# Euroopa Liidu L 233/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.233.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 233 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide4. september 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.233.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 233

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide4. september 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 803/2009, 27. august 2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 804/2009, 3. september 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 805/2009, 3. september 2009, millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 806/2009, 3. september 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 807/2009, 3. september 2009, millega määratakse kindlaks või maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 186/2009 avatud pakkumismenetluse raames 11. individuaalseks pakkumiskutseks | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 808/2009, 3. september 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 310/2009 avatud pakkumismenetluse raames avatud 9. individuaalseks pakkumiskutseks | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 809/2009, 3. september 2009, millega kõikide liikmesriikide, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku süvameregarneeli püük NAFO piirkonna rajoonis 3L | 25 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 803/2009, 27. august 2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 804/2009, 3. september 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 805/2009, 3. september 2009, millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 806/2009, 3. september 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 807/2009, 3. september 2009, millega määratakse kindlaks või maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 186/2009 avatud pakkumismenetluse raames 11. individuaalseks pakkumiskutseks

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 808/2009, 3. september 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 310/2009 avatud pakkumismenetluse raames avatud 9. individuaalseks pakkumiskutseks

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 809/2009, 3. september 2009, millega kõikide liikmesriikide, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku süvameregarneeli püük NAFO piirkonna rajoonis 3L

25

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 803/2009,

27. august 2009,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 13 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed ja varasemad uurimised

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96 (2) on teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Taist pärit rauast või terasest toruliitmike (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgne uurimine”). Algmääruse artikli 13 lõike 3 alusel laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 763/2000 (3) kõnealuseid meetmeid järelduste põhjal, mis tehti dumpinguvastastest meetmetest kõrvalhoidmist käsitlenud uurimises, et hõlmata teatav Taiwanist saadetud vaatlusaluse toote import. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96 (2) on teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Taist pärit rauast või terasest toruliitmike (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgne uurimine”). Algmääruse artikli 13 lõike 3 alusel laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 763/2000 (3) kõnealuseid meetmeid järelduste põhjal, mis tehti dumpinguvastastest meetmetest kõrvalhoidmist käsitlenud uurimises, et hõlmata teatav Taiwanist saadetud vaatlusaluse toote import.

| (2) | Praegu kohaldatavad meetmed on vastavalt algmääruse artikli 11 lõike 2 kohasele aegumise läbivaatamisele (edaspidi „esimene aegumise läbivaatamine”) nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003 (4) Hiina Rahvavabariigist ja Taist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit ning Taiwanist saadetud, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Hiina puhul on kehtiv dumpinguvastane tollimaks 58,6 % ja Tai puhul 58,9 %, välja arvatud äriühingute Thai Benkan Co. Ltd. (0 %) ja Awaji Materia Co. Ltd (5) puhul (7,4 %). Kolm Taiwani äriühingut – Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. – on vabastatud Taiwanile laiendatud meetmetest. |
| --- | --- |

(2)

Praegu kohaldatavad meetmed on vastavalt algmääruse artikli 11 lõike 2 kohasele aegumise läbivaatamisele (edaspidi „esimene aegumise läbivaatamine”) nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003 (4) Hiina Rahvavabariigist ja Taist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit ning Taiwanist saadetud, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Hiina puhul on kehtiv dumpinguvastane tollimaks 58,6 % ja Tai puhul 58,9 %, välja arvatud äriühingute Thai Benkan Co. Ltd. (0 %) ja Awaji Materia Co. Ltd (5) puhul (7,4 %). Kolm Taiwani äriühingut – Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. – on vabastatud Taiwanile laiendatud meetmetest.

| (3) | Komisjoni otsusega 96/252/EÜ (6) kiideti heaks teatavate Tai tootjate pakutud kohustus. Kõnealused kohustused tühistati 2004. aastal nõukogu määrusega (EÜ) nr 1496/2004, (7) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 964/2003. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 96/252/EÜ (6) kiideti heaks teatavate Tai tootjate pakutud kohustus. Kõnealused kohustused tühistati 2004. aastal nõukogu määrusega (EÜ) nr 1496/2004, (7) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 964/2003.

| (4) | Algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt laiendati Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmeid impordile, mis saadeti Indoneesiast (nõukogu määrus (EÜ) nr 2052/2004), (8) Sri Lankalt (nõukogu määrus (EÜ) nr 2053/2004) (9) ja Filipiinidelt (nõukogu määrus (EÜ) nr 655/2006), (10) sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Filipiinid, Indoneesia ja Sri Lanka või mitte. |
| --- | --- |

