” új fogalmának „megfelelően” kell-e értelmezni az említett 29/2001 irányelv hatályba lépését követően?

| 2.2. | Figyelembe kell-e venni az irányelv 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában a magáncélú többszörözés esetében előírt kivétel hatályát, valamint az irányelv (35) preambulumbekezdésében foglalt kritériumokat a méltányos díjazás hatálya alá tartozó eszközök, és a díjazás összegének a meghatározása érdekében?
  Igenlő válasz esetén a „magáncélú többszörözés után járó méltányos díjazás” közösségi fogalmának megfelel-e a) a „magáncélú többszörözéstől” eltérő magán- és szakmai célra szánt eszközökre vonatkozó fizetési kötelezettség előírása; és/vagy b) olyan mennyiség vagy átalány előírása, amely nem veszi figyelembe az eszközök magáncélú többszörözés céljából való használatát, sem azon kárt, amely az ilyen használatból eredhet, mivel kártalanítást kell fizetni olyan helyzetekben is, amelyekben nincs kár, vagy a kár minimális? |
| --- | --- |

2.2.

Figyelembe kell-e venni az irányelv 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában a magáncélú többszörözés esetében előírt kivétel hatályát, valamint az irányelv (35) preambulumbekezdésében foglalt kritériumokat a méltányos díjazás hatálya alá tartozó eszközök, és a díjazás összegének a meghatározása érdekében?

Igenlő válasz esetén a „magáncélú többszörözés után járó méltányos díjazás” közösségi fogalmának megfelel-e a) a „magáncélú többszörözéstől” eltérő magán- és szakmai célra szánt eszközökre vonatkozó fizetési kötelezettség előírása; és/vagy b) olyan mennyiség vagy átalány előírása, amely nem veszi figyelembe az eszközök magáncélú többszörözés céljából való használatát, sem azon kárt, amely az ilyen használatból eredhet, mivel kártalanítást kell fizetni olyan helyzetekben is, amelyekben nincs kár, vagy a kár minimális?

| 2.3. | Megfelel-e a 2001/29 irányelv 5. cikke (2) bekezdése b) pontjának az a szabályozás, amely a magáncélú többszörözés határának meghatározásakor a berendezések és adathordozók meghatározott csoportjára (mint például a CD-R és adat DVD-R írható informatikai lemezek) általános jelleggel írja elő a méltányos díjazás megfizetésének kötelezettségét függetlenül attól, hogy természetes személyek vásárolták magáncélú használatra vagy szakmai célból, saját információk létrehozása és tárolása, illetve jogi kötelezettségeknek való megfelelés céljából, vagy hogy jogi személyek vásárolták, amelyekre semmilyen esetben sem vonatkozik a magáncélú többszörözést érintő kivétel? |
| --- | --- |

2.3.

Megfelel-e a 2001/29 irányelv 5. cikke (2) bekezdése b) pontjának az a szabályozás, amely a magáncélú többszörözés határának meghatározásakor a berendezések és adathordozók meghatározott csoportjára (mint például a CD-R és adat DVD-R írható informatikai lemezek) általános jelleggel írja elő a méltányos díjazás megfizetésének kötelezettségét függetlenül attól, hogy természetes személyek vásárolták magáncélú használatra vagy szakmai célból, saját információk létrehozása és tárolása, illetve jogi kötelezettségeknek való megfelelés céljából, vagy hogy jogi személyek vásárolták, amelyekre semmilyen esetben sem vonatkozik a magáncélú többszörözést érintő kivétel?

| 3. | Ha az első kérdésre adott válasz nemleges






  3.1. | Az azt jelenti-e, hogy a tagállamok teljesen szabadon írhatják elő azon kritériumokat és mechanizmusokat, amelyek szerint a magáncélú többszörözés után járó méltányos díjazás hatálya alá tartozó eszközöket és a díjazás összegét meg kell határozni, vagy e szabadságnak vannak bizonyos határai, és ha igen, akkor melyek e határok? |
| --- | --- | --- |

3.

Ha az első kérdésre adott válasz nemleges

3.1.

Az azt jelenti-e, hogy a tagállamok teljesen szabadon írhatják elő azon kritériumokat és mechanizmusokat, amelyek szerint a magáncélú többszörözés után járó méltányos díjazás hatálya alá tartozó eszközöket és a díjazás összegét meg kell határozni, vagy e szabadságnak vannak bizonyos határai, és ha igen, akkor melyek e határok?

| 3.2. | Az azt jelenti-e, hogy a tagállamok lehetővé tehetik, hogy magánszemély harmadik felek [díjazást] szedjenek olyan művek után, amelyeket szerzőik szándékosan, ingyenesen engedtek át — engedélyek útján — a társadalomnak, vagy e jogkörnek vannak bizonyos határai, és ha igen, akkor melyek e határok? |
| --- | --- |

3.2.

Az azt jelenti-e, hogy a tagállamok lehetővé tehetik, hogy magánszemély harmadik felek [díjazást] szedjenek olyan művek után, amelyeket szerzőik szándékosan, ingyenesen engedtek át — engedélyek útján — a társadalomnak, vagy e jogkörnek vannak bizonyos határai, és ha igen, akkor melyek e határok?

| 3.3. | Az azt jelenti-e, hogy a tagállamok lehetővé tehetik, hogy magánszemély harmadik felek [díjazást] szedjenek a felhasználóktól valamely közjogi és kötelező szabály említett felhasználók általi betartása esetében, vagy e jogkörnek vannak bizonyos határai, és ha igen, akkor melyek e határok? |
| --- | --- |

3.3.

Az azt jelenti-e, hogy a tagállamok lehetővé tehetik, hogy magánszemély harmadik felek [díjazást] szedjenek a felhasználóktól valamely közjogi és kötelező szabály említett felhasználók általi betartása esetében, vagy e jogkörnek vannak bizonyos határai, és ha igen, akkor melyek e határok?

---

(1)  Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 167., 10. o., Magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.).

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/19

---

A Bundessozialgericht (Németország) által 2009. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Joao Filipe Da Silva Martins kontra Bank Betriebskrankenkasse — Pflegekasse

(C-388/09. sz. ügy)

2009/C 312/31

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundessozialgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: Joao Filipe Da Silva Martins

Alperes: Bank Betriebskrankenkasse — Pflegekasse

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Összeegyeztethető-e az Európai Közösség elsődleges és/vagy másodlagos jogának a migráns munkavállalók szabad mozgására és szociális biztonságára vonatkozó rendelkezéseivel (különösen az EKSz. 39., 42. cikkével és az 1408/71/EGK rendelet (1) 27., 28. cikkével), hogy az egykori munkavállaló, aki mind az egykori foglalkoztatás helye szerinti állam, mind a származás szerinti állam nyugdíjában részesül, és az egykori foglalkoztatás helye szerinti államban a tartós ápolásra való rászorultság okán ápolási díjra szerzett jogosultságot, a származása szerinti államba történő visszatérést követően az ápolási díjra való jogosultságot elveszíti?

---

(1)  HL L 149., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 35. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/20

---

Consiglio di Stato (Olaszország) által 2009. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Reti Televisive Italiane SpA (RTI) kontra Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni

(C-390/09. sz. ügy)

2009/C 312/32

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Felperes: Reti Televisive Italiane SpA (RTI)

Alperes: Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A 97/36/EK irányelvvel (1) módosított 89/552/EGK irányelv (2) 18. és 18a. cikkét kellően pontos és feltétlen, az átültetésre meghatározott határidő lejártát követően az e cikkekkel ellentétes nemzeti jogszabállyal szembeni elsőbbségre, és — a Szerződés 249. cikke (3) bekezdésének helyes értelmezése mellett — az adott területet szabályozó nemzeti rendelkezések kiegészítésére, valamint egy, az AGCOM-hoz hasonló, a nemzeti törvény végrehajtásának rendeleti úton történő szabályozására irányuló hatáskörrel felruházott közigazgatási hatóság általi alkalmazásra alkalmas rendelkezéseknek kell-e tekinteni? |
| --- | --- |

1.

A 97/36/EK irányelvvel (1) módosított 89/552/EGK irányelv (2) 18. és 18a. cikkét kellően pontos és feltétlen, az átültetésre meghatározott határidő lejártát követően az e cikkekkel ellentétes nemzeti jogszabállyal szembeni elsőbbségre, és — a Szerződés 249. cikke (3) bekezdésének helyes értelmezése mellett — az adott területet szabályozó nemzeti rendelkezések kiegészítésére, valamint egy, az AGCOM-hoz hasonló, a nemzeti törvény végrehajtásának rendeleti úton történő szabályozására irányuló hatáskörrel felruházott közigazgatási hatóság általi alkalmazásra alkalmas rendelkezéseknek kell-e tekinteni?

| 2. | A 97/36/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 18. és 18a. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy a távértékesítési reklámablakok 15 perces minimális és kötelező időtartamával szemben a távértékesítés minden további formáját — még a három percnél hosszabb, de tizenöt percnél rövidebbeket is — távértékesítési műsoroknak kell tekinteni, és azokra a reklámműsorok tekintetében hatályos óránkénti reklámkorlátnak kell vonatkoznia? |
| --- | --- |

2.

A 97/36/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 18. és 18a. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy a távértékesítési reklámablakok 15 perces minimális és kötelező időtartamával szemben a távértékesítés minden további formáját — még a három percnél hosszabb, de tizenöt percnél rövidebbeket is — távértékesítési műsoroknak kell tekinteni, és azokra a reklámműsorok tekintetében hatályos óránkénti reklámkorlátnak kell vonatkoznia?

| 3. | A 97/36/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikkének c) pontját, 10. és 11. cikkét, valamint 18. cikkének (3) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a műsorszolgáltató részéről a saját műsoraival kapcsolatban fizetés nélkül sugárzott közlemények a reklám fogalma alá tartoznak a reklámüzenetnek a műsor többi részéhez viszonyított felismerhetőségére és a reklámnak a televíziós műsorszolgáltatásba történő beiktatására vonatkozó szabályok alkalmazása tekintetében? |
| --- | --- |

3.

A 97/36/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikkének c) pontját, 10. és 11. cikkét, valamint 18. cikkének (3) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a műsorszolgáltató részéről a saját műsoraival kapcsolatban fizetés nélkül sugárzott közlemények a reklám fogalma alá tartoznak a reklámüzenetnek a műsor többi részéhez viszonyított felismerhetőségére és a reklámnak a televíziós műsorszolgáltatásba történő beiktatására vonatkozó szabályok alkalmazása tekintetében?

| 4. | A 97/36/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikkének c) pontját, 10. és 11. cikkét, valamint 18. cikkének (3) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a 2000. június 7-i 150. sz. olasz törvény szerinti intézményi tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, többek között a társadalmi érdekű hirdetések és közérdekű közlemények a reklám fogalma alá tartoznak a reklámüzenetnek a műsor többi részéhez viszonyított felismerhetőségére és a reklámnak a televíziós műsorszolgáltatásba történő beiktatására vonatkozó szabályok alkalmazása tekintetében? |
| --- | --- |

4.

A 97/36/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikkének c) pontját, 10. és 11. cikkét, valamint 18. cikkének (3) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a 2000. június 7-i 150. sz. olasz törvény szerinti intézményi tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, többek között a társadalmi érdekű hirdetések és közérdekű közlemények a reklám fogalma alá tartoznak a reklámüzenetnek a műsor többi részéhez viszonyított felismerhetőségére és a reklámnak a televíziós műsorszolgáltatásba történő beiktatására vonatkozó szabályok alkalmazása tekintetében?

---

(1)  (HL L 202., 60. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 321. o.)

(2)  (HL L 298., 23. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet 1. kötet 224. o.)

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/20

---

A Vilniaus Miesto 1 Apylinkės Teismas (Litván Köztársaság) által 2009. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Malgožata Runevič-Vardyn és Łukasz Paweł Wardyn kontra Vilnius Főváros Önkormányzata, a Litván Köztársaság igazságügy-minisztériuma, a litván nyelv nemzeti bizottsága, Vilnius Főváros Önkormányzata Jogi osztályának anyakönyvi hivatala

(C-391/09. sz. ügy)

2009/C 312/33

Az eljárás nyelve: litván

A kérdést előterjesztő bíróság

Vilniaus Miesto 1 Apylinkės Teismas (Litvánia)

Az alapeljárás felei

Felperes: Malgožata Runevič-Vardyn és Łukasz Paweł Wardyn

Alperes: Vilnius Főváros Önkormányzata, a Litván Köztársaság igazságügy-minisztériuma, a litván nyelv nemzeti bizottsága, Vilnius Főváros Önkormányzata Jogi osztályának anyakönyvi hivatala

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvben (1) foglalt szabályokra tekintettel úgy kell-e értelmezni az irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontját, hogy az megtiltja a tagállamok számára az etnikai származás alapján történő közvetett megkülönböztetést abban az esetben, ha a nemzeti jogszabályok előírják, hogy a családi állapotra utaló okmányokban a személyek keresztnevét és vezetéknevét kizárólag a nemzeti nyelv betűinek használatával lehet leírni? |
| --- | --- |

1.

A személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvben (1) foglalt szabályokra tekintettel úgy kell-e értelmezni az irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontját, hogy az megtiltja a tagállamok számára az etnikai származás alapján történő közvetett megkülönböztetést abban az esetben, ha a nemzeti jogszabályok előírják, hogy a családi állapotra utaló okmányokban a személyek keresztnevét és vezetéknevét kizárólag a nemzeti nyelv betűinek használatával lehet leírni?

| 2. | A személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvben foglalt szabályokra tekintettel úgy kell-e értelmezni az irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontját, hogy az megtiltja a tagállamok számára az etnikai származás alapján történő közvetett megkülönböztetést abban az esetben, ha a nemzeti jogszabályok előírják, hogy a más származású vagy állampolgárságú egyének keresztnevét és vezetéknevét a családi állapotra utaló okmányokban latin betűk használatával, azon diakritikus írásjelek, kettős betűk vagy a latin betűs ábécé betűinek egyéb módosításainak mellőzésével kell leírni, amelyeket számos nyelvben használnak? |
| --- | --- |

2.

A személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvben foglalt szabályokra tekintettel úgy kell-e értelmezni az irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontját, hogy az megtiltja a tagállamok számára az etnikai származás alapján történő közvetett megkülönböztetést abban az esetben, ha a nemzeti jogszabályok előírják, hogy a más származású vagy állampolgárságú egyének keresztnevét és vezetéknevét a családi állapotra utaló okmányokban latin betűk használatával, azon diakritikus írásjelek, kettős betűk vagy a latin betűs ábécé betűinek egyéb módosításainak mellőzésével kell leírni, amelyeket számos nyelvben használnak?

| 3. | Az EK 18. cikk (1) bekezdésére tekintettel, amely előírja, hogy minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz, és az EK 12. cikk (1) bekezdésére tekintettel, amely tiltja az állampolgárság alapján történő megkülönböztetést, úgy kell-e értelmezni ezeket a rendelkezéseket, mint amelyek megtiltják a tagállamok számára annak előírását a nemzeti jogszabályaikban, hogy a személyek keresztneveit és vezetékneveit a családi állapotra utaló okmányokban kizárólag a nemzeti nyelv betűinek használatával lehet leírni? |
| --- | --- |

3.

Az EK 18. cikk (1) bekezdésére tekintettel, amely előírja, hogy minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz, és az EK 12. cikk (1) bekezdésére tekintettel, amely tiltja az állampolgárság alapján történő megkülönböztetést, úgy kell-e értelmezni ezeket a rendelkezéseket, mint amelyek megtiltják a tagállamok számára annak előírását a nemzeti jogszabályaikban, hogy a személyek keresztneveit és vezetékneveit a családi állapotra utaló okmányokban kizárólag a nemzeti nyelv betűinek használatával lehet leírni?

| 4. | Az EK 18. cikk (1) bekezdésére tekintettel, amely előírja, hogy minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz, és az EK 12. cikk (1) bekezdésére tekintettel, amely tiltja az állampolgárság alapján történő megkülönböztetést, úgy kell-e értelmezni ezeket a rendelkezéseket, mint amelyek megtiltják a tagállamok számára annak előírását a nemzeti jogszabályaikban, hogy a más származású vagy állampolgárságú egyének keresztnevét és vezetéknevét a családi állapotra utaló okmányokban latin betűk használatával, azon diakritikus írásjelek, kettős betűk, vagy a latin betűs ábécé betűinek egyéb módosításainak mellőzésével kell leírni, amelyeket számos nyelvben használnak? |
| --- | --- |

4.

Az EK 18. cikk (1) bekezdésére tekintettel, amely előírja, hogy minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz, és az EK 12. cikk (1) bekezdésére tekintettel, amely tiltja az állampolgárság alapján történő megkülönböztetést, úgy kell-e értelmezni ezeket a rendelkezéseket, mint amelyek megtiltják a tagállamok számára annak előírását a nemzeti jogszabályaikban, hogy a más származású vagy állampolgárságú egyének keresztnevét és vezetéknevét a családi állapotra utaló okmányokban latin betűk használatával, azon diakritikus írásjelek, kettős betűk, vagy a latin betűs ábécé betűinek egyéb módosításainak mellőzésével kell leírni, amelyeket számos nyelvben használnak?

---

(1)  HL L 180., 22. o.; magyar nyelvű különkiadás 20. fejezet, 1. kötet, 23. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/21

---

A Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) által 2009. október 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Oasis East sp. z o. o. kontra Minister Finansów

(C-395/09. sz. ügy)

2009/C 312/34

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Naczelny Sąd Administracyjny

Az alapeljárás felei

Felperes: Oasis East sp. z o. o.

Alperes: Minister Finansów

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Feljogosít-e a közösségi jog (különösen a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (1) 17. cikkének (6) bekezdése, jelenleg a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 176. cikke) valamely tagállamot azon nemzeti rendelkezések alkalmazására, amelyek kizárják az adóalanynak a fizetendő adó összegének mérsékléséhez vagy a fizetendő adó különbözetének visszatérítéséhez való jogát olyan szolgáltatásimport beszerzése esetén, amelyekkel összefüggésben az ellenszolgáltatást közvetlenül vagy közvetve olyan személynek fizetik ki, akinek vagy amelynek a lakóhelye, székhelye vagy központi ügyvezetésének helye a nemzeti jogban úgynevezett adóparadicsomként felsorolt területek valamelyikén vagy országok valamelyikében van, és ilyen kizárást a tagállamban már a közösségi tagságot megelőző időben is alkalmaztak?