(4)

Algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt laiendati Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmeid impordile, mis saadeti Indoneesiast (nõukogu määrus (EÜ) nr 2052/2004), (8) Sri Lankalt (nõukogu määrus (EÜ) nr 2053/2004) (9) ja Filipiinidelt (nõukogu määrus (EÜ) nr 655/2006), (10) sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Filipiinid, Indoneesia ja Sri Lanka või mitte.

| (5) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008 (11) kehtestatud dumpinguvastased meetmed kehtivad praegu ka Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008 (11) kehtestatud dumpinguvastased meetmed kehtivad praegu ka Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (6) | Pärast seda, kui avaldati teade (12) Hiinast ja Taist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon algmääruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohase taotluse kõnealuste meetmete läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda, kui avaldati teade (12) Hiinast ja Taist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon algmääruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohase taotluse kõnealuste meetmete läbivaatamiseks.

| (7) | Taotluse esitas 5. märtsil 2008 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 50 % ühenduse vaatlusaluse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(7)

Taotluse esitas 5. märtsil 2008 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 50 % ühenduse vaatlusaluse toote kogutoodangust.

| (8) | Artikli 11 lõike 2 kohast taotlust põhjendati väitega, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(8)

Artikli 11 lõike 2 kohast taotlust põhjendati väitega, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumine või kordumine.

| (9) | Artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhines taotleja esitatud teabel, et meede ei ole vaatlusaluse toote Hiinast pärit impordi korral kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks enam piisav, eelkõige meetme laiendamise osas Taiwanist saadetud impordi suhtes. Taotleja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. toodetud impordi vabastamine laiendatud meetmetest ei ole enam õigustatud, kuna tundub, et kõnealused äriühingud hoiavad meetmetest kõrvale, näiteks Hiinast pärit vaatlusaluse toote ümberlaadimise teel Taiwanis. |
| --- | --- |

(9)

Artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhines taotleja esitatud teabel, et meede ei ole vaatlusaluse toote Hiinast pärit impordi korral kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks enam piisav, eelkõige meetme laiendamise osas Taiwanist saadetud impordi suhtes. Taotleja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. toodetud impordi vabastamine laiendatud meetmetest ei ole enam õigustatud, kuna tundub, et kõnealused äriühingud hoiavad meetmetest kõrvale, näiteks Hiinast pärit vaatlusaluse toote ümberlaadimise teel Taiwanis.

| (10) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et on piisavalt tõendeid, et algatada aegumise läbivaatamine ja osaline vahepealne läbivaatamine, mis käsitleb äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) ja Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) toodetud vaatlusaluse toote vabastamist Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete laiendamisest Taiwanist saadetud impordile, ning algatas läbivaatamised (13) kooskõlas algmääruse artikli 11 lõigetega 2 ja 3 (edaspidi „praegused läbivaatamised”). |
| --- | --- |

(10)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et on piisavalt tõendeid, et algatada aegumise läbivaatamine ja osaline vahepealne läbivaatamine, mis käsitleb äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) ja Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) toodetud vaatlusaluse toote vabastamist Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete laiendamisest Taiwanist saadetud impordile, ning algatas läbivaatamised (13) kooskõlas algmääruse artikli 11 lõigetega 2 ja 3 (edaspidi „praegused läbivaatamised”).

3.   Uurimine

3.1.   Uurimisega seotud isikud

| (11) | Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitanud ühenduse tootjaid, teisi ühenduse tootjaid, asjaomaste riikide, sealhulgas Taiwani eksportivaid tootjaid, importijaid/kauplejaid, teadaolevalt asjaga seotud kasutajaid ja nende ühendusi ning ekspordiriigi valitsuse esindajaid läbivaatamiste algatamisest. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitanud ühenduse tootjaid, teisi ühenduse tootjaid, asjaomaste riikide, sealhulgas Taiwani eksportivaid tootjaid, importijaid/kauplejaid, teadaolevalt asjaga seotud kasutajaid ja nende ühendusi ning ekspordiriigi valitsuse esindajaid läbivaatamiste algatamisest.

| (12) | Kõigile kõnealustele isikutele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid, saatis komisjon küsimustiku. Komisjon andis ka kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(12)

Kõigile kõnealustele isikutele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid, saatis komisjon küsimustiku. Komisjon andis ka kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist.

| (13) | Küsimustikule saadi vastused mõlemalt Taiwani eksportivalt tootjalt, kolmelt valimisse kaasatud ühenduse tootjalt ja kolmelt valimisse kaasatud ühenduse sõltumatult importijalt (vt põhjendused 14–17). |
| --- | --- |

(13)

Küsimustikule saadi vastused mõlemalt Taiwani eksportivalt tootjalt, kolmelt valimisse kaasatud ühenduse tootjalt ja kolmelt valimisse kaasatud ühenduse sõltumatult importijalt (vt põhjendused 14–17).