---

(1)  HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.

(2)  HL L 347., 1. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/21

---

A Tribunale ordinario di Bari (Olaszország) által 2009. október 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Interedil Srl en liquidation kontra Fallimento Interedil Srl, Banca Intesa Gestione Crediti Spa

(C-396/09. sz. ügy)

2009/C 312/35

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale ordinario di Bari

Az alapeljárás felei

Felperes: Interedil Srl en liquidation

Alperes: Fallimento Interedil Srl, Banca Intesa Gestione Crediti Spa

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A 2000. május 29-i 1346/2000/EK rendelet (1) 3. cikkének (1) bekezdésében szereplő „az adós fő érdekeltségeinek központja” fogalmat a közösségi jogrend vagy a nemzeti jogrend alapján kell-e értelmezni, és amennyiben a közösségi jogrend alapján, mit jelent pontosan az említett fogalom, és melyek azon tényezők vagy elemek, amelyek meghatározóak a „fő érdekeltségek központja” azonosítása során? |
| --- | --- |

1.

A 2000. május 29-i 1346/2000/EK rendelet (1) 3. cikkének (1) bekezdésében szereplő „az adós fő érdekeltségeinek központja” fogalmat a közösségi jogrend vagy a nemzeti jogrend alapján kell-e értelmezni, és amennyiben a közösségi jogrend alapján, mit jelent pontosan az említett fogalom, és melyek azon tényezők vagy elemek, amelyek meghatározóak a „fő érdekeltségek központja” azonosítása során?

| 2. | Azon, az 1346/2000/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti vélelem, amelynek alapján „társaság esetén az ellenkező bizonyításig a létesítő okirat szerinti székhelyet kell tekinteni a fő érdekeltségek központjának”, megdönthető-e, amennyiben megállapítást nyer, hogy a társaság a létesítő okirat szerinti székhelytől eltérő államban folytat tényleges vállalkozói tevékenységet, vagy e vélelem megdöntéséhez annak megállapítása szükséges, hogy a társaság nem folytatott semmilyen vállalkozói tevékenységet abban az államban, ahol a létesítő okirat szerinti székhely található? |
| --- | --- |

2.

Azon, az 1346/2000/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti vélelem, amelynek alapján „társaság esetén az ellenkező bizonyításig a létesítő okirat szerinti székhelyet kell tekinteni a fő érdekeltségek központjának”, megdönthető-e, amennyiben megállapítást nyer, hogy a társaság a létesítő okirat szerinti székhelytől eltérő államban folytat tényleges vállalkozói tevékenységet, vagy e vélelem megdöntéséhez annak megállapítása szükséges, hogy a társaság nem folytatott semmilyen vállalkozói tevékenységet abban az államban, ahol a létesítő okirat szerinti székhely található?

| 3. | Ahhoz, hogy az 1346/2000/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a „társaság létesítő okirat szerinti székhelyére” vonatkozó vélelmet megdőltnek lehessen tekinteni, elegendőek-e azok a tényezők vagy elemek, hogy a társaság a létesítő okirat szerinti székhely államától eltérő államban ingatlanvagyonnal, két szállodakomplexumra vonatkozó (az adós társaság és egy másik társaság által kötött) bérleti szerződéssel, valamint egy pénzintézettel kötött szerződéssel rendelkezik, és e körülmények elegendőek-e annak megállapításához, hogy az 1346/2000/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti »telephelyről« van szó? |
| --- | --- |

3.

Ahhoz, hogy az 1346/2000/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a „társaság létesítő okirat szerinti székhelyére” vonatkozó vélelmet megdőltnek lehessen tekinteni, elegendőek-e azok a tényezők vagy elemek, hogy a társaság a létesítő okirat szerinti székhely államától eltérő államban ingatlanvagyonnal, két szállodakomplexumra vonatkozó (az adós társaság és egy másik társaság által kötött) bérleti szerződéssel, valamint egy pénzintézettel kötött szerződéssel rendelkezik, és e körülmények elegendőek-e annak megállapításához, hogy az 1346/2000/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti »telephelyről« van szó?

| 4. | Amennyiben a Corte di Cassazione a hivatkozott, joghatóság tárgyában hozott 10606/2005. sz. végzését az 1346/2000/EK rendelet 3. cikkének az Európai Közösségek Bírósága által adott értelmezéstől eltérő értelmezésére alapozta, ellentétes-e ezen, az Európai Közösségek Bírósága által értelmezett közösségi rendelkezéssel a c.p.c.[codice di procedura civile — polgári perrendtartás] 382. cikke, amelynek alapján a Corte di Cassazione joghatóság tárgyában jogerős és kötelező erejű határozatot hoz? |
| --- | --- |

4.

Amennyiben a Corte di Cassazione a hivatkozott, joghatóság tárgyában hozott 10606/2005. sz. végzését az 1346/2000/EK rendelet 3. cikkének az Európai Közösségek Bírósága által adott értelmezéstől eltérő értelmezésére alapozta, ellentétes-e ezen, az Európai Közösségek Bírósága által értelmezett közösségi rendelkezéssel a c.p.c.[codice di procedura civile — polgári perrendtartás] 382. cikke, amelynek alapján a Corte di Cassazione joghatóság tárgyában jogerős és kötelező erejű határozatot hoz?

---

(1)  HL L 160., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 1. kötet, 191. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/22

---

A Bundesfinanzhof (Németország) által 2009. október 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Scheuten Solar Technology GmbH kontra Finanzamt Gelsenkirchen-Süd

(C-397/09. sz. ügy)

2009/C 312/36

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzhof

Az alapeljárás felei

Felperes: Scheuten Solar Technology GmbH

Alperes: Finanzamt Gelsenkirchen-Süd

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| a) | A különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések közös adózási rendszeréről szóló, 2003. június 3-i 2003/49/EK tanácsi irányelv (1) — EU-kamat- és jogdíjirányelv (KJI) — 1. cikkének (1) bekezdésével ellentétes-e azon szabályozás, amely szerint a valamely tagállambeli vállalkozás által másik tagállambeli társult vállalkozás számára fizetett kölcsönkamatokat hozzászámítják az előbb említett vállalkozás iparűzésiadó-alapjához? |
| --- | --- |

a)

A különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések közös adózási rendszeréről szóló, 2003. június 3-i 2003/49/EK tanácsi irányelv (1) — EU-kamat- és jogdíjirányelv (KJI) — 1. cikkének (1) bekezdésével ellentétes-e azon szabályozás, amely szerint a valamely tagállambeli vállalkozás által másik tagállambeli társult vállalkozás számára fizetett kölcsönkamatokat hozzászámítják az előbb említett vállalkozás iparűzésiadó-alapjához?

| b) | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: a KJI 1. cikkének (10) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a tagállamok akkor is eltekinthetnek az irányelv alkalmazásától, ha a KJI 3. cikkének b) pontjában említett, a társult vállalkozás fennállására vonatkozó feltételek a kamatfizetés időpontjában még nem álltak fenn legalább kétéves megszakítás nélküli időszakon át?
  Ez esetben a tagállamok a fizető vállalkozással szemben hivatkozhatnak-e közvetlenül a KJI 1. cikkének (10) bekezdésére? |
| --- | --- |

b)

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: a KJI 1. cikkének (10) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a tagállamok akkor is eltekinthetnek az irányelv alkalmazásától, ha a KJI 3. cikkének b) pontjában említett, a társult vállalkozás fennállására vonatkozó feltételek a kamatfizetés időpontjában még nem álltak fenn legalább kétéves megszakítás nélküli időszakon át?

Ez esetben a tagállamok a fizető vállalkozással szemben hivatkozhatnak-e közvetlenül a KJI 1. cikkének (10) bekezdésére?

---

(1)  HL L 157., 49. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 380. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/22

---

Az Østre Landsret által 2009. október 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Lady & Kid A/S, Direct Nyt ApS, A/S Harald Nyborg, Isenkram og Sportsforretning, KID-Holding A/S kontra Skatteministeriet

(C-398/09. sz. ügy)

2009/C 312/37

Az eljárás nyelve: dán

A kérdést előterjesztő bíróság

Østre Landsret

Az alapeljárás felei

Felperes: Lady & Kid A/S, Direct Nyt ApS, A/S Harald Nyborg, Isenkram og Sportsforretning, KID-Holding A/S

Alperes: Skatteministeriet

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a Bíróság C-192/95–C-218/95. sz., Comateb és társai egyesített ügyekben (1)1997. január 14-én hozott ítéletét, hogy a jogtalan adónak valamely termékre történő áthárítása előfeltételezi, hogy az adót egyedi ügylet során hárítják át a termék vásárlójára, vagy az árakban történő áthárítás történhet-e más termékek árában teljesen különböző ügyletek során, akár a termékek szóban forgó értékesítése előtt vagy után, például azt eredményezve, hogy az áthárításról egy négyéves időszakra vonatkozó átfogó értékelés készül nagy számú termékcsoport bevonásával, ideértve az importált és a nem importált termékeket is? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a Bíróság C-192/95–C-218/95. sz., Comateb és társai egyesített ügyekben (1)1997. január 14-én hozott ítéletét, hogy a jogtalan adónak valamely termékre történő áthárítása előfeltételezi, hogy az adót egyedi ügylet során hárítják át a termék vásárlójára, vagy az árakban történő áthárítás történhet-e más termékek árában teljesen különböző ügyletek során, akár a termékek szóban forgó értékesítése előtt vagy után, például azt eredményezve, hogy az áthárításról egy négyéves időszakra vonatkozó átfogó értékelés készül nagy számú termékcsoport bevonásával, ideértve az importált és a nem importált termékeket is?

| 2. | A közösségi jog „áthárítás” fogalmának jelentését úgy kell-e érteni, hogy a termékértékesítésre jogtalanul kivetett adót csak akkor lehet áthárítottnak tekinteni, ha a termék ára magasabb, mint az adó bevezetése előtt közvetlenül alkalmazott ár, vagy az adót akkor is áthárítottnak lehet tekinteni, ha az adóköteles vállalkozás a jogtalan adó bevezetésével egy időben más adóalapokra kivetett egyéb adók eltörlése alapján megtakarítást ért el, és a vállalkozás így nem változtatta árait? |
| --- | --- |

2.

A közösségi jog „áthárítás” fogalmának jelentését úgy kell-e érteni, hogy a termékértékesítésre jogtalanul kivetett adót csak akkor lehet áthárítottnak tekinteni, ha a termék ára magasabb, mint az adó bevezetése előtt közvetlenül alkalmazott ár, vagy az adót akkor is áthárítottnak lehet tekinteni, ha az adóköteles vállalkozás a jogtalan adó bevezetésével egy időben más adóalapokra kivetett egyéb adók eltörlése alapján megtakarítást ért el, és a vállalkozás így nem változtatta árait?

| 3. | A közösségi jog „jogalap nélküli gazdagodás” fogalmának jelentését úgy kell-e érteni, hogy a termékértékesítésre jogtalanul kivetett adó visszatérítését akkor lehet jogalap nélküli gazdagodás okának tekinteni, ha a vállalkozás az adóköteles termék értékesítése előtt vagy után más adóalapokra kivetett más adók eltörlése eredményeként megtakarítást ért el, amennyiben megállapítható, hogy a más adók eltörlésének előnyéből más vállalkozások is részesültek, ideértve azokat a vállalkozásokat is, amelyek nem, vagy csak kisebb mértékben fizették be a jogtalan adót? |
| --- | --- |

3.

A közösségi jog „jogalap nélküli gazdagodás” fogalmának jelentését úgy kell-e érteni, hogy a termékértékesítésre jogtalanul kivetett adó visszatérítését akkor lehet jogalap nélküli gazdagodás okának tekinteni, ha a vállalkozás az adóköteles termék értékesítése előtt vagy után más adóalapokra kivetett más adók eltörlése eredményeként megtakarítást ért el, amennyiben megállapítható, hogy a más adók eltörlésének előnyéből más vállalkozások is részesültek, ideértve azokat a vállalkozásokat is, amelyek nem, vagy csak kisebb mértékben fizették be a jogtalan adót?

| 4. | Feltéve, hogy a jogtalan adónak szerkezetéből adódóan olyan hatása volt, hogy az importőr vállalkozások arányosan több adót fizettek be, mint azok a vállalkozások, amelyek nagyobbrészt belföldi termékeket szereztek be, és a jogtalan adó bevezetésével egyidejűleg egy másik jogszerű adót vetettek ki más adóalapra, amely mindkét típusú vállalkozást arányaiban ugyanolyan mértékben érintette, függetlenül a vállalkozás beszerzéseinek összetételétől, az alábbi kérdésekben van szükség a Bíróság iránymutatására:






  i. | a közösségi jog lehetővé teszi-e a jogtalanul kivetett adó termékimportőr vállalkozás részére történő visszatérítésének megtagadását az áthárítás és jogalap nélküli gazdagodás jogcímén, amennyiben a megtagadás olyan helyzethez vezet, amelyben e vállalkozás — annak következtében, hogy viszonylagosan több jogtalan adót fizetett be mint más hasonló vállalkozás, amely az azonos termékeket belföldön szerezte be — az adózási szerkezetátalakítás és a visszatérítés megtagadása miatt — minden egyéb körülmény azonossága esetén — rosszabb helyzetbe kerül, mint azok a hasonló vállalkozások, amelyek nagyobb mértékben vásároltak belföldi termékeket; |
| --- | --- | --- |

4.

Feltéve, hogy a jogtalan adónak szerkezetéből adódóan olyan hatása volt, hogy az importőr vállalkozások arányosan több adót fizettek be, mint azok a vállalkozások, amelyek nagyobbrészt belföldi termékeket szereztek be, és a jogtalan adó bevezetésével egyidejűleg egy másik jogszerű adót vetettek ki más adóalapra, amely mindkét típusú vállalkozást arányaiban ugyanolyan mértékben érintette, függetlenül a vállalkozás beszerzéseinek összetételétől, az alábbi kérdésekben van szükség a Bíróság iránymutatására:

i.

a közösségi jog lehetővé teszi-e a jogtalanul kivetett adó termékimportőr vállalkozás részére történő visszatérítésének megtagadását az áthárítás és jogalap nélküli gazdagodás jogcímén, amennyiben a megtagadás olyan helyzethez vezet, amelyben e vállalkozás — annak következtében, hogy viszonylagosan több jogtalan adót fizetett be mint más hasonló vállalkozás, amely az azonos termékeket belföldön szerezte be — az adózási szerkezetátalakítás és a visszatérítés megtagadása miatt — minden egyéb körülmény azonossága esetén — rosszabb helyzetbe kerül, mint azok a hasonló vállalkozások, amelyek nagyobb mértékben vásároltak belföldi termékeket;

| ii. | a jelen helyzetben a jogtalan adó visszatérítése fogalmilag előidézhet-e „jogalap nélküli gazdagodást”, és így megtagadható-e, ha a visszatérítés — még ha az adó áthárítottnak tekintendő is — azon helyzet megteremtéséhez szükséges, amelyben az adózási szerkezetátalakítás hatása, amennyiben minden egyéb körülmény változatlan, a visszatérítést követően ugyanaz marad az importőr vállalkozásokra és a belföldi termékeket beszerző vállalkozásokra nézve; |
| --- | --- |

ii.

a jelen helyzetben a jogtalan adó visszatérítése fogalmilag előidézhet-e „jogalap nélküli gazdagodást”, és így megtagadható-e, ha a visszatérítés — még ha az adó áthárítottnak tekintendő is — azon helyzet megteremtéséhez szükséges, amelyben az adózási szerkezetátalakítás hatása, amennyiben minden egyéb körülmény változatlan, a visszatérítést követően ugyanaz marad az importőr vállalkozásokra és a belföldi termékeket beszerző vállalkozásokra nézve;

| iii. | egyébként ellentétes-e a közösségi joggal, ideértve az egyenlő bánásmód elvét is, a visszatérítés megtagadása olyan helyzetben, amely ahhoz vezet, hogy azok a vállalkozások, amelyek nagyobb mértékben szereztek be belföldi termékeket, ezáltal előnyt élveztek azon vállalkozásokkal szemben, amelyek nagyobb mértékben importáltak termékeket; és |
| --- | --- |

iii.

egyébként ellentétes-e a közösségi joggal, ideértve az egyenlő bánásmód elvét is, a visszatérítés megtagadása olyan helyzetben, amely ahhoz vezet, hogy azok a vállalkozások, amelyek nagyobb mértékben szereztek be belföldi termékeket, ezáltal előnyt élveztek azon vállalkozásokkal szemben, amelyek nagyobb mértékben importáltak termékeket; és

| iv. | a 3. kérdésre adott válasz azt jelenti-e, hogy nem igazolható a jogtalanul kivetett adó visszatérítésének megtagadása a jogalap nélküli gazdagodásra hivatkozással annyiban, hogy az ilyen visszatérítés pusztán ellensúlyozza a hazai termékeket beszerző vállalkozásoknál azon vállalkozásokhoz képest jelentkező előnyöket, amelyek nagyobb mértékben importáltak termékeket? |
| --- | --- |

iv.

a 3. kérdésre adott válasz azt jelenti-e, hogy nem igazolható a jogtalanul kivetett adó visszatérítésének megtagadása a jogalap nélküli gazdagodásra hivatkozással annyiban, hogy az ilyen visszatérítés pusztán ellensúlyozza a hazai termékeket beszerző vállalkozásoknál azon vállalkozásokhoz képest jelentkező előnyöket, amelyek nagyobb mértékben importáltak termékeket?

---

(1)  EBHT 1997., I-165. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/23

---

A Højesteret (Dánia) által 2009. október 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Orifarm A/S, Orifarm Supply A/S, Handelsselskabet af 5. januar 2002 és Ompakningsselskabet af 1. november 2005 kontra Merck & Co., Merck Sharp & Dohme BV és Merck Sharp & Dohme

(C-400/09. sz. ügy)

2009/C 312/38

Az eljárás nyelve: dán

A kérdést előterjesztő bíróság

Højesteret (Dánia)

Az alapeljárás felei

Felperesek: Orifarm A/S, Orifarm Supply A/S, Handelsselskabet af 5. januar 2002 A/S, felszámolás alatt, és Ompakningsselskabet af 1. november 2005 A/S.

Alperesek: Merck & Co. Inc., Merck Sharp & Dohme BV és Merck Sharp & Dohme.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A C-232/94. sz., MPA Pharma kontra Rhône-Poulenc Pharma ügyben (1) és a C-427/93., C-429/93. és C-436/93. sz., Bristol-Myers Squibb és társai kontra Paranova egyesített ügyekben (2) hozott ítéletet úgy kell-e értelmezni, hogy a párhuzamos importot végző, aki forgalombahozatali engedéllyel és információval rendelkezik a párhuzamos importra kerülő gyógyszerkészítmény vonatkozásában, és aki utasításokat ad egy külön vállalkozásnak valamely gyógyszerkészítmény megvásárlására és újracsomagolására, a termékcsomagolás kivitelének részleteire, és a termékkel kapcsolatos intézkedések megtételére, sérti-e a védjegyjogosult jogait, ha a párhuzamos importra kerülő gyógyszerkészítmény külső csomagolásán önmagát — és nem az újracsomagolási engedéllyel rendelkező, a terméket importáló és tényleges újracsomagolást (ideértve a védjegyjogosult védjegyének [újra]elhelyezését) végző külön vállalkozást — tünteti fel újracsomagolóként? |
| --- | --- |

1.

A C-232/94. sz., MPA Pharma kontra Rhône-Poulenc Pharma ügyben (1) és a C-427/93., C-429/93. és C-436/93. sz., Bristol-Myers Squibb és társai kontra Paranova egyesített ügyekben (2) hozott ítéletet úgy kell-e értelmezni, hogy a párhuzamos importot végző, aki forgalombahozatali engedéllyel és információval rendelkezik a párhuzamos importra kerülő gyógyszerkészítmény vonatkozásában, és aki utasításokat ad egy külön vállalkozásnak valamely gyógyszerkészítmény megvásárlására és újracsomagolására, a termékcsomagolás kivitelének részleteire, és a termékkel kapcsolatos intézkedések megtételére, sérti-e a védjegyjogosult jogait, ha a párhuzamos importra kerülő gyógyszerkészítmény külső csomagolásán önmagát — és nem az újracsomagolási engedéllyel rendelkező, a terméket importáló és tényleges újracsomagolást (ideértve a védjegyjogosult védjegyének [újra]elhelyezését) végző külön vállalkozást — tünteti fel újracsomagolóként?

| 2. | Az (1) kérdés megválaszolása során jelentőséggel bír-e, hogy valószínűsíthető, hogy amikor a forgalombahozatali engedély jogosultja az újracsomagolást ténylegesen, megrendelésre végző vállalkozás helyett önmagát tünteti fel újracsomagolóként, nem áll fenn annak kockázata, hogy ez a fogyasztóban/végfelhasználóban azt a téves feltevést kelti, hogy a védjegyjogosult felelős az újracsomagolásért? |
| --- | --- |

2.

Az (1) kérdés megválaszolása során jelentőséggel bír-e, hogy valószínűsíthető, hogy amikor a forgalombahozatali engedély jogosultja az újracsomagolást ténylegesen, megrendelésre végző vállalkozás helyett önmagát tünteti fel újracsomagolóként, nem áll fenn annak kockázata, hogy ez a fogyasztóban/végfelhasználóban azt a téves feltevést kelti, hogy a védjegyjogosult felelős az újracsomagolásért?

| 3. | Az (1) kérdés megválaszolása során jelentőséggel bír-e, hogy valószínűsíthetően kizárt, hogy a fogyasztók/végfelhasználók abban a téves feltevésben legyenek, hogy a védjegyjogosult felelős az újracsomagolásért, ha az újracsomagolást ténylegesen végző vállalkozást tüntetik fel újracsomagolóként? |
| --- | --- |

3.

Az (1) kérdés megválaszolása során jelentőséggel bír-e, hogy valószínűsíthetően kizárt, hogy a fogyasztók/végfelhasználók abban a téves feltevésben legyenek, hogy a védjegyjogosult felelős az újracsomagolásért, ha az újracsomagolást ténylegesen végző vállalkozást tüntetik fel újracsomagolóként?

| 4. | Az (1) kérdés megválaszolása során csak annak kockázata bír-e jelentőséggel, hogy a fogyasztó/végfelhasználó arra a téves feltevésre juthat, hogy a védjegyjogosult felelős az újracsomagolásért, vagy a védjegyjogosulttal kapcsolatos egyéb szempontok is jelentőséggel bírnak, például, hogy (a) a behozatalt, a tényleges újracsomagolást és a védjegyjogosult védjegyének a termék külső csomagolásán történő újra-elhelyezését végző személy fenti tevékenységével saját maga sérti a védjegyjogosult védjegyjogát; és hogy (b) olyan tényezőknek köszönhetően, melyekért az újracsomagolást ténylegesen végző személy felelős, az újracsomagolás hatással van a termék eredeti állapotára, vagy az újracsomagolás olyan kivitelezésű, mely valószínűsíthetően sérti a védjegyjogosult jóhírnevét (lásd többek között a C-427/93., C-429/93. és C-436/93. sz., Bristol-Myers Squibb és társai kontra Paranova egyesített ügyekben hozott ítéletet)? |
| --- | --- |

4.

Az (1) kérdés megválaszolása során csak annak kockázata bír-e jelentőséggel, hogy a fogyasztó/végfelhasználó arra a téves feltevésre juthat, hogy a védjegyjogosult felelős az újracsomagolásért, vagy a védjegyjogosulttal kapcsolatos egyéb szempontok is jelentőséggel bírnak, például, hogy (a) a behozatalt, a tényleges újracsomagolást és a védjegyjogosult védjegyének a termék külső csomagolásán történő újra-elhelyezését végző személy fenti tevékenységével saját maga sérti a védjegyjogosult védjegyjogát; és hogy (b) olyan tényezőknek köszönhetően, melyekért az újracsomagolást ténylegesen végző személy felelős, az újracsomagolás hatással van a termék eredeti állapotára, vagy az újracsomagolás olyan kivitelezésű, mely valószínűsíthetően sérti a védjegyjogosult jóhírnevét (lásd többek között a C-427/93., C-429/93. és C-436/93. sz., Bristol-Myers Squibb és társai kontra Paranova egyesített ügyekben hozott ítéletet)?

| 5. | Az (1) kérdés megválaszolása során jelentőséggel bír-e, hogy a forgalombahozatali engedély jogosultja, aki magát újracsomagolóként tüntette fel, a védjegyjogosultnak az újracsomagolt, párhuzamos importra kerülő gyógyszerkészítmény tervezett értékesítését megelőző értesítése időpontjában a tényleges újracsomagolóval azonos cégcsoporthoz tartozik (leányvállalat)? |
| --- | --- |

5.

Az (1) kérdés megválaszolása során jelentőséggel bír-e, hogy a forgalombahozatali engedély jogosultja, aki magát újracsomagolóként tüntette fel, a védjegyjogosultnak az újracsomagolt, párhuzamos importra kerülő gyógyszerkészítmény tervezett értékesítését megelőző értesítése időpontjában a tényleges újracsomagolóval azonos cégcsoporthoz tartozik (leányvállalat)?

---

(1)  EBHT 1996., I-3671. o.

(2)  EBHT 1996., I-3457. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/24

---

A Višje sodišče v Mariboru (Szlovén Köztársaság) által 2009. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Jasna Detiček kontra Maurizio Sgueglia

(C-403/09. sz. ügy)

2009/C 312/39

Az eljárás nyelve: szlovén

A kérdést előterjesztő bíróság

Višje sodišče v Mariboru

Az alapeljárás felei

Felperes: Jasna Detiček

Alperes: Maurizio Sgueglia

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A Szlovén Köztársaság valamely bírósága a 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (1) 20. cikke értelmében joghatósággal rendelkezik-e védelmi intézkedések elfogadására akkor, amikor egy másik tagállamnak az említett rendelet értelmében az ügy érdemében joghatósággal rendelkező bírósága már hozott a Szlovén Köztársaságban végrehajthatónak nyilvánított védelmi intézkedést? |
| --- | --- |

1.

A Szlovén Köztársaság valamely bírósága a 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (1) 20. cikke értelmében joghatósággal rendelkezik-e védelmi intézkedések elfogadására akkor, amikor egy másik tagállamnak az említett rendelet értelmében az ügy érdemében joghatósággal rendelkező bírósága már hozott a Szlovén Köztársaságban végrehajthatónak nyilvánított védelmi intézkedést?

| 2. | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén:
  Egy szlovén bíróság — a nemzeti jog alapján (a rendelet említett 20. cikkében megengedett jogalkalmazás) — a rendelet 20. cikke szerinti védelmi intézkedés meghozatala során módosíthatja-e, illetve hatályon kívül helyezheti-e egy másik tagállamnak az említett rendelet értelmében az ügy érdemében joghatósággal rendelkező bírósága által hozott jogerős és végrehajthatónak nyilvánított védelmi intézkedést? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén:

Egy szlovén bíróság — a nemzeti jog alapján (a rendelet említett 20. cikkében megengedett jogalkalmazás) — a rendelet 20. cikke szerinti védelmi intézkedés meghozatala során módosíthatja-e, illetve hatályon kívül helyezheti-e egy másik tagállamnak az említett rendelet értelmében az ügy érdemében joghatósággal rendelkező bírósága által hozott jogerős és végrehajthatónak nyilvánított védelmi intézkedést?

---

(1)  A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 338., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 243. o.)

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/25

---

2009. október 20-án benyújtott kereset — az Európai Közösségek Bizottsága kontra Finn Köztársaság

(C-405/09. sz. ügy)

2009/C 312/40

Az eljárás nyelve: finn

Felek

Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: A. Caeiros és M. Huttunen)

Alperes: Finn Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Finn Köztársaság nem teljesítette az 1552/89/EGK, Euratom rendelet (1) és az 1150/2000/EK, Euratom rendelet (2) 2., 6. és 9–11. cikkéből, valamint a 2913/92/EGK rendelet (3) 220. cikkéből eredő kötelezettségeit. mivel a finn hatóságok olyan közigazgatási gyakorlatot folytatnak, miszerint a Közösség saját forrásait csak azután állapítják meg, hogy a megfizetésért felelős személynek legalább 14 napos határidőt biztosítottak az ügyre vonatkozó észrevételei megtételére. Ezáltal a finn hatóságok a vámok utólagos beszedése során nem tartották be a saját források elszámolására előírt határidőket, ami miatt a Közösség érintett saját forrásainak megfizetése késedelmet szenvedett; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Finn Köztársaság nem teljesítette az 1552/89/EGK, Euratom rendelet (1) és az 1150/2000/EK, Euratom rendelet (2) 2., 6. és 9–11. cikkéből, valamint a 2913/92/EGK rendelet (3) 220. cikkéből eredő kötelezettségeit. mivel a finn hatóságok olyan közigazgatási gyakorlatot folytatnak, miszerint a Közösség saját forrásait csak azután állapítják meg, hogy a megfizetésért felelős személynek legalább 14 napos határidőt biztosítottak az ügyre vonatkozó észrevételei megtételére. Ezáltal a finn hatóságok a vámok utólagos beszedése során nem tartották be a saját források elszámolására előírt határidőket, ami miatt a Közösség érintett saját forrásainak megfizetése késedelmet szenvedett;

| — | a Bíróság a Finn Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Finn Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A Bizottság a Közösség saját forrásairól szóló 1552/89/EGK, Euratom rendelet és az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 2., 6. és 9–11. cikkének, valamint a Közösségi Vámkódexről szóló 2913/92/EGK rendelet 220. cikkének betartására vonatkozó keresetet nyújtott be a Finn Köztársaság ellen. Az ügyben azon kérdésről van szó, hogy a vámhatóságok által utólagosan beszedett vámokat mikor írják jóvá a Közösség saját forrásainak számláján, azaz mikor állnak a Közösség rendelkezésére a tagállamtól beszedett vámok. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság a Közösség saját forrásairól szóló 1552/89/EGK, Euratom rendelet és az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 2., 6. és 9–11. cikkének, valamint a Közösségi Vámkódexről szóló 2913/92/EGK rendelet 220. cikkének betartására vonatkozó keresetet nyújtott be a Finn Köztársaság ellen. Az ügyben azon kérdésről van szó, hogy a vámhatóságok által utólagosan beszedett vámokat mikor írják jóvá a Közösség saját forrásainak számláján, azaz mikor állnak a Közösség rendelkezésére a tagállamtól beszedett vámok.

| 2. | A Bizottság szerint Finnország a vámtartozás utólagos beszedése során megsérti a saját forrásokról szóló rendeleteket és a Közösségi Vámkódexet, mivel a finn hatóságok az utólagos beszedésről szóló végleges határozat meghozatala előtt a megfizetésért felelős személynek legalább 14 napos határidőt biztosítanak észrevételei megtételére. Ezen meghallgatási eljárás miatt késedelmet szenved a Közösség saját forrásainak számláján való jóváírás. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság szerint Finnország a vámtartozás utólagos beszedése során megsérti a saját forrásokról szóló rendeleteket és a Közösségi Vámkódexet, mivel a finn hatóságok az utólagos beszedésről szóló végleges határozat meghozatala előtt a megfizetésért felelős személynek legalább 14 napos határidőt biztosítanak észrevételei megtételére. Ezen meghallgatási eljárás miatt késedelmet szenved a Közösség saját forrásainak számláján való jóváírás.

---

(1)  A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 88/376/EGK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 1989. május 29-i 1552/89/EGK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 155., 1. o.).

(2)  A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 130., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 169. o.).

(3)  A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 302., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 4. kötet, 307. o.).

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/25

---

A Hoge Raad der Nederlanden által 2009. október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Realchemie Nederland BV kontra Bayer Cropscience AG

(C-406/09. sz. ügy)

2009/C 312/41

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felperes: Realchemie Nederland BV

Alperes: Bayer Cropscience AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a Brüsszel I. rendelet (1) 1. cikkében foglalt „polgári és kereskedelmi ügyek” fogalmát, hogy e rendelet alkalmazandó az olyan határozat elismerésére és végrehajtására, amely a ZPO 890. §-a szerinti rendbírság fizetésére kötelez? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a Brüsszel I. rendelet (1) 1. cikkében foglalt „polgári és kereskedelmi ügyek” fogalmát, hogy e rendelet alkalmazandó az olyan határozat elismerésére és végrehajtására, amely a ZPO 890. §-a szerinti rendbírság fizetésére kötelez?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a jogérvényesítési irányelv 14. cikkét, hogy az alkalmazandó olyan végrehajtási eljárásra is, amely






  i. | a szellemi tulajdonjog megsértésével kapcsolatban más tagállamban hozott határozatra vonatkozik, |
| --- | --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a jogérvényesítési irányelv 14. cikkét, hogy az alkalmazandó olyan végrehajtási eljárásra is, amely

i.

a szellemi tulajdonjog megsértésével kapcsolatban más tagállamban hozott határozatra vonatkozik,

| ii. | más tagállamban hozott határozatra vonatkozik, amelyben szellemi tulajdonjog megsértésére vonatkozó tilalom megszegése miatt szabtak ki rendbírságot vagy kényszerítő bírságot, |
| --- | --- |

ii.

más tagállamban hozott határozatra vonatkozik, amelyben szellemi tulajdonjog megsértésére vonatkozó tilalom megszegése miatt szabtak ki rendbírságot vagy kényszerítő bírságot,

| iii. | más tagállamban a költségek megállapítása tárgyában hozott határozatokra vonatkozik, amelyek az i) és az ii) alpontban említett határozatokon alapulnak? |
| --- | --- |

iii.

más tagállamban a költségek megállapítása tárgyában hozott határozatokra vonatkozik, amelyek az i) és az ii) alpontban említett határozatokon alapulnak?

---

(1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.)

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/26

---

A Tribunal de grande instance de Nanterre (Franciaország) által 2009. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelmek — Tereos kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Vermandoise Industries SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries de Toury et Usines annexes SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Roquette Frères SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries & Distilleries de Souppes-Ouvré Fils SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Cristal Union, a Sucreries et Raffineries d’Erstein és a Sucrerie de Bourgogne jogutódja kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Lesaffre Frères SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucrerie Bourdon kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — SAFBA Fontaine-le-Dun SA kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries du Marquenterre kontra Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers

((C-411/09. sz. ügy) - (C-412/09. sz. ügy) - (C-413/09. sz. ügy) - (C-414/09. sz. ügy) - (C-415/09. sz. ügy) - (C-416/09. sz. ügy) - (C-417/09. sz. ügy) - (C-418/09. sz. ügy) - (C-419/09. sz. ügy) - (C-420/09. sz. ügy))

2009/C 312/42

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de grande instance de Nanterre

Az alapeljárás felei

Felperesek: Tereos (C-411/09. sz. ügy), Vermandoise Industries SA (C-412/09. sz. ügy), Sucreries de Toury et Usines annexes SA (C-413/09. sz. ügy), Roquette Frères SA (C-414/09. sz. ügy), Sucreries & Distilleries de Souppes-Ouvré Fils SA (C-415/09. sz. ügy), Cristal Union, a Sucreries et Raffineries d’Erstein és a Sucrerie de Bourgogne jogutódja(C-416/09. sz. ügy), Lesaffre Frères SA (C-417/09. sz. ügy), Sucrerie Bourdon (C-418/09. sz. ügy), SAFBA Fontaine-le-Dun SA (C-419/09. sz. ügy), Sucreries du Marquenterre (C-420/09. sz. ügy)

Alperes: Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Érvénytelen-e a 164/2007 rendelet (1) a 1260/2001 tanácsi rendelet (2) 15. cikkére tekintettel amiatt, hogy olyan cukortermelési illetéket állapít meg, amelyet a kivitt mennyiség tonnánkénti átlagos veszteségéből számítanak ki, amely nem veszi figyelembe a visszatérítés nélkül kivitt mennyiségeket, miközben ugyanezeket a mennyiségeket már tartalmazza a finanszírozandó teljes veszteség megállapításához számba vett összmennyiség?

---

(1)  A cukorágazatban termelési illetékként fizetendő összegeknek a 2005/2006-os gazdasági évre történő megállapításáról szóló, 2007. február 19-i 164/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 51., 17. o.)

(2)  A cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 178., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 33. kötet, 17. o.)

---

Törvényszék

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/27

---

Az Elsőfokú Bíróság 2009. október 29-i ítélete — Bowland Dairy Products kontra Bizottság

(T-212/06. sz. ügy) (1)

(Kártérítési kereset - 178/2002/EK rendelet - Sürgősségi riasztórendszer - Kiegészítő értesítés - A nemzeti hatóságok hatásköre - A Bizottság joghatást nélkülöző véleménye - A jogvita tárgyának a módosítása - Elfogadhatatlanság)

2009/C 312/43

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Bowland Dairy Products Ltd (Barrowford, Lancashire, Egyesült Királyság) (képviselők: J. Milligan solicitor, D. Anderson QC és A. Robertson barrister)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: P. Oliver, J.-P. Keppenne és L. Parpala meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Először is a Bizottság arra vonatkozó állítólagos elutasításának a megsemmisítése iránti kérelem, hogy az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 31., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 463. o.) 50. cikkének a keretében előírt sürgősségi riasztórendszer keretében továbbítson egy, a felperes által gyártott túró forgalmazásának az egyesült királyságbeli Food Standard Agency általi jóváhagyásáról szóló kiegészítő értesítést, és másodszor ezen elutasítás miatt a felperes által állítólagosan elszenvedett kár megtérítése iránt kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | Az Elsőfokú Bíróság a keresetet, mint elfogadhatatlant, elutasítja. |
| --- | --- |

1.

Az Elsőfokú Bíróság a keresetet, mint elfogadhatatlant, elutasítja.

| 2. | Az Elsőfokú Bíróság a Bowland Dairy Products Ltd-t kötelezi a költségek viselésére, ideértve az ideiglenes intézkedés iránti eljárásban felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2.

Az Elsőfokú Bíróság a Bowland Dairy Products Ltd-t kötelezi a költségek viselésére, ideértve az ideiglenes intézkedés iránti eljárásban felmerült költségeket is.

---

(1)  HL C 237., 2006.9.30.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/27

---

Az Elsőfokú Bíróság 2009. október 29-i ítélete — Peek & Cloppenburg kontra OHIM — Redfil (Agile)

(T-386/07. sz. ügy) (1)

(„Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - Az Agile közösségi ábrás védjegy bejelentése - Aygill's korábbi közösségi és nemzeti szóvédjegyek - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Megjelölések hasonlósága - A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

2009/C 312/44

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Peek & Cloppenburg (Hamburg, Németország) (képviselők: T. Dolde, A. Renck és V. von Bomhard ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: S. Laitinen, majd R. Pethke meghatalmazottak)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban: Redfil, SL (Barcelona, Spanyolország) (képviselő: C. Hernández Hernández ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az OHIM második fellebbezési tanácsának a Peek & Cloppenburg és a Redfil, SL közötti felszólalásra vonatkozó, 2007. július 26-i határozatával (R 1324/2006-2. sz. ügy) szemben benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | Az Elsőfokú Bíróság hatályon kívül helyezi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsának 2007. július 26-i határozatát (R 1324/2006-2. sz. ügy). |
| --- | --- |

1.

Az Elsőfokú Bíróság hatályon kívül helyezi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsának 2007. július 26-i határozatát (R 1324/2006-2. sz. ügy).

| 2. | Az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezi a Peek & Cloppenburg költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

2.

Az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezi a Peek & Cloppenburg költségeinek viselésére.

| 3. | Az Elsőfokú Bíróság a Redfil, SL-t kötelezi saját költségei viselésére. |
| --- | --- |

3.

Az Elsőfokú Bíróság a Redfil, SL-t kötelezi saját költségei viselésére.

---

(1)  HL C 297., 2007.12.8.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/28

---

Az Elsőfokú Bíróság 2009. november 11-i ítélete — REWE Zentral kontra OHIM — Aldi Einkauf (Clina)

(T-150/08. sz. ügy) (1)

(„Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A Clina közösségi szóvédjegy bejelentése - A CLINAIR korábbi nemzeti szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

2009/C 312/45

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: REWE-Zentral AG (Köln, Németország) (képviselők: M. Kinkeldey, A. Bognár és S. Schäffler ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: R. Pethke meghatalmazott)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban: Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG (Essen, Németország) (képviselők: N. Lützenrath, U. Rademacher, L. Kolks és C. Fürsen ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának az Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG és a REWE-Zentral AG közötti felszólalási eljárásra vonatkozó 2008. február 15-i határozata (R 1484/2006-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | Az Elsőfokú Bíróság a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

Az Elsőfokú Bíróság a keresetet elutasítja.

| 2. | Az Elsőfokú Bíróság a REWE-Zentral AG-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

Az Elsőfokú Bíróság a REWE-Zentral AG-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 158., 2008.6.21.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/28

---

Az Elsőfokú Bíróság 2009. november 11-i ítélete — Frag Comercio Internacional kontra OHIM — Tinkerbell Modas (GREEN by missako)

(T-162/08. sz. ügy) (1)

(„Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A GREEN by missako közösségi ábrás védjegy bejelentése - a MI SA KO korábbi nemzeti és közösségi ábrás védjegyek - Az összetéveszthetőség hiánya - A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

2009/C 312/46

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Frag Comercio Internacional, SL (Esparreguera, Spanyolország) (képviselő: E. Sugrañes Coca ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) képviselő: W. Verbung meghatalmazott

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Tinkerbell Modas Ltda (São Paulo, Brazília)

Az ügy tárgya

Az OHIM második fellebbezési tanácsának 2008. február 14-i, a Tinkerbell Modas LTDA és a Frag Comercio Internacional, SL közötti felszólalási eljárás tárgyában hozott határozata (R 1527/2006-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | Az Elsőfokú Bíróság a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

Az Elsőfokú Bíróság a keresetet elutasítja.

| 2. | Az Elsőfokú Bíróság a Frag Comercio Internacional, SL-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

Az Elsőfokú Bíróság a Frag Comercio Internacional, SL-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 171., 2008.7.5.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/29

---

Az Elsőfokú Bíróság 2009. november 11-i ítélete — Bayer Healthcare kontra OHIM — Uriach-Aquilea OTC (CITRACAL)

(T-277/08. sz. ügy) (1)

(„Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A CITRACAL közösségi szóvédjegy bejelentése - A CICATRAL korábbi nemzeti szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A termékek hasonlósága - A megjelölések hasonlósága - A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [helyébe lépett a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

2009/C 312/47

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Bayer Healthcare LLC (Morristown, New Jersey, Egyesült Államok) (képviselő: M. Edenborough barrister)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: D. Botis meghatalmazott)

A másik fél az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Uriach-Aquilea OTC, SL (Palau-Solita i Plegamans, Spanyolország)

Az ügy tárgya

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának az Uriach-Aquilea OTC, SL és Bayer Healthcare LLC közötti felszólalási eljárásra vonatkozó, R 459/2007-4. sz. ügyben 2008. május 5-én hozott határozatának a hatályon kívül helyezése.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | Az Elsőfokú Bíróság a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

Az Elsőfokú Bíróság a keresetet elutasítja.

| 2. | Az Elsőfokú Bíróság a Bayer Healthcare LLC-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

Az Elsőfokú Bíróság a Bayer Healthcare LLC-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 236., 2008.9.13.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/29

---

Az Elsőfokú Bíróság 2009. október 30-i végzése — Sun World International kontra OHIM — Kölla Hamburg (SUPERIOR SEEDLESS)

(T-493/08. sz. ügy) (1)

(„Közösségi védjegy - A védjegyoltalomról való részbeni lemondás - Okafogyottság”)

2009/C 312/48

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Sun World International LLC (Bakersfield, Kalifornia, Amerikai Egyesült Államok) (képviselő: M. Holah ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: D. Botis meghatalmazott)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó az Elsőfokú Bíróság előtti eljárásban: Kölla Hamburg Overseas Import GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország) (képviselő: C. Lemke ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az OHIM első fellebbezési tanácsának (az R 1378/2007-1. sz. ügyben) a Kölla Hamburg Overseas Import GmbH & Co. KG és a Sun World International LLC özötti törlési eljárás tárgyában hozott 2008. szeptember 3-i határozatával szemben benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1.

A keresetről már nem szükséges határozni.

| 2. | Az Elsőfokú Bíróság a Sun World International LLC-t kötelezi a saját költségeinek, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) és a Kölla Hamburg Overseas Import GmbH & Co. KG költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

2.

Az Elsőfokú Bíróság a Sun World International LLC-t kötelezi a saját költségeinek, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) és a Kölla Hamburg Overseas Import GmbH & Co. KG költségeinek viselésére.

---

(1)  HL C 19., 2009.1.24.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/29

---

Az Elsőfokú Bíróság elnökének 2009. október 29-i végzése — Novácké chemické závody kontra Bizottság

(T-352/09. R. sz. ügy)

(Ideiglenes intézkedés iránti kérelem - Verseny - Bírságot kiszabó bizottsági határozat - Bankgarancia - Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem - A sürgősség hiánya)

2009/C 312/49

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Novácké chemické závody, a.s. (Nováky, Szlovákia) (képviselő: A. Černejová ügyvéd)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: F. Castillo de la Torre és N. von Lingen meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EK 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikkének alkalmazására vonatkozó eljárásban hozott 2009. július 22-i bizottsági határozat (COMP/F/39.396 — kálcium és magnézium alapú reagensek az acél- és a földgázágazatban ügy) a felperest érintő része végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1. | Az Elsőfokú Bíróság az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

Az Elsőfokú Bíróság az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 2. | Az Elsőfokú Bíróság a költségekről később határoz. |
| --- | --- |

2.

Az Elsőfokú Bíróság a költségekről később határoz.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/30

---

2009. szeptember 26-án benyújtott kereset — Applied Microengineering kontra Bizottság

(T-387/09. sz. ügy)

2009/C 312/50

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Applied Microengineering (Didcot, Egyesült Királyság) (képviselők: P. Walravens és J. De Wachter ügyvédek)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a Bizottság 2009. július 16-i határozatát, amely 258 560,61 euró kamatokkal növelt összegének visszafizetését rendeli el; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a Bizottság 2009. július 16-i határozatát, amely 258 560,61 euró kamatokkal növelt összegének visszafizetését rendeli el;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Jelen keresetben a felperes a 2009. július 16-i, a felperes részére az információs társadalom területén a különleges kutatási, technológia-fejlesztési és demonstrációs közösségi program (1998-2002) által finanszírozott IST-1999-11823 FOND MST („Formation of a New Design House for MST”) és IST-2000-28229 ANAB („Assessment of a New Anodic Bonder”) szerződések keretében kifizetett bizonyos összegek késedelmi kamatokkal növelt összegének visszafizetésére kötelező C (2009) 5797 végleges bizottsági határozat megsemmisítését kéri.

Keresete alátámasztására a felperes hét jogalapra hivatkozik.

Először is úgy érvel, hogy a Bizottság lényeges eljárási szabályokat sértett meg, amikor nem folytatott teljes és szabályszerű ellenőrzési eljárást. A felperes előadja, hogy a Bizottság nem tájékoztatta sem az ellenőrzési eljárás kezdetéről, sem annak befejezéséről, és nem vette figyelembe a felperes által benyújtott kifogásokat. A felperes továbbá arra hivatkozik, hogy a Bizottság megsértette a védelemhez való jogát, és a gondos ügyintézés elvét, valamint a gondoskodási kötelezettséget.

Másodszor a felperes előadja, hogy a Bizottság eljárása elévült, legalábbis azon kifizetések esetében, amelyekre az ellenőrzési eljárás hivatalos kezdeténél több mint öt évvel korábban került sor.

Harmadszor a felperes úgy érvel, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibákat vétett, amikor a támogatható költségekre vonatkozó szabályokat illetően az auditor téves értelmezését alkalmazta.

Negyedszer arra hivatkozik, hogy a Bizottság megsértette az alapvető szociális jogokat, valamint a méltányos díjazáshoz való jogot, amikor a minimálbért el nem érő óradíjakat fogadott el a munkavállalók tekintetében.

Ötödször a felperes kifejti, hogy a Bizottság megsértette a bizalomvédelem elvét azzal kapcsolatban, hogy az átlagos foglalkoztatási költségek felperes által javasolt munkamódszere megfelelő, illetve hogy a „célfizetések” gyakorlata a szerződő fél számára elfogadható.

Hatodszor azzal érvel, hogy a Bizottság megsértette az indokolási kötelezettségét, mivel teljes mértékben az ellenőrzési jelentésre támaszkodott, anélkül hogy figyelembe vette volna a felperes észrevételeit, illetve az ellenőrzési eljárás újbóli megnyitására irányuló kérelmét.

Végül a felperes előadja, hogy a Bizottság megsértette a gondos ügyintézés elvét és a gondoskodási kötelezettséget, amikor nem a megfelelő címre küldött leveleket, és nem vizsgálta a felperes által előadott érveket.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/30

---

2009. június 22-én benyújtott kereset — Labate kontra Bizottság

(T-389/09. sz. ügy)

2009/C 312/51

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Kay Labate (Tarquinia, Olaszország) (képviselő: I. Forrester, QC)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság állapítsa meg, hogy a Bizottság az EK 232. cikk értelmében vett intézményi mulasztást követett el. |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság állapítsa meg, hogy a Bizottság az EK 232. cikk értelmében vett intézményi mulasztást követett el.

| — | Az Elsőfokú Bíróság kötelezze a Bizottságot a határozatának való megfeleléshez szükséges intézkedések meghozatalára. |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság kötelezze a Bizottságot a határozatának való megfeleléshez szükséges intézkedések meghozatalára.

| — | Az Elsőfokú Bíróság — annak elkerülésére, hogy a jelen ügyet a gyorsított eljárásban történő tárgyalás iránti külön kérelemmel kelljen terhelni — soron kívül bírálja el a jelen ügyet, és hat héten belül hozzon határozatot. |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság — annak elkerülésére, hogy a jelen ügyet a gyorsított eljárásban történő tárgyalás iránti külön kérelemmel kelljen terhelni — soron kívül bírálja el a jelen ügyet, és hat héten belül hozzon határozatot.

| — | Az Elsőfokú Bíróság rendelje el azoknak az egyéb, illetve további intézkedéseknek a meghozatalát, amelyeket szükségesnek ítél. |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság rendelje el azoknak az egyéb, illetve további intézkedéseknek a meghozatalát, amelyeket szükségesnek ítél.

| — | Az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze a jelen eljárással kapcsolatos költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze a jelen eljárással kapcsolatos költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

2009. február 20-án a felperes az EK 232. cikk alapján kérelmet nyújtott be az iránt, hogy a Bizottság hozzon határozatot arról, hogy a személyzeti szabályzat 73. cikke és az Európai Közösségek tisztviselői foglalkozási megbetegedési és baleseti kockázatának fedezésére vonatkozó közös szabályozás alapján foglalkozási eredetű betegségnek ismeri el néhai férje tüdőrákját.

Ilyen határozat, illetve bármilyen álláspont határidőn belüli kialakítása hiányában a felperes annak megállapítását kéri a Bíróságtól, hogy a Bizottság — azzal, hogy ésszerű időn belül nem hozott határozatot a férje betegsége foglalkozási eredetűségének elismerésére vonatkozó kérelméről — nem tett eleget a személyzeti szabályzat 90. cikkéből és az Európai Közösségek tisztviselői foglalkozási megbetegedési és baleseti kockázatának fedezésére vonatkozó közös szabályozás 23. cikkéből eredő kötelezettségeinek, és ezért az EK 232. cikk értelmében vett intézményi mulasztást követett el.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/31

---

2009. október 6-án benyújtott kereset — HSE kontra Bizottság

(T-399/09. sz. ügy)

2009/C 312/52

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Holding Slovenske elektrarne d.o.o. (HSE) (Ljubljana, Szlovénia) (képviselő: F. Urlesberger ügyvéd)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a vitatott határozat 1. cikkének g) pontját, amennyiben az a felperest felelősnek találja az EK 81. cikknek és az EGT-Megállapodás 53. cikkének megsértésében; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a vitatott határozat 1. cikkének g) pontját, amennyiben az a felperest felelősnek találja az EK 81. cikknek és az EGT-Megállapodás 53. cikkének megsértésében;

| — | semmisítse meg a vitatott határozat 2. cikkének i) pontját; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a vitatott határozat 2. cikkének i) pontját;

| — | másodlagosan csökkentse a felperessel szemben a vitatott határozat 2. cikkének i) pontjában kiszabott bírság összegét; |
| --- | --- |

—

másodlagosan csökkentse a felperessel szemben a vitatott határozat 2. cikkének i) pontjában kiszabott bírság összegét;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Jelen keresettel a felperes a 2009. július 22-i bizottsági határozat (COMP/39.396 — „kálciumkarbid és magnézium alapú reagensek az acél- és a földgázágazatban” ügy) azon részében történő megsemmisítését kéri, amelyben a Bizottság megállapította a felperes felelősségét az EK 81. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke egységes és folyamatos megsértésében a kálciumkarbid- és magnézium-granulátumok előállítói között az árak rögzítésére, a piacok és ügyfelek felosztására és a bizalmas információk cseréjére irányuló kartell keretében. Másodlagosan a felperes a vele szemben kiszabott bírság csökkentését kéri.

Keresete alátámasztására a felperes előadja, hogy a Bizottság megsértette az EK 81. cikket és az 1/2003 rendeletet, amikor a következő esetekben tévesen alkalmazta a jogot:

| | A felperes elsősorban úgy érvel, hogy a Bizottság nem tudhatja be neki a TDR Metalurgija d.d. (TDR) magatartásáért való felelősséget, hiszen a HSE és a TDR sosem alkottak egyetlen gazdasági egységet. A felperes felelőssége megdönthető vélelmének hiányában (ilyen vélelem csak akkor állhatna fent, ha a TDR a HSE 100 %-os tulajdona lett volna) a Bizottság nem bizonyította, hogy a HSE ténylegesen döntő befolyást gyakorolt volna a TDR-re. |
| --- | --- |

A felperes elsősorban úgy érvel, hogy a Bizottság nem tudhatja be neki a TDR Metalurgija d.d. (TDR) magatartásáért való felelősséget, hiszen a HSE és a TDR sosem alkottak egyetlen gazdasági egységet. A felperes felelőssége megdönthető vélelmének hiányában (ilyen vélelem csak akkor állhatna fent, ha a TDR a HSE 100 %-os tulajdona lett volna) a Bizottság nem bizonyította, hogy a HSE ténylegesen döntő befolyást gyakorolt volna a TDR-re.

| | Másodsorban a felperes arra hivatkozik, hogy a Bizottság tévesen emelte meg elrettentés céljából a bírság alapösszegét valamennyi érintett esetében 17 %-kal. A felperes véleménye szerint a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie, hogy az elrettentési tényező nem indokolt a HSE esetében, mivel a Bizottság úgy határozott, nem ró ki bírságot a közvetlen elkövetővel, a TDR-rel szemben (akinek az esetében az elrettentési összeg megfelelő lehetett volna), és a felperes nem vett közvetlenül részt a versenyellenes magatartásban. |
| --- | --- |

Másodsorban a felperes arra hivatkozik, hogy a Bizottság tévesen emelte meg elrettentés céljából a bírság alapösszegét valamennyi érintett esetében 17 %-kal. A felperes véleménye szerint a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie, hogy az elrettentési tényező nem indokolt a HSE esetében, mivel a Bizottság úgy határozott, nem ró ki bírságot a közvetlen elkövetővel, a TDR-rel szemben (akinek az esetében az elrettentési összeg megfelelő lehetett volna), és a felperes nem vett közvetlenül részt a versenyellenes magatartásban.

| | Harmadsorban a felperes úgy érvel, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az enyhítő körülményeket a bírság összegének megállapításakor, mivel figyelmen kívül hagyta azon tényt, miszerint a felperes magatartása legfeljebb gondatlannak tekinthető a TDR piaci magatartása versenyjog megsértésének elkerülése végett való kellő felügyeletének elmulasztása kapcsán. A felperes továbbá arra hivatkozik, hogy a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie enyhítő körülményként azon tényt, miszerint a TDR-t mint vállalkozást az összejátszáson alapuló üzleti gyakorlatával együtt a felperesre „kényszerítették” a szlovén kormány politikai döntésének keretében, és nem a felperes választása volt megszerezni a TDR-t, valamint a kartellban való részvételét illetően befolyásolni ez utóbbi üzleti magatartását. |
| --- | --- |

Harmadsorban a felperes úgy érvel, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az enyhítő körülményeket a bírság összegének megállapításakor, mivel figyelmen kívül hagyta azon tényt, miszerint a felperes magatartása legfeljebb gondatlannak tekinthető a TDR piaci magatartása versenyjog megsértésének elkerülése végett való kellő felügyeletének elmulasztása kapcsán. A felperes továbbá arra hivatkozik, hogy a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie enyhítő körülményként azon tényt, miszerint a TDR-t mint vállalkozást az összejátszáson alapuló üzleti gyakorlatával együtt a felperesre „kényszerítették” a szlovén kormány politikai döntésének keretében, és nem a felperes választása volt megszerezni a TDR-t, valamint a kartellban való részvételét illetően befolyásolni ez utóbbi üzleti magatartását.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/32

---

2009. október 5-én benyújtott kereset — Donau Chemie kontra Bizottság

(T-406/09. sz. ügy)

2009/C 312/53

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Donau Chemie AG (Bécs, Ausztria) (képviselők: S. Polster, W. Brugger és M. Brodey ügyvédek)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a COMP/F/39.396 — „kálciumkarbid- és magnéziumalapú reagensek az acél- és a földgázágazatban” ügyben 2009. július 22-én hozott C(2009) 5791 végleges bizottsági határozat 2. cikkét a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a COMP/F/39.396 — „kálciumkarbid- és magnéziumalapú reagensek az acél- és a földgázágazatban” ügyben 2009. július 22-én hozott C(2009) 5791 végleges bizottsági határozat 2. cikkét a felperest érintő részében;

| — | másodlagosan, az Elsőfokú Bíróság a felperessel szemben a megtámadott határozatban a Bizottság által kiszabott bírság összegét jelentősen és a megfelelő mértékben csökkentse; |
| --- | --- |

—

másodlagosan, az Elsőfokú Bíróság a felperessel szemben a megtámadott határozatban a Bizottság által kiszabott bírság összegét jelentősen és a megfelelő mértékben csökkentse;

| — | az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperesek a COMP/F/39.396 — „kálciumkarbid- és magnéziumalapú reagensek az acél- és a földgázágazatban” ügyben 2009. július 22-én hozott C(2009) 5791 végleges bizottsági határozatot vitatják. A megtámadott határozatban az EK 81. cikk, valamint az EGT-Megállapodás 53. cikkének megsértése miatt bírságot szabtak ki a felperessel és más vállalkozásokkal szemben. A felperes a Bizottság álláspontja szerint egységes és folyamatos jogsértésben vett részt az EGT-ben — Spanyolországon, Portugálián, Írországon és az Egyesült Királyságon kívül — a kálciumkarbid- és magnéziumszektorban, amely jogsértés a piac felosztásában, kvótákra vonatkozó megállapodásokban, az ügyfelek felosztásában, árrögzítésben, valamint az árakra, az ügyfelekre és az eladási mennyiségekre vonatkozó bizalmas információk cseréjében állt.

Keresete alátámasztására a felperes az EK-Szerződés és a végrehajtására alkalmazandó jogszabályok megsértésére hivatkozik, és különösen a következő jogalapokat terjeszti elő:

| — | a bírság alapösszegének és a bírságkiszabási iránymutatás (1) 25. pontja szerint meghatározandó további összegnek a jogellenes kiszámítása; |
| --- | --- |

—

a bírság alapösszegének és a bírságkiszabási iránymutatás (1) 25. pontja szerint meghatározandó további összegnek a jogellenes kiszámítása;

| — | enyhítő körülmények jogellenes figyelmen kívül hagyása a bírság kiszámításánál; |
| --- | --- |

—

enyhítő körülmények jogellenes figyelmen kívül hagyása a bírság kiszámításánál;

| — | az engedékenységi közlemény (2) jogellenes alkalmazása, mivel a felperesnek az engedékenység iránti kérelme alapján nyújtott bírságcsökkentés mértékét túl alacsonyan határozták meg; |
| --- | --- |

—

az engedékenységi közlemény (2) jogellenes alkalmazása, mivel a felperesnek az engedékenység iránti kérelme alapján nyújtott bírságcsökkentés mértékét túl alacsonyan határozták meg;

| — | az egyenlő bánásmód és az arányosság elvének megsértése a bírság kiszámításánál; |
| --- | --- |

—

az egyenlő bánásmód és az arányosság elvének megsértése a bírság kiszámításánál;

| — | a bírságkiszabási iránymutatás 35. pontja szerinti fizetőképtelenség és/vagy ugyanezen iránymutatás 37. pontja szerinti különleges körülmények miatti bírságcsökkentés jogellenes figyelmen kívül hagyása; |
| --- | --- |

—

a bírságkiszabási iránymutatás 35. pontja szerinti fizetőképtelenség és/vagy ugyanezen iránymutatás 37. pontja szerinti különleges körülmények miatti bírságcsökkentés jogellenes figyelmen kívül hagyása;

| — | az EK 253. cikk megsértése a megtámadott határozatot érintő indokolási hiányosságok miatt. |
| --- | --- |

—

az EK 253. cikk megsértése a megtámadott határozatot érintő indokolási hiányosságok miatt.

---

(1)  A kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló bizottsági közlemény (HL 2002. C 45., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. kötet 2. fejezet 155. o.).

(2)  A kartellügyek esetében a pénzbírságok alóli mentességről és a pénzbírságok csökkentéséről szóló bizottsági közlemény (HL 1996. C 207., 4. o).

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/32

---

2009. október 9-én benyújtott kereset — Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft kontra Bizottság

(T-407/09. sz. ügy)

2009/C 312/54

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (Neubrandenburg, Németország) (képviselők: M. Núñez Müller és J. Dammann ügyvédek)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a 2009. július 29-i D/53320 bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a 2009. július 29-i D/53320 bizottsági határozatot;

| — | másodlagosan az Elsőfokú Bíróság állapítsa meg, hogy a Bizottság az EK 88. cikkből és a 659/1999/EK rendeletből eredő kötelezettségeinek megsértésével elmulasztotta megindítani az EK 88. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást; |
| --- | --- |

—

másodlagosan az Elsőfokú Bíróság állapítsa meg, hogy a Bizottság az EK 88. cikkből és a 659/1999/EK rendeletből eredő kötelezettségeinek megsértésével elmulasztotta megindítani az EK 88. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást;

| — | az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes a CP 141/2007 — „Németország, A neubrandenburgi lakások privatizációjával összefüggő esetleges támogatások” eljárást illetően 2009. július 29-én hozott D/53320 bizottsági határozatot támadja. E határozatban a Bizottság előzetesen azon az állásponton van, hogy a felperes által a neubrandenburgi, köztulajdonban álló lakások privatizációjával összefüggésben kötött szerződések, amelyeket a felperes panasz tárgyává tett, nem tartalmaznak az EK 87. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásokat.

Másodlagosan a felperes annak megállapítását kéri, hogy a Bizottság a kötelezettségét megsértve elmulasztotta megindítani az EK 88. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Megsemmisítés iránti keresetének alátámasztására a felperes négy jogalapra hivatkozik.

Először is a felperes előadja, hogy a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel a Bizottság elmulasztotta megindítani az EK 88. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, noha a felperes panaszára megindult előzetes vizsgálati szakaszban komoly nehézségekbe ütközött a vitatott intézkedések közös piaccal való összeegyeztethetőségének megítélését illetően. Másodszor a Bizottság annak megállapításával, hogy a vitatott szerződések nem tartalmaznak állami támogatásokat, megsértette az EK 87. cikk (1) bekezdését. A Bizottság továbbá visszaélt a mérlegelési jogkörével. Végül a felperes arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatot az EK 253. cikk megsértésével elégtelenül indokolták meg.

A másodlagosan előterjesztett megsemmisítés iránti kérelmének alátámasztására a felperes három jogalapra hivatkozik.

Először is a felperes ezzel összefüggésben előadja, hogy a Bizottság a felperes EK 232. cikk (2) bekezdése szerinti formai felkérése ellenére mulasztott, noha a vitatott szerződéseknek az előzetes vizsgálati eljárásban való megítélése során fellépett nehézségek miatt köteles lett volna megindítani az EK 88. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. Másodszor a felperes azt kifogásolja, hogy a Bizottság az eljárás megindításának elmulasztásával megsértette ezenkívül a 659/1999/EK rendelet (1) 4. cikkének (4) bekezdését is, mivel az előzetes vizsgálati eljárásban aggályai voltak a vitatott szerződéseknek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően. Harmadszor a felperes úgy érvel, hogy a Bizottság megsértette az EK 87. és az EK 88. cikkben előírt, a támogatások ellenőrzésére vonatkozó hatáskörnek a Bizottság és a nemzeti bíróságok közötti megosztását, mivel a vizsgálati eljárást csak elhúzza, amíg a felperes és a támogatások kedvezményezettjei között párhuzamosan folyamatban lévő nemzeti bírósági eljárás be nem fejeződik.

---

(1)  Az [EK 88. cikk] alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.).

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/33

---

2009. október 8-án benyújtott kereset — ancotel kontra OHIM — Acotel (ancotel)

(T-408/09. sz. ügy)

2009/C 312/55

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: ancotel GmbH (Frankfurt am Main, Németország) (képviselő: H. Truelsen ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél az OHIM fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Acotel SpA (Róma, Olaszország)

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 1385/2008-1. sz. ügyben 2009. június 19-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 1385/2008-1. sz. ügyben 2009. június 19-én hozott határozatát;

| — | az Elsőfokú Bíróság a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: ancotel.

Az érintett közösségi védjegy: az „ancotel” ábrás védjegy a 35. és 38. osztályba tartozó szolgáltatások tekintetében (3 314 424. sz. védjegybejelentés).

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: Acotel SpA.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: különösen a 643 751. sz. olasz ábrás védjegy és az 1 442 268. sz., „ACOTEL” ábrás közösségi védjegy a 9. és 38. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak részben helyt adott.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a 207/2009/EK rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel az érintett védjegyek között nem áll fenn az összetévesztés veszélye.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 78., 1. o.).

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/34

---

2009. október 7-én benyújtott kereset — Almamet kontra Bizottság

(T-410/09. sz. ügy)

2009/C 312/56

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Almamet GmbH Handel mit Spänen und Pulvern aus Metall (Ainring, Németország) (képviselik: S. Hautbourg és C. Renner ügyvédek)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a Bizottság COMP/639.396 ügyben 2009. július 22-én hozott határozatát a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a Bizottság COMP/639.396 ügyben 2009. július 22-én hozott határozatát a felperest érintő részében;

| — | másodlagosan, az Elsőfokú Bíróság csökkentse a határozat 2. cikkében kiszabott bírságot; |
| --- | --- |

—

másodlagosan, az Elsőfokú Bíróság csökkentse a határozat 2. cikkében kiszabott bírságot;

| — | az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (COMP/39.396 — „kálciumkarbid- és magnéziumalapú reagensek az acél- és a földgázágazatban”-ügy) 2009. július 22-én hozott C(2009) 5791 azon végleges bizottsági határozat részleges megsemmisítését kéri a rá vonatkozó részében, amelyben a Bizottság megállapította, hogy kálciumkarbid- és magnéziumgranulátum-szállítók piac felosztásában, a kvótákra vonatkozó megállapodásokban, az ügyfelek felosztásában, árrögzítésben, valamint bizalmas kereskedelmi információk cseréjében vettek részt az EGT piacának jelentős részén, és ezáltal megsértették a fent említett szerződések rendelkezéseit (a továbbiakban: megtámadott határozat), másodlagosan a megtámadott határozat 2. cikkében kiszabott bírság csökkentését kéri.

A felperes három jogalapot terjeszt elő megsemmisítési kérelme alátámasztására.

Első jogalapja keretében a felperes előadja, hogy a Bizottság azzal, hogy a felperes ellen olyan dokumentumokat használt fel, amelyek lefoglalására nem terjedt ki a Bizottság vizsgálatot elrendelő határozatának hatálya, megsértette a felperes védelemhez való jogát.

Második jogalapja keretében a felperes azt állítja, hogy a Bizottság nem bizonyította a megtámadott határozat 1. cikkében a magnéziumra vonatkozóan megállapított jogsértést a bizonyítékok megkövetelt szintjének megfelelően. A felperes úgy véli, hogy még abban az esetben is, ha a jogellenesen lefoglalt dokumentumokat a bizottsági iratokhoz csatolnák, azok alapvetően pontatlanok és nem koherensek. A felperes előadása alapján a bizonyítékok másik része az engedékenység iránti szóbeli kérelem, amely egyrészt pontatlan, másrészt bizonyos tényeket tévesen mutat be, és amelyet a többi fél vitat. Ezen az alapon a felperes úgy véli, hogy az állítólagos jogsértésre vonatkozó bizonyítási terhet továbbra is a Bizottság viseli.

Harmadik jogalapja keretében a felperes előadja, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a jogsértés egységes és folyamatos jellegét illetően. Többek között nem áll fenn tényleges helyettesíthetőség a kálciumkarbid-granulátum és a magnéziumgranulátum között. Ezenkívül a felperes állítása szerint nem létezett a két termékre vonatkozó átfogó közös terv, amit az egyes termékek tekintetében külön-külön tartott találkozók is igazolnak.

A felperes másodlagosan további négy jogalapot terjeszt elő a megtámadott határozat 2. cikkében kiszabott bírság csökkentése iránti kérelme alátámasztása érdekében.

Negyedik jogalapja keretében a felperes előadja, hogy a Bizottság megsértette az engedékenységi közlemény (1) 23. és 24. pontját azzal, hogy megtagadta a felperestől a bírság említett közlemény szerinti csökkentését. A felperes álláspontja szerint az engedékenységi kérelmében foglaltak jelentős többletinformációt képviselnek. A felperes különösen arra hivatkozik, hogy a Bizottság a bírság csökkentését nem volt jogosult pusztán azon az alapon megtagadni, hogy a felperes kérelme semmilyen információt nem tartalmazott a magnéziumra vonatkozó állítólagos jogsértéssel kapcsolatban, mivel e jogsértés nem tárgya az eljárásnak.

Ötödik jogalapja keretében a felperes azt állítja, hogy a Bizottság azzal, hogy a bírság végleges összegét az utoljára vizsgált forgalmának 10 %-át meghaladó összegben határozta meg, megsértette az EK 81. cikket és az 1/2003/EK rendelet (2) 23. cikkének (2) bekezdését, valamint a bírságkiszabási iránymutatás (3) 32. pontját. A felperes előadja, hogy a Bizottság a bírság összegének kiszámítása céljából a felperes utolsó ízben 2007-ben vizsgált forgalmára, és nem a 2008. évi pro forma forgalmi adatokra kellett volna hagyatkoznia. A felperes továbbá úgy véli, hogy a Bizottság köteles lett volna alkalmazni a bírságkiszabási iránymutatás 37. pontja szerinti 20 %-os csökkentést a jogszabály szerinti 10 %-os felső határ kiszámítását követően.

Hatodik jogalapja keretében a felperes előadja, hogy a Bizottság azzal, hogy rá vonatkozóan túlzott mértékű bírságot határozott meg, megsértette az arányosság elvét. A felperes szerint olyan összegű bírság kiszabása, amely negatív könyv szerinti értékhez vezet, vagy nullára csökkenti a társaság könyv szerinti értékét, nyilvánvalóan aránytalan. A kiszabott bírság továbbá meghaladja az olyan forgalmazó fizetőképességét, mint a felperes, amely igen nagy értékű termékeket forgalmaz, és igen alacsony haszonkulccsal működik. Végül a felperes álláspontja szerint a Bizottság által alkalmazott 20 %-os csökkentés nem veszi a kellő mértékben figyelembe a felperes Bizottság által kifejezetten elismert különleges helyzetét, ezáltal a bírság összege továbbra is aránytalan.

Hetedik jogalapja keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el annak megállapításakor, hogy a felperes nem teljesítette a bírságkiszabási iránymutatás 35. pontja szerinti feltételeket. A felperes szerint a Bizottság a bírságot olyan összegben határozta meg, amely visszavonhatatlanul veszélyeztetni fogja gazdasági működőképességét, és vagyoni eszközei egészének elértéktelenedéséhez vezet. A felperes továbbá előadja, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el annak megállapításakor, hogy nem szükséges figyelembe venni a felperes esetében a sajátos társadalmi és gazdasági összefüggéseket.

---

(1)  A kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló bizottsági közlemény (HL 2006. C 298., 17. o.).

(2)  Az [EK] 81. és [EK] 82. cikkben meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelet (HL 2003. L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás: 8. fejezet, 2. kötet, 205. o).

(3)  Az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírság megállapításának módszeréről szóló iránymutatás (HL 2006. C 210., 2. o.).

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/35

---

2009. október 13-án benyújtott kereset — Terezakis kontra Bizottság

(T-411/09. sz. ügy)

2009/C 312/57

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Ioannis Terezakis (képviselő: B. Lombart ügyvéd)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a 2009. augusztus 3-i bizottsági határozatot, amelyet a felperes levélben 2009. augusztus 10-én vett át, és amelyben megtagadták a felperestől az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) és a görög pénzügyminisztérium közötti, Athén (Görögország) spatai repülőterének építésével összefüggő esetleges adózási szabálytalanságokra vonatkozó levelezés bizonyos részeihez és mellékleteihez való hozzáférést; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a 2009. augusztus 3-i bizottsági határozatot, amelyet a felperes levélben 2009. augusztus 10-én vett át, és amelyben megtagadták a felperestől az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) és a görög pénzügyminisztérium közötti, Athén (Görögország) spatai repülőterének építésével összefüggő esetleges adózási szabálytalanságokra vonatkozó levelezés bizonyos részeihez és mellékleteihez való hozzáférést;

| — | Az Elsőfokú Bíróság az alperest kötelezze a jelen eljárásban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság az alperest kötelezze a jelen eljárásban felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes a Bizottság 2009. augusztus 3-i határozatának megsemmisítését kéri, amelyet vele 2009. augusztus 10-én közöltek, és amelyben a következő indokok alapján megtagadták a felperestől az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) és a görög pénzügyminisztérium közötti, Athén (Görögország) spatai repülőterének építésével összefüggő esetleges adózási szabálytalanságokra vonatkozó levelezés bizonyos részéihez és mellékleteihez való hozzáférést.

A felperes először is azt állítja, hogy a vitatott határozat nyilvánvaló jogi hibában, és a tények értékelése során elkövetett hibában szenved, mivel a Bizottság tévesen értelmezte és alkalmazta az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdését. A felperes előadja, hogy a Bizottság csupán azért hivatkozott elvontan a nyilvános hozzáférés alóli kivételt megalapozó üzleti titok védelmére, hogy megtagadhassa az érintett iratok bizonyos részéhez való hozzáférést anélkül, hogy különleges jogalapokat kellene felhoznia, amelyek magukban hordozzák annak veszélyét, hogy ténylegesen sérül az érintett vállalkozások kereskedelmi érdekeinek védelme.

A felperes emellett előadja, hogy a Bizottság megsértette a fent említett rendelet 1. cikkét és a Bizottság dokumentumaihoz való legszélesebb körű hozzáférés elvét, amely az 1. cikk a) pontjában és a közösségi bíróságok ítélkezési gyakorlatában is szerepel.

A felperes továbbá azt állítja, hogy a Bizottság nyilvánvaló jogi hibát követett el, amikor nem tájékoztatta a felperest azokról a jogalapokról, amelyekre határozatát alapította. A felperes szerint a Bizottság megsértette az EK 253. cikkben szereplő indokolási kötelezettségét azáltal, hogy egyszerűen az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére utalt a kért hozzáférés megtagadásakor.

Végezetül a felperes szerint a Bizottság tévesen következtetett arra, hogy azoknak a leveleknek a mellékletei, amelyekhez a felperes hozzáférést kért, a felperes birtokában lennének, abból a hibás értelmezésből indulva ki, hogy a kért iratok azonosak a felperes birtokában lévőkkel. Ennélfogva a felperes szerint a vitatott határozat nyilvánvaló jogi hibát tartalmaz, mivel a Bizottság nem alkalmazta az 1049/2001 rendelet előírásait, és különösen annak 4. cikkét.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.)

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/35

---

2009. október 14-én benyújtott kereset — CEA kontra Bizottság

(T-412/09. sz. ügy)

2009/C 312/58

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Commissariat à l'énergie atomique (Atomenergia Bizottság, CEA) (Párizs, Franciaország) (képviselők: J. García-Gallardo Gil-Fournier, M. Arias Díaz és C. Humpe ügyvédek)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság igazolja a keresetlevél (a keresetlevél, a képviselőknek adott meghatalmazás, a másolatok és iratok) átvételét, és nyilvánítsa a keresetlevelet elfogadhatónak; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság igazolja a keresetlevél (a keresetlevél, a képviselőknek adott meghatalmazás, a másolatok és iratok) átvételét, és nyilvánítsa a keresetlevelet elfogadhatónak;

| — | az Elsőfokú Bíróság vizsgálja meg a CEA nevében és javára jogi képviselői által benyújtott keresetlevelet; |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság vizsgálja meg a CEA nevében és javára jogi képviselői által benyújtott keresetlevelet;

| — | az Elsőfokú Bíróság az EK 230. cikknek megfelelően állapítsa meg a Bizottság azon, a CEA részére 2009. július 29-én kelt levélben kézbesített határozatának semmisségét, amelyben megtagadta a CEA által kifizetett nyugdíjbavonulási juttatások támogatható közvetett költségnek minősítését és a CEA részére könyvelési módszertani tanúsítvány kiadását; |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság az EK 230. cikknek megfelelően állapítsa meg a Bizottság azon, a CEA részére 2009. július 29-én kelt levélben kézbesített határozatának semmisségét, amelyben megtagadta a CEA által kifizetett nyugdíjbavonulási juttatások támogatható közvetett költségnek minősítését és a CEA részére könyvelési módszertani tanúsítvány kiadását;

| — | másodlagosan, az Elsőfokú Bíróság az EK 238. cikk alapján állapítsa meg, i. hogy a nyugdíjbavonulási juttatás a 7. Kutatás-fejlesztési Keretprogram szerződéses szabályai értelmében támogatható költség, valamint, ii. mondja ki, hogy az Európai Közösség nem tartja tiszteletben a 7. Kutatás-fejlesztési Keretprogram keretében a CEA irányában fennálló szerződéses kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

—

másodlagosan, az Elsőfokú Bíróság az EK 238. cikk alapján állapítsa meg, i. hogy a nyugdíjbavonulási juttatás a 7. Kutatás-fejlesztési Keretprogram szerződéses szabályai értelmében támogatható költség, valamint, ii. mondja ki, hogy az Európai Közösség nem tartja tiszteletben a 7. Kutatás-fejlesztési Keretprogram keretében a CEA irányában fennálló szerződéses kötelezettségvállalásait;

| — | az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az elsődlegesen az EK 230. cikkre alapított kereset a Bizottság azon, a Commissariat à l'énergie atomique (CEA) részére 2009. július 29-én kézbesített, jogerős határozatának megsemmisítésére irányul, amelyben megtagadta a CEA által kifizetett nyugdíjbavonulási juttatások támogatható közvetett költségnek minősítését és a CEA részére könyvelési módszertani tanúsítvány annak érdekében történő kiadását, hogy a CEA be tudja jelenteni személyzeti közvetett költségeit azzal a céllal, hogy a 7. Kutatás-fejlesztési Keretprogram keretében társfinanszírozott projektek megvalósítása során keletkező kiadásait megtérítsék.

A CEA úgy véli, hogy a Bizottság határozata, amely szerint a nyugdíjbavonulási juttatás nem minősül támogatható közvetett költségnek, téves jogi megítélésen és a tényállásra vonatkozó nyilvánvaló mérlegelési hibán alapul, továbbá úgy véli, hogy a Bizottság megsértette a gondos ügyintézés, a jogbiztonság, az arányosság és a bizalomvédelem elvét.

Másodlagosan, a kereset az EK 238. cikkre alapítva annak megállapítására irányul, hogy a Bizottság nem tartja tiszteletben a CEA irányában fennálló szerződéses kötelezettségvállalásait azáltal, hogy megtagadja a CEA által kifizetett nyugdíjbavonulási juttatások támogatható költségnek minősítését és ennek következtében azok megtérítését.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/36

---

2009. október 14-én benyújtott kereset — Henkel kontra OHIM — JLO Holding (LIVE)

(T-414/09. sz. ügy)

2009/C 312/59

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Henkel AG & Co. KGaA Düsseldorf, Németország) (képviselő: C. Milbrandt)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: JLO Holding Company LLC (Santa Monica, Amerikai Egyesült Államok)

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2009. július 30-i határozatát (R 609/2008-1. sz. ügy) annyiban, amennyiben a szappanokra, parfümökre, testápolókra és szépségápolási szerekre vonatkozó 984 245. sz. („LIVE”) közösségi védjegyet megszűntnek nyilvánította; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2009. július 30-i határozatát (R 609/2008-1. sz. ügy) annyiban, amennyiben a szappanokra, parfümökre, testápolókra és szépségápolási szerekre vonatkozó 984 245. sz. („LIVE”) közösségi védjegyet megszűntnek nyilvánította;

| — | az Elsőfokú Bíróság az alperest kötelezze a költségek viselésére |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság az alperest kötelezze a költségek viselésére

Jogalapok és fontosabb érvek

A törlés iránti kérelemmel érintett közösségi védjegy: a „LIVE” szóvédjegy a 3. osztályba tartozó áruk tekintetében (984 245. sz. közösségi védjegy).

A közösségi védjegy jogosultja: a felperes.

A közösségi védjegy törlését kérelmező fél: JLO Holding Company, LLC.

A törlési osztály határozata: a törlési osztály részben megállapította a közösségi védjegy megszűnését.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács részben hatályon kívül helyezte a törlési osztály határozatát, és részben megállapította a közösségi védjegy megszűnését.

Jogalapok: a 207/2009/EK rendelet (1) 51. cikke (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 51. cikke (1) bekezdése a) pontjának a megsértése, mivel a szappanokra, parfümökre, testápolókra és szépségápolási szerekre vonatkozóan is bizonyították az eljárás tárgyát képező védjegy oltalmat biztosító használatát.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 2009., L 78. 1. o.)

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/37

---

2009. október 16-án benyújtott kereset — Cybergun kontra OHIM — Umarex Sportwaffen (AK 47)

(T-419/09. sz. ügy)

2009/C 312/60

A keresetlevél nyelve: francia

Felek

Felperes: Cybergun (Bondoufle, Franciaország) (képviselő: S. Guyot ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Umarex Sportwaffen GmbH & Co. KG (Arnsberg, Németország)

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az OHIM első fellebbezési tanácsának 2009. augusztus 5-i határozatát azon részében, amely az AK 47 védjegyet annak leíró jellegére való hivatkozással az 51. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján törölte, amely jogalapot a fellebbezés nem érintette; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az OHIM első fellebbezési tanácsának 2009. augusztus 5-i határozatát azon részében, amely az AK 47 védjegyet annak leíró jellegére való hivatkozással az 51. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján törölte, amely jogalapot a fellebbezés nem érintette;

| — | az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 87. cikkének 2.§-a és 91. cikke alapján az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére, ideértve a felperes részéről jelen eljárás során felmerült költségeket, köztük az okiratok fordításának költségeit, ügyvédi költségeit, adott esetben szállás- és útiköltségeit; az Elsőfokú Bíróság ezen összeget 20 000 euróban határozza meg. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 87. cikkének 2.§-a és 91. cikke alapján az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére, ideértve a felperes részéről jelen eljárás során felmerült költségeket, köztük az okiratok fordításának költségeit, ügyvédi költségeit, adott esetben szállás- és útiköltségeit; az Elsőfokú Bíróság ezen összeget 20 000 euróban határozza meg.

Jogalapok és fontosabb érvek

A törlés iránti kérelemmel érintett közösségi védjegy: az „AK 47” szóvédjegy a 28. osztályba tartozó áruk vonatkozásában — 4 528 378. sz. védjegybejelentés

A közösségi védjegy jogosultja: a felperes.

A közösségi védjegy törlését kérelmező fél: Umarex Sportwaffen GmbH & Co. Kommanditgesellschaft.

A törlési osztály határozata: a törlési osztály az érintett védjegy törlése iránti kérelmet elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a törlési osztály határozatát hatályon kívül helyezte és a közösségi védjegyet törölte.

Jogalapok: Azon jogalapra, nevezetesen a 40/94/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [helyébe lépett a 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja)], amelyen a védjegy annak leíró jellege folytán történt törlése alapult, soha nem hivatkoztak az első fellebbezési tanács előtti iratváltások folyamán, és egyébként a védjegy leíró jellegű védjegyként való értékelése téves.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/37

---

2009. október 19-én benyújtott kereset — BSA kontra OHIM — Loblaws (PRÉSIDENT)

(T-420/09. sz. ügy)

2009/C 312/61

A keresetlevél nyelve: francia

Felek

Felperes: BSA (Párizs, Franciaország) (képviselő: D. Masson ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Loblaws, Inc.

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának (az R 1744/2008-4. sz. ügyben) 2009. augusztus 17-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának (az R 1744/2008-4. sz. ügyben) 2009. augusztus 17-én hozott határozatát;

| — | az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

Az érintett közösségi védjegy: a PRÉSIDENT ábrás védjegy az 5., 29., 30. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében — 2 135 200 sz. védjegybejelentés.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: Loblaws, Inc.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a „President's Choice” francia szóvédjegy az 5., 30., 31 és 32. osztályba tartozó áruk tekintetében, és a „PRESIDENT'S CHOICE” közösségi ábrás védjegy a 30., 31. és 32. osztályba tartozó áruk tekintetében (1 872 407. sz. közösségi védjegy).

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak részben helyt adott.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést, mint elfogadhatatlant, elutasította.

Jogalapok: a 40/94/EK rendelet 59. cikkének [jelenleg 207/2009/EK rendelet 60. cikkének] és a 2868/95/EK rendelet (1) 71. cikkének, valamint az Emberi Jogok és Alapvető Szabadságok Védelméről szóló Egyezmény 6. cikke (1) bekezdése szerinti kontradiktórius eljárás elvének megsértése.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 1995. december 13-i 2868/95/EK bizottsági rendelet (HL 1995., L 303., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 189. o.)

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/38

---

2009. október 22-én benyújtott kereset — Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials kontra Tanács

(T-423/09. sz. ügy)

2009/C 312/62

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd (Dashiqiao City, Kína) (képviselő: J.-F. Bellis és R. Luff ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. szeptember 7-i 826/2009/EK tanácsi rendeletben (HL 2009. L 240/7) a felperes vonatkozásában előírt dömpingellenes vámot, annyiban amennyiben az abban rögzített dömpingellenes vám meghaladja azt a vámot, amely abban az esetben lenne alkalmazandó, ha ezt a vámot az eredeti vizsgálat során az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Kínában a kivitel esetén felszámított HÉA visszatérítése megtagadásának figyelembe vétele céljából alkalmazott módszer alapján határozták volna meg; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. szeptember 7-i 826/2009/EK tanácsi rendeletben (HL 2009. L 240/7) a felperes vonatkozásában előírt dömpingellenes vámot, annyiban amennyiben az abban rögzített dömpingellenes vám meghaladja azt a vámot, amely abban az esetben lenne alkalmazandó, ha ezt a vámot az eredeti vizsgálat során az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Kínában a kivitel esetén felszámított HÉA visszatérítése megtagadásának figyelembe vétele céljából alkalmazott módszer alapján határozták volna meg;

| — | az Elsőfokú Bíróság a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresettel a felperes, amely Kínában székhellyel rendelkező társaság, a Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. szeptember 7-i 826/2009/EK tanácsi rendelet (1) megsemmisítését kéri, annyiban amennyiben az abban rögzített dömpingellenes vám meghaladja azt a vámot, amely abban az esetben lenne alkalmazandó, ha ezt a vámot az eredeti vizsgálat során az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (alaprendelet) 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Kínában a kivitel esetén felszámított HÉA visszatérítése megtagadása figyelembe vételének céljából alkalmazott módszer alapján határozták volna meg.

A felperes a keresete alátámasztására két jogalapot terjeszt elő:

| | Először is a felperes úgy véli, hogy a felülvizsgálat során a Bizottság által a kivitel esetén felszámított HÉA visszatérítése megtagadásának kezelésére alkalmazott módszer, amely módszer a megtámadott rendelet alapjául szolgált, sérti az exportár és a rendes érték közötti tisztességes összehasonlításnak az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésében megfogalmazott elvét. Ugyanis ahelyett, hogy levonta volna az exportárból a kivitel esetén felszámított HÉA vissza nem térített összegét, ahogyan azt az eredeti vizsgálat során tette, a Bizottság — az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének téves értelmezése alapján — a HÉA-t tartalmazó árat alapul véve hasonlította össze az exportárat a rendes értékkel. |
| --- | --- |

Először is a felperes úgy véli, hogy a felülvizsgálat során a Bizottság által a kivitel esetén felszámított HÉA visszatérítése megtagadásának kezelésére alkalmazott módszer, amely módszer a megtámadott rendelet alapjául szolgált, sérti az exportár és a rendes érték közötti tisztességes összehasonlításnak az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésében megfogalmazott elvét. Ugyanis ahelyett, hogy levonta volna az exportárból a kivitel esetén felszámított HÉA vissza nem térített összegét, ahogyan azt az eredeti vizsgálat során tette, a Bizottság — az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének téves értelmezése alapján — a HÉA-t tartalmazó árat alapul véve hasonlította össze az exportárat a rendes értékkel.

| | Másodszor a felperes úgy érvel, hogy a rendeletet érvénytelenné teszi az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megsértése is, amennyiben az exportár és a rendes érték közötti összehasonlítás során a HÉA visszatérítés megtagadása figyelembevételének hiányára alkalmazott módszer bármilyen elfogadható igazolás nélkül teljes mértékben eltér az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertől. |
| --- | --- |

Másodszor a felperes úgy érvel, hogy a rendeletet érvénytelenné teszi az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megsértése is, amennyiben az exportár és a rendes érték közötti összehasonlítás során a HÉA visszatérítés megtagadása figyelembevételének hiányára alkalmazott módszer bármilyen elfogadható igazolás nélkül teljes mértékben eltér az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertől.

---

(1)  HL L 240., 7. o.

(2)  HL L 56., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 10. kötet, 45. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/38

---

2009. október 14-én benyújtott kereset — Goodyear Dunlop Tyres UK kontra OHIM — Sportfive (QUALIFIER)

(T-424/09. sz. ügy)

2009/C 312/63

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Goodyear Dunlop Tyres UK Ltd (Birmingham, Egyesült Királyság) (képviselő: M. Graf ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Sportfive GmbH & Co. KG (Köln, Németország)

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának az R 1291/2008-4. sz., 2009. augusztus 11-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának az R 1291/2008-4. sz., 2009. augusztus 11-én hozott határozatát;

| — | az Elsőfokú Bíróság az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

Az érintett közösségi védjegy: a „QUALIFIER” szóvédjegy a 12. osztályba tartozó áruk tekintetében (4 877 262. sz. védjegybejelentés).

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: Sportfive GmbH & Co. KG.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a többek között a 12. osztályba tarozó áruk tekintetében bejelentett 4 017 836. sz. közösségi szóvédjegy és a 30 415 017.1. sz. „Qualifier 2006” német szóvédjegy, a 30 414 610.2. sz. „2006 QUALIFIERS” német szó- és ábrás védjegy, a 30 515 033.2. sz. „Qualifiers 2008”német szóvédjegy, valamint a 30 565 616.3. sz. „2008 QUALIFIERS” német szó- és ábrás védjegy.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak helyt adott.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a 207/2009 rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának a megsértése, mivel az ütköző védjegyek között nem áll fenn az összetévesztés veszélye.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 2009., L 78. 1. o.)

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/39

---

2009. október 14-én benyújtott kereset — Honda Motor kontra OHIM — Blok (BLAST)

(T-425/09. sz. ügy)

2009/C 312/64

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Honda Motor Co., Ltd. (Tokió, Japán) (képviselő: M. Graf ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Hendrik Blok (Oudenaarde, Belgium)

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 1097/2008 1. sz. ügyben 2009. július 16-án hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 1097/2008 1. sz. ügyben 2009. július 16-án hozott határozatát;

| — | az Elsőfokú Bíróság az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

Az érintett közösségi védjegy: a BLAST szóvédjegy, a 7. és 12. osztályba tartozó áruk tekintetében.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a „BLAST” közösségi szóvédjegy, a 7., 35. és 37. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében; a „BLAST” benelux szóvédjegy, a 7., 35. és 37. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak helyt adott.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a 40/94 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának [jelenleg 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának] megsértése, mivel a fellebbezési tanács tévesen állapította meg azt, hogy az érintett védjegyek között fennáll az összetévesztés veszélye.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/39

---

2009. október 22-én benyújtott kereset — centrotherm Clean Solutions kontra OHIM — Centrotherm Systemtechnik (CENTROTHERM)

(T-427/09. sz. ügy)

2009/C 312/65

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG (Blaubeuren, Németország) (képviselő: O. Löffel ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Centrotherm Systemtechnik GmbH (Brilon, Németország)

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2009. augusztus 25-i határozatát (R 6/2008-4. sz. ügy), amennyiben az a törlés iránti kérelmet elutasítja az alábbi áruk vonatkozásában:






  — | 11. osztály — fűtéscsövek, füstcsatornák kéményeknél, fűtőkazánok merev csövei, csatlakozóelemek gázégőkhöz, fűtőrendszerek mechanikus elemei, gázrendszerek mechanikus elemei, csőkulcsok, kéményelosztók. |
| --- | --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2009. augusztus 25-i határozatát (R 6/2008-4. sz. ügy), amennyiben az a törlés iránti kérelmet elutasítja az alábbi áruk vonatkozásában:

—

11. osztály — fűtéscsövek, füstcsatornák kéményeknél, fűtőkazánok merev csövei, csatlakozóelemek gázégőkhöz, fűtőrendszerek mechanikus elemei, gázrendszerek mechanikus elemei, csőkulcsok, kéményelosztók.

| — | 17. osztály — csőcsatlakozások, csőkarmantyúk, felszerelések csővezetékekhez, rugalmas csövek, valamennyi felsorolt áru nem fémből. |
| --- | --- |

—

17. osztály — csőcsatlakozások, csőkarmantyúk, felszerelések csővezetékekhez, rugalmas csövek, valamennyi felsorolt áru nem fémből.

| — | 19. osztály — merev csövek, csőszerelvények különösen építési célokra, elágazócsövek, kályhacsövek. |
| --- | --- |

—

19. osztály — merev csövek, csőszerelvények különösen építési célokra, elágazócsövek, kályhacsövek.

| — | az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére

Jogalapok és fontosabb érvek

A törlés iránti kérelemmel érintett közösségi védjegy: a CENTROTHERM szóvédjegy a 11., 17., 19. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában (1 301 019. sz. közösségi védjegy).

A közösségi védjegy jogosultja: Centrotherm Systemtechnik GmbH.

A közösségi védjegy törlését kérelmező fél: a felperes.

A törlési osztály határozata: a törlési osztály törölte a közösségi védjegyet.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács részben hatályon kívül helyezte a törlési osztály határozatát, és részben törölte a közösségi védjegyet.

Jogalapok: A 207/2009/EK rendeletnek (1) a 2868/95 rendelet (2) 40. szabályának (5) bekezdésével és 22. szabályának (2) és (3) bekezdésével együtt értelmezett 51. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése, mivel a védjegyjogosult által benyújtott, a használat igazolására vonatkozó bizonyítékok kellőképpen igazolják, hogy a szóban forgó védjegyet a 207/2009 rendelet 15. cikke értelmében tényleges használták.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK rendelet (HL L 78., 1. o.).

(2)  A közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 1995. december 13-i 2868/95/EK tanácsi rendelet (HL L 303., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 189. o.).

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/40

---

2009. október 29-én benyújtott kereset — TTNB kontra OHIM — March (Tila March)

(T-433/09. sz. ügy)

2009/C 312/66

A keresetlevél nyelve: francia

Felek

Felperes: TTNB SARL (képviselő: J.-M. Moiroux ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Juan Carmen March (Madrid, Spanyolország)

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az OHIM második fellebbezési tanácsának 2009. augusztus 20-i, az R 1538/2008-2. sz. ügyben hozott határozatát és engedélyezze a bejelentett védjegy lajstromozását; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az OHIM második fellebbezési tanácsának 2009. augusztus 20-i, az R 1538/2008-2. sz. ügyben hozott határozatát és engedélyezze a bejelentett védjegy lajstromozását;

| — | az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: Tamara Taichman, akinek a felperes jogutódja.

Az érintett közösségi védjegy: a „Tila March” szóvédjegy a 3., 18. és 25. osztályba tartozó áruk vonatkozásában — 5 402 722. sz. védjegybejelentés.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: Carmen March Juan

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a CARMEN MARCH spanyol szóvédjegy a 3., 18., 24., 25., 35. és 38. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában, a felszólalás a 3., 18. és 25. osztályba tartozó áruk tekintetében való lajstromozás ellen irányul.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalást elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a felszólalási osztály határozatát hatályon kívül helyezte.

Jogalapok: A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának [helyébe lépett a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja] megsértése, mivel az ütköző védjegyek között nem áll fenn az összetévesztés veszélye.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/40

---

2009. október 26-án benyújtott kereset — Centrotherm Systemtechnik kontra OHIM — centrotherm Clean Solutions (CENTROTHERM)

(T-434/09. sz. ügy)

2009/C 312/67

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Centrotherm Systemtechnik GmbH. (Brilon, Németország) (képviselő: J. Albrecht ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG (Blaubeuren, Németország)

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2009. augusztus 25-i határozatát (R 6/2008-4. sz. ügy), amennyiben az utóbbi helyt ad a szóban forgó védjegy törlése iránti kérelemnek; |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2009. augusztus 25-i határozatát (R 6/2008-4. sz. ügy), amennyiben az utóbbi helyt ad a szóban forgó védjegy törlése iránti kérelemnek;

| — | az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére;

| — | az Elsőfokú Bíróság az esetleges beavatkozót kötelezze a beavatkozással kapcsolatban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Elsőfokú Bíróság az esetleges beavatkozót kötelezze a beavatkozással kapcsolatban felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A törlés iránti kérelemmel érintett közösségi védjegy: a CENTROTHERM szóvédjegy a 11., 17., 19. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában (1 301 019. sz. közösségi védjegy).

A közösségi védjegy jogosultja: a felperes.

A közösségi védjegy törlését kérelmező fél: centrotherm Clean Solutions GmbH & Co.

A törlési osztály határozata: a törlési osztály törölte a közösségi védjegyet.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács részben hatályon kívül helyezte a törlési osztály határozatát, és részben törölte a közösségi védjegyet.

Jogalapok:

| — | A 207/2009/EK rendelet (1) 51. cikkének (1) és (2) bekezdésével együtt értelmezett 57. cikke (5) bekezdésének megsértése, mivel az alperes nem vette kellően figyelembe a határidőben benyújtott, a használat igazolására vonatkozó bizonyítékokat; |
| --- | --- |

—

A 207/2009/EK rendelet (1) 51. cikkének (1) és (2) bekezdésével együtt értelmezett 57. cikke (5) bekezdésének megsértése, mivel az alperes nem vette kellően figyelembe a határidőben benyújtott, a használat igazolására vonatkozó bizonyítékokat;

| — | a hivatalból történő vizsgálatára irányuló kötelezettség megsértése; |
| --- | --- |

—

a hivatalból történő vizsgálatára irányuló kötelezettség megsértése;

| — | a 207/2009 rendelet 76. cikke (1) és (2) bekezdésének és 57. cikke (1) bekezdésének, valamint a 2868/95/EK rendelet (2) 40. szabálya (5) bekezdésének megsértése, mivel az alperes nem vette figyelembe a fellebbezés jogalapjait tartalmazó beadvány mellékletében szereplő, a használat igazolására vonatkozó bizonyítékokat; |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 76. cikke (1) és (2) bekezdésének és 57. cikke (1) bekezdésének, valamint a 2868/95/EK rendelet (2) 40. szabálya (5) bekezdésének megsértése, mivel az alperes nem vette figyelembe a fellebbezés jogalapjait tartalmazó beadvány mellékletében szereplő, a használat igazolására vonatkozó bizonyítékokat;

| — | téves értékelés, mivel a később előterjesztett bizonyítékokat a határidő túllépése ellenére figyelembe kellett volna venni; |
| --- | --- |

—

téves értékelés, mivel a később előterjesztett bizonyítékokat a határidő túllépése ellenére figyelembe kellett volna venni;

| — | másodlagosan a 2868/95 rendelet 40. szabálya (5) bekezdésének az EK 241. cikkre tekintettel való alkalmazhatatlansága, mivel az ellentétes a 207/2009 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésével és 162. cikke (1) bekezdésével együtt értelmezett 76.cikke (1) bekezdésével és 57. cikke (1) bekezdésével, az EK 202. cikkel, valamint a közösségi jog alapelveivel, különösen a jogállamiság elvével, az arányosság elvével, a tulajdonhoz való alapvető joggal és a tisztességes eljáráshoz való joggal. |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2868/95 rendelet 40. szabálya (5) bekezdésének az EK 241. cikkre tekintettel való alkalmazhatatlansága, mivel az ellentétes a 207/2009 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésével és 162. cikke (1) bekezdésével együtt értelmezett 76.cikke (1) bekezdésével és 57. cikke (1) bekezdésével, az EK 202. cikkel, valamint a közösségi jog alapelveivel, különösen a jogállamiság elvével, az arányosság elvével, a tulajdonhoz való alapvető joggal és a tisztességes eljáráshoz való joggal.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK rendelet (HL L 78., 1. o.).

(2)  A közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 1995. december 13-i 2868/95/EK tanácsi rendelet (HL L 303., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 189. o.).

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/41

---

2009. október 22-én benyújtott kereset — SE.RI.FO. kontra Bizottság és Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

(T-438/09. sz. ügy)

2009/C 312/68

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: SE.RI.FO. (Nápoly, Olaszország) (képviselők: R. de Lorenzo ügyvéd, Kivel Mazuy ügyvéd, G. Ruberto ügyvéd)

Alperesek: az Európai Közösségek Bizottsága és Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg azt az intézkedést — amelynek sem időpontja, sem száma nem ismert — amellyel az EACEA a Lifelong Learning Programme keretében elfogadta a „KA3 ICT Multilateral Projects” keresztprogram részét alkotó projektek listáját, amelyeket közösségi társfinanszírozásra elfogadtak, valamint a tartaléklistát, azon részre korlátozottan, amelyben a Se.Ri.Fo. s.r.l. által benyújtott „V-3DAS” 505690-2009-LLP-IT-KA3-KA3MP sz. projekt a tartaléklistára került a finanszírozott projektek listája helyett. |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg azt az intézkedést — amelynek sem időpontja, sem száma nem ismert — amellyel az EACEA a Lifelong Learning Programme keretében elfogadta a „KA3 ICT Multilateral Projects” keresztprogram részét alkotó projektek listáját, amelyeket közösségi társfinanszírozásra elfogadtak, valamint a tartaléklistát, azon részre korlátozottan, amelyben a Se.Ri.Fo. s.r.l. által benyújtott „V-3DAS” 505690-2009-LLP-IT-KA3-KA3MP sz. projekt a tartaléklistára került a finanszírozott projektek listája helyett.

| — | Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a 2009. szeptember 22-én érkezett, 2009. szeptember 21-i feljegyzést, amelyben az EACEA közölte a Se.Ri.Fo. s.r.l.-lel a „V-3DAS” projektre vonatkozó, az Ügynökségtől független szakértők által készített értékelést, valamint az elért pontszámokat. |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a 2009. szeptember 22-én érkezett, 2009. szeptember 21-i feljegyzést, amelyben az EACEA közölte a Se.Ri.Fo. s.r.l.-lel a „V-3DAS” projektre vonatkozó, az Ügynökségtől független szakértők által készített értékelést, valamint az elért pontszámokat.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes 2009-es év vonatkozásában részt vett a Cselekvési program az egész életen át tartó tanulás terén („Lifelong Learning Programme”) pályázati kiírásban, és benyújtotta az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséghez (EACEA, „Educational, Audiovisual and Culture Executive Agency”) a V-3DAS projektet a Keresztprogram — kulcstevékenységek 3 „ICT” keretében.

A pályázóknak szóló 2009. évi gyakorlati útmutató előírásainak értelmében a pályázatokat az Ügynökségtől független szakértők értékelték. A felperes által benyújtott projekt, mivel a maximális 40 pontból csak 30,5 pontot ért el (a maximális pontszám mintegy 76,3 %-a), a finanszírozott projektek listájára való felkerüléshez szükséges 31 ponttal szemben (a maximális pontszám mintegy 77,5 %-a), a tartaléklistára került, amely további finanszírozásokhoz használható fel, amennyiben maradnak rendelkezésre álló források az elfogadott projektek visszavonása vagy a Program költségvetésének megemelése következtében.

Állításainak alátámasztására a felperes arra hivatkozik, hogy az által benyújtott projektnek az EACEA-tól független szakértők értékelése és az ezek által az értékelés alapján minden egyes Averd Criterion után adott pontok helytelenek az indokolás logikájának hiánya, az értékelési kritériumok téves alkalmazása, valamint a vélemények nyilvánvaló ellentmondásossága és illogikussága okán. E jogszerűtlenségek maghatározóan járultak hozzá a felperes által benyújtott projektnek a finanszírozott projektek listájáról való kizárásához, amely mindössze 0,5 ponton múlott.

A felperes e tekintetben hangsúlyozza, hogy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet a támogatások nyújtásának vonatkozásában a következőképpen rendelkezik 109. cikkében: „A támogatások odaítélésére az áltáthatóság és az egyenlő elbánás elve vonatkozik.”

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/42

---

2009. november 3-án benyújtott kereset — Azienda Agricola Bracesco kontra Bizottság

(T-440/09. sz. ügy)

2009/C 312/69

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Azienda Agricola Bracesco (Orgiano, Olaszország) (képviselők: F. Tosello ügyvéd, S. Rizzioli ügyvéd, C. Pauly ügyvéd)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

Kereseti kérelmek

| — | Az Elsőfokú Bíróság az EK-Szerződés 235. cikke és 288. cikkének második bekezdése értelmében kötelezze az Európai Bizottságot, hogy térítse meg az Azienda Agricola Brasesco s.r.l. (jelenleg felszámolás alatt) okozott károkat 335 000 euró összegben, vagy az eljárás során meghatározandó összegben, amely mindenesetre bírósági úton kerül megállapításra, az esedékességtől az összeg megállapításáig járó törvényes kamatokkal növelve, és |
| --- | --- |

—

Az Elsőfokú Bíróság az EK-Szerződés 235. cikke és 288. cikkének második bekezdése értelmében kötelezze az Európai Bizottságot, hogy térítse meg az Azienda Agricola Brasesco s.r.l. (jelenleg felszámolás alatt) okozott károkat 335 000 euró összegben, vagy az eljárás során meghatározandó összegben, amely mindenesetre bírósági úton kerül megállapításra, az esedékességtől az összeg megállapításáig járó törvényes kamatokkal növelve, és

| — | kötelezze az alperest a jogvita költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a jogvita költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen, az Európai Közösség szerződésen kívüli felelősségéből eredő kár megtérítésére irányuló keresetet a madárinfluenza elleni küzdelem közösségi intézkedéseivel összefüggésben nyújtották be.

E tekintetben a felperes azt állítja, hogy az európai baromfipiacon a fogyasztóknak a madárinfluenza elterjedéséhez kötődő kereslete csökkenése okán bekövetkezett zavarok következtében az Európai Bizottság a baromfitenyésztők támogatása tekintetében intézkedéseket előíró 1010/2006 rendelettel (1) a beavatkozás mellett döntött.

Ugyanakkor, annak ellenére, az állat-egészségügyre vonatkozó közösségi szabályozás a baromfi fogalmába sorolja a fürjet is, az e faj tenyésztése és vágása területén tevékenységet végző tenyésztőket indokolatlanul kizárták a támogatásokból.

A felperes Azienda Agricola Brasesco s.r.l. (felszámolás alatt) azt kifogásolja, hogy jogellenes kárt szenvedett az Európai Bizottság magatartásából eredően, amely súlyosan és nyilvánvalóan megsértette a közösségi jogrend egyik alapelvét, nevezetesen a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét.

---

(1)  Az egyes tagállamok tojás- és baromfiágazatában végrehajtott bizonyos rendkívüli piactámogatási intézkedésekről szóló, 2006. július 3-i 1010/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 180., 3. o.)

---

Közszolgálati Törvényszék

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/43

---

A Közszolgálati Törvényszék második tanácsa elnökének 2009. október 22-i végzése — Aayhan és társai kontra Parlament

(F-10/08. sz. ügy) (1)

(Okafogyottság)

2009/C 312/70

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Laleh Aayhan (Strasbourg, Franciaország) és társai (képviselő: R. Blindauer ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők kezdetben: M. Mustapha-Pacha és R. Ignătescu, később: R. Ignătescu és S. Seyr meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A felperesek által az Európai Parlamenttel határozott időre kötött összes szerződéseik egy, határozatlan idejű szerződéssé való átminősítése végett 2007. június 21-én benyújtott panaszt elutasító, 2007. október 25-i európai parlamenti határozat megsemmisítése.

A végzés rendelkező része

| 1. | Az F-10/08. sz. Aayhan és társai kontra Parlament ügyben benyújtott keresetről nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1.

Az F-10/08. sz. Aayhan és társai kontra Parlament ügyben benyújtott keresetről nem szükséges határozni.

| 2. | A felperesek maguk viselik a saját költségeiket, valamint a Parlament részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2.

A felperesek maguk viselik a saját költségeiket, valamint a Parlament részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 64., 2008.3.8., 70. o.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/43

---

2009. szeptember 17-én benyújtott kereset — Marcuccio kontra Bizottság

(F-78/09. sz. ügy)

2009/C 312/71

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Luigi Marcuccio (Tricase, Olaszország) (képviselő: G. Cipressa ügyvéd)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

A jogvita tárgya és leírása

A Bizottság azon határozatának megsemmisítése, amellyel elutasítja a felperes T-18/04. sz. ügyben felmerült eljárási költségeinek részére történő megtérítése iránti kérelmét, amely költségek viselésére az alperest az Elsőfokú Bíróság 2008. június 10-i ítéletével kötelezte. Továbbá az alperes kötelezése a felperesnek okozott vagyoni és nem vagyoni kár megtérítésére.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az alperes azon határozatát, amellyel a felperes 2008. szeptember 22-i kérelmét elutasította; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az alperes azon határozatát, amellyel a felperes 2008. szeptember 22-i kérelmét elutasította;

| — | a Közszolgálati Törvényszék szükség szerint semmisítse meg a felperes panaszát elutasító 2009. április 8-i határozatát; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék szükség szerint semmisítse meg a felperes panaszát elutasító 2009. április 8-i határozatát;

| — | a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest, hogy fizessen a felperesnek 2008. szeptember 22-től a teljesítés napjáig évi összesen 10 %-os mértékű késedelmi kamattal növelt, évente tőkésített, kezdetben 15 882,31 euró összeget a felperes által a vitatott határozat folytán a fent megjelölt időszakban elszenvedett vagyoni kár megtérítése címén; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest, hogy fizessen a felperesnek 2008. szeptember 22-től a teljesítés napjáig évi összesen 10 %-os mértékű késedelmi kamattal növelt, évente tőkésített, kezdetben 15 882,31 euró összeget a felperes által a vitatott határozat folytán a fent megjelölt időszakban elszenvedett vagyoni kár megtérítése címén;

| — | a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest, hogy fizessen a felperesnek a felperest a megtámadott határozat folytán a határozathozatal időpontjától a teljesítés napjáig ért nem vagyoni és létfenntartási kár megtérítése címén — az általa méltányosan 6 500,00 euróban megjelölt, illetőleg a Törvényszék által igazságosnak és méltányosnak ítélt, magasabb vagy alacsonyabb összeget; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest, hogy fizessen a felperesnek a felperest a megtámadott határozat folytán a határozathozatal időpontjától a teljesítés napjáig ért nem vagyoni és létfenntartási kár megtérítése címén — az általa méltányosan 6 500,00 euróban megjelölt, illetőleg a Törvényszék által igazságosnak és méltányosnak ítélt, magasabb vagy alacsonyabb összeget;

| — | a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest, hogy fizessen a felperesnek napi 5 eurót, illetőleg a Törvényszék által igazságosnak és méltányosnak ítélt, magasabb vagy alacsonyabb összeget e kereset megindításától mindaddig, amíg a 2008. szeptember 22-i kérelem teljes és hiánytalan teljesítésével kapcsolatos összes határozatnak a Bizottság eleget nem tesz, és amely összeget a felperes minden hónap első napján kér megfizetni az előző hónapban esedékessé vált követeléseivel kapcsolatban, a kérelem teljesítéséről szóló határozat végrehajtásának bármilyen késéséből adódó kár megtérítéseként; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest, hogy fizessen a felperesnek napi 5 eurót, illetőleg a Törvényszék által igazságosnak és méltányosnak ítélt, magasabb vagy alacsonyabb összeget e kereset megindításától mindaddig, amíg a 2008. szeptember 22-i kérelem teljes és hiánytalan teljesítésével kapcsolatos összes határozatnak a Bizottság eleget nem tesz, és amely összeget a felperes minden hónap első napján kér megfizetni az előző hónapban esedékessé vált követeléseivel kapcsolatban, a kérelem teljesítéséről szóló határozat végrehajtásának bármilyen késéséből adódó kár megtérítéseként;

| — | A Közszolgálati Törvényszék az alperest kötelezze a jelen keresethez kapcsolódó valamennyi eljárási költség viselésére. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék az alperest kötelezze a jelen keresethez kapcsolódó valamennyi eljárási költség viselésére.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/44

---

2009. szeptember 28-án benyújtott kereset — Marcuccio kontra Bizottság

(F-81/09. sz. ügy)

2009/C 312/72

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Luigi Marcuccio (Tricase, Olaszország) (képviselő: G. Cipressa ügyvéd)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

A jogvita tárgya és leírása

A felperesnek 2005 júniusa és 2008 áprilisa között kifizetett rokkantsági támogatás után járó késedelmi kamat kiszámítására vonatkozó bizottsági határozat megsemmisítése iránti felperesi kérelem részleges elutasítására vonatkozó bizottsági határozat megsemmisítése

Kereseti kérelmek

| — | azon határozat megsemmisítése (a továbbiakban: megtámadott határozat), formájától függetlenül, amelyben részben elutasították a felperes 2008. szeptember 8-i kérelmét (a továbbiakban: 2008. szeptember 8-i kérelem), amelyet a jelen pert megindító keresetlevélhez (a továbbiakban: keresetlevél) csatolt annak A.1 mellékleteként, vagyis formájától függetlenül azon határozat megsemmisítése, amelyben a Bizottság kiszámolta és folyósította a felperesnek a 2005 júniusa és 2008 áprilisa közötti időszakra (a továbbiakban a kérdéses időszak) vonatkozó rokkantsági támogatás minden egyes havi összege után a felperesnek járó késedelmi kamatot; e kamatokat a felperesnek 2008. május 29-én egy összegben folyósították, 2008. május 28-i értéken, ahelyett, hogy a kérdéses időszak minden egyes hónapjának végén folyósították volna, továbbá alacsonyabb összeget folyósítottak, mint amelyet akkor számítottak volna ki és folyósítottak volna, ha a 2008. szeptember 8-i kérelemben szereplő szempontokat figyelembe veszik, vagyis: a) a 2008. május 29-i dátumot tekintik dies ad quem-nek; b) ha mindig az esedékes havi összeg folyósításának havát követő hónap első napját tekintik dies a quo-nak; az alkalmazott kamatláb évente 10 % mértékű, évente tőkésített kamat lett volna; |
| --- | --- |

—

azon határozat megsemmisítése (a továbbiakban: megtámadott határozat), formájától függetlenül, amelyben részben elutasították a felperes 2008. szeptember 8-i kérelmét (a továbbiakban: 2008. szeptember 8-i kérelem), amelyet a jelen pert megindító keresetlevélhez (a továbbiakban: keresetlevél) csatolt annak A.1 mellékleteként, vagyis formájától függetlenül azon határozat megsemmisítése, amelyben a Bizottság kiszámolta és folyósította a felperesnek a 2005 júniusa és 2008 áprilisa közötti időszakra (a továbbiakban a kérdéses időszak) vonatkozó rokkantsági támogatás minden egyes havi összege után a felperesnek járó késedelmi kamatot; e kamatokat a felperesnek 2008. május 29-én egy összegben folyósították, 2008. május 28-i értéken, ahelyett, hogy a kérdéses időszak minden egyes hónapjának végén folyósították volna, továbbá alacsonyabb összeget folyósítottak, mint amelyet akkor számítottak volna ki és folyósítottak volna, ha a 2008. szeptember 8-i kérelemben szereplő szempontokat figyelembe veszik, vagyis: a) a 2008. május 29-i dátumot tekintik dies ad quem-nek; b) ha mindig az esedékes havi összeg folyósításának havát követő hónap első napját tekintik dies a quo-nak; az alkalmazott kamatláb évente 10 % mértékű, évente tőkésített kamat lett volna;

| — | a PMO4/JALS/JM D(2008) 20982. számú, a keresetlevélhez A2 mellékletként csatolt, 2008. december 16-i feljegyzés megsemmisítése annyiban, amennyiben a Bizottság részben elutasította a 2008. szeptember 8-i kérelmet, és amennyiben a Bizottság alacsonyabb összeget folyósított, mint amely akkor számítottak volna ki és folyósítottak volna, ha a 2008. szeptember 8-i kérelemben szereplő szempontokat figyelembe veszik; |
| --- | --- |

—

a PMO4/JALS/JM D(2008) 20982. számú, a keresetlevélhez A2 mellékletként csatolt, 2008. december 16-i feljegyzés megsemmisítése annyiban, amennyiben a Bizottság részben elutasította a 2008. szeptember 8-i kérelmet, és amennyiben a Bizottság alacsonyabb összeget folyósított, mint amely akkor számítottak volna ki és folyósítottak volna, ha a 2008. szeptember 8-i kérelemben szereplő szempontokat figyelembe veszik;

| — | a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest arra, hogy a felperes részére fizesse meg a 2008. szeptember 8-i kérelemben szereplő szempontok figyelembe vételével kiszámított kamatok összege és a ténylegesen folyósított kamatok összege közötti különbözetet, adott esetben tartózkodva attól, hogy a jelen jogvitára az EK 241. cikk (korábbi 184. cikk) alapján az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet azon szabályainak alkalmazásától, amelyeket a Bizottságnak a személyzeti szabályzat hatálya aló tartozó jogalannyal szemben fennálló tartozása összegének meghatározására valamint a kamatok tőkésítésére kell alkalmazni; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest arra, hogy a felperes részére fizesse meg a 2008. szeptember 8-i kérelemben szereplő szempontok figyelembe vételével kiszámított kamatok összege és a ténylegesen folyósított kamatok összege közötti különbözetet, adott esetben tartózkodva attól, hogy a jelen jogvitára az EK 241. cikk (korábbi 184. cikk) alapján az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet azon szabályainak alkalmazásától, amelyeket a Bizottságnak a személyzeti szabályzat hatálya aló tartozó jogalannyal szemben fennálló tartozása összegének meghatározására valamint a kamatok tőkésítésére kell alkalmazni;

| — | a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest arra, hogy a felperes részére fizesse meg az évente 10 % mértékű, évente tőkésített kamatokat 2008. május 29-től a tényleges kifizetés napjáig számolva, a kamatok közötti különbségre nézve, valamint egy euró megfizetésére, adott esetben tartózkodva attól, hogy a jelen jogvitára az EK 241. cikk (korábbi 184. cikk) alapján az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet azon szabályainak alkalmazásától, amelyeket a Bizottságnak a személyzeti szabályzat hatálya aló tartozó jogalannyal szemben fennálló tartozása összegének meghatározására valamint a kamatok tőkésítésére kell alkalmazni; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest arra, hogy a felperes részére fizesse meg az évente 10 % mértékű, évente tőkésített kamatokat 2008. május 29-től a tényleges kifizetés napjáig számolva, a kamatok közötti különbségre nézve, valamint egy euró megfizetésére, adott esetben tartózkodva attól, hogy a jelen jogvitára az EK 241. cikk (korábbi 184. cikk) alapján az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet azon szabályainak alkalmazásától, amelyeket a Bizottságnak a személyzeti szabályzat hatálya aló tartozó jogalannyal szemben fennálló tartozása összegének meghatározására valamint a kamatok tőkésítésére kell alkalmazni;

| — | a Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Bizottságot a jelen keresettel kapcsolatos összes költség, jogdíj és tiszteletdíj megfizetésére; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Bizottságot a jelen keresettel kapcsolatos összes költség, jogdíj és tiszteletdíj megfizetésére;

| — | amennyiben szükséges, semmisítse meg a 2009. február 18-i panaszt elutasító határozatot, annak formájától függetlenül, és a 2009. május 29-i feljegyzést. |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, semmisítse meg a 2009. február 18-i panaszt elutasító határozatot, annak formájától függetlenül, és a 2009. május 29-i feljegyzést.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/44

---

2009. október 16-án benyújtott kereset — Larue és Seigneur kontra Európai Központi Bank

(F-84/09. sz. ügy)

2009/C 312/73

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Emmanuel Larue és Olivier Seigneur (Frankfurt am Main, Németország) (képviselő: L. Levi ügyvéd)

Alperes: Európai Központi Bank

A jogvita tárgya és leírása

A 2009 januári illetményelszámolások megsemmisítésére irányuló kérelem.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2009 januári illetményelszámolást; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2009 januári illetményelszámolást;

| — | amennyiben szükséges, a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a felperesek által előterjesztett felülvizsgálati kérelmet és panaszt elutasító 2009. április 20-i, illetve 2009. augusztus 6-i határozatokat; |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a felperesek által előterjesztett felülvizsgálati kérelmet és panaszt elutasító 2009. április 20-i, illetve 2009. augusztus 6-i határozatokat;

| — | a Közszolgálati Törvényszék a pervezető intézkedések címén hívja fel az alperest a közigazgatási aktája, illetve legalább a következő dokumentumok bemutatására: a DG-H az igazgatóságnak a 2009-es GSA-val („General Salary Adjustment” számítási módszer) kapcsolatban küldött dokumentumai, az igazgatóság javaslata a 2009-es GSA-ra vonatkozóan, a DG-H a kormányzótanácsnak a 2009-es GSA-val kapcsolatban küldött dokumentumai, a kormányzótanács határozata a 2009-es GSA-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék a pervezető intézkedések címén hívja fel az alperest a közigazgatási aktája, illetve legalább a következő dokumentumok bemutatására: a DG-H az igazgatóságnak a 2009-es GSA-val („General Salary Adjustment” számítási módszer) kapcsolatban küldött dokumentumai, az igazgatóság javaslata a 2009-es GSA-ra vonatkozóan, a DG-H a kormányzótanácsnak a 2009-es GSA-val kapcsolatban küldött dokumentumai, a kormányzótanács határozata a 2009-es GSA-ra vonatkozóan;

| — | a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest a felperesek kárának megtérítésére, amely a vásárlóerő 2009. január 1-je óta bekövetkezett csökkenése miatt felperesenként 5 000 euró megfizetéséből, valamint az illetmény-hátralékok megtérítéséből áll, amelynek része az illetménynek és a felperesek valamennyi származékos jogosultságának 2009. január 1-je óta történt 1,5 %-os növekedése, illetve a felperesek illetmény-hátralékainak esedékessé válásától azok tényleges kifizetéséig tartó időre számított kamat megfizetésére. E kamat mértéke az említett időszakban az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveletekre megállapított kamatláb két ponttal növelt értéke; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest a felperesek kárának megtérítésére, amely a vásárlóerő 2009. január 1-je óta bekövetkezett csökkenése miatt felperesenként 5 000 euró megfizetéséből, valamint az illetmény-hátralékok megtérítéséből áll, amelynek része az illetménynek és a felperesek valamennyi származékos jogosultságának 2009. január 1-je óta történt 1,5 %-os növekedése, illetve a felperesek illetmény-hátralékainak esedékessé válásától azok tényleges kifizetéséig tartó időre számított kamat megfizetésére. E kamat mértéke az említett időszakban az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveletekre megállapított kamatláb két ponttal növelt értéke;

| — | a Közszolgálati Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/45

---

2009. október 19-én benyújtott kereset — Rossis Ferreras kontra Bizottság

(F-85/09. sz. ügy)

2009/C 312/74

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Francisco Rossis Ferreras (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: F. Frabetti ügyvéd)

Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága

A jogvita tárgya és leírása

A felperes 2001. július 1-je és 2002. december 31-e közötti időszakra vonatkozó szakmai előmeneteli jelentésének megsemmisítése iránti kérelem.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a felperes 2001. július 1-je és 2002. december 31-e közötti időszakra vonatkozó szakmai előmeneteli jelentését; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a felperes 2001. július 1-je és 2002. december 31-e közötti időszakra vonatkozó szakmai előmeneteli jelentését;

| — | a Közszolgálati Törvényszék a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

---

| 19.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/45

---

2009. október 26-án benyújtott kereset — Gagalis kontra Tanács

(F-89/09. sz. ügy)

2009/C 312/75

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Spyridon Gagalis (Kraainem, Belgium) (képviselő: N. Lhoëst ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

A jogvita tárgya és leírása

Az alperes azon határozatának megsemmisítése iránti kereset, amelyben megtagadta, hogy a személyzeti szabályzat 73. cikke alapján megtérítse a felperesnek a termálfürdős kúrájával kapcsolatos valamennyi költsége 75 %-t.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az alperes 2008. december 9-i, a felperessel 2008. december 22-én közölt határozatát, amelyben megtagadta, hogy a személyzeti szabályzat 73. cikke alapján megtérítse neki a termálfürdős kúrájával kapcsolatos valamennyi költsége 75 %-t. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az alperes 2008. december 9-i, a felperessel 2008. december 22-én közölt határozatát, amelyben megtagadta, hogy a személyzeti szabályzat 73. cikke alapján megtérítse neki a termálfürdős kúrájával kapcsolatos valamennyi költsége 75 %-t.

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2009. július 15-i, a felperessel 2009. július 17-én közölt határozatot, amelyben elutasították a felperes által a termálfürdős kúrájával kapcsolatos valamennyi költség 75 %-ának a személyzeti szabályzat 73. cikke alapján történő megtérítésére vonatkozóan benyújtott panaszt. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2009. július 15-i, a felperessel 2009. július 17-én közölt határozatot, amelyben elutasították a felperes által a termálfürdős kúrájával kapcsolatos valamennyi költség 75 %-ának a személyzeti szabályzat 73. cikke alapján történő megtérítésére vonatkozóan benyújtott panaszt.

| — | A Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Tanácsot, hogy fizessen a felperesnek 1 551,38 eurós kiegészítő összeget a késedelmi kamatokkal együtt. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Tanácsot, hogy fizessen a felperesnek 1 551,38 eurós kiegészítő összeget a késedelmi kamatokkal együtt.

| — | A Közszolgálati Törvényszék az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

---