3.2.   Väljavõtteline uuring

| (14) | Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate, ühenduse vaatlusaluse toote sõltumatute importijate ja taotlust toetavate ühenduse tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon kõnealustel isikutel esitada algatamisteate jaotise 5.1 punkti a alapunktides i–iii loetletud teave ning saatis välja väljavõttelise uuringu küsimustikud, milles küsiti konkreetset teavet iga asjaomase ühenduse tootja, eksportiva tootja ja importija müügimahu ja hindade kohta. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate, ühenduse vaatlusaluse toote sõltumatute importijate ja taotlust toetavate ühenduse tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon kõnealustel isikutel esitada algatamisteate jaotise 5.1 punkti a alapunktides i–iii loetletud teave ning saatis välja väljavõttelise uuringu küsimustikud, milles küsiti konkreetset teavet iga asjaomase ühenduse tootja, eksportiva tootja ja importija müügimahu ja hindade kohta.

| (15) | Üheltki Hiina ega Tai eksportivalt tootjalt vastust ei saadud, mistõttu ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(15)

Üheltki Hiina ega Tai eksportivalt tootjalt vastust ei saadud, mistõttu ei olnud väljavõtteline uuring vajalik.

| (16) | Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastas üheksa ühenduse tootjat. Moodustati valim neljast ühenduse tootjast nende müügimahu põhjal läbivaatamise uurimisperioodi ajal ühenduse turul. Kõnealustel tootjatel paluti anda küsimustikule täielikud vastused. Üks valimisse kaasatud äriühingutest ei vastanud küsimustikule täielikult ja jäeti seetõttu valimist välja. Kolme äriühingut hõlmav lõplik valim moodustas üle 59 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust ja 62 % ühenduse tootmisharu müügimahust ühenduse turul. |
| --- | --- |

(16)

Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastas üheksa ühenduse tootjat. Moodustati valim neljast ühenduse tootjast nende müügimahu põhjal läbivaatamise uurimisperioodi ajal ühenduse turul. Kõnealustel tootjatel paluti anda küsimustikule täielikud vastused. Üks valimisse kaasatud äriühingutest ei vastanud küsimustikule täielikult ja jäeti seetõttu valimist välja. Kolme äriühingut hõlmav lõplik valim moodustas üle 59 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust ja 62 % ühenduse tootmisharu müügimahust ühenduse turul.

| (17) | Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastas üheksa vaatlusaluse toote importijat. Moodustati valim neljast importijast nende vaatlusaluse toote impordimahu põhjal asjaomastest riikidest ühendusse läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Üks äriühingutest ei vastanud siiski küsimustikule täielikult ja jäeti seetõttu valimist välja. |
| --- | --- |

(17)

Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastas üheksa vaatlusaluse toote importijat. Moodustati valim neljast importijast nende vaatlusaluse toote impordimahu põhjal asjaomastest riikidest ühendusse läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Üks äriühingutest ei vastanud siiski küsimustikule täielikult ja jäeti seetõttu valimist välja.

3.3.   Uurimine ja kontrollkäigud

| (18) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju võimaliku jätkumise ja kordumise ning ühenduse huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ning selleks, et kontrollida, kas põhjenduses 9 nimetatud äriühingute toodetud teatavate rauast või terasest toruliitmike vabastamine Hiina suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete laiendamisest on endiselt kahjustava dumpingu tasakaalustamiseks õigustatud. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.






  a) | Valimisse kaasatud ühenduse tootjad:







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria, sealhulgas seotud äriühing Siekmann Fittings, GmbH, Lohne, Saksamaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju võimaliku jätkumise ja kordumise ning ühenduse huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ning selleks, et kontrollida, kas põhjenduses 9 nimetatud äriühingute toodetud teatavate rauast või terasest toruliitmike vabastamine Hiina suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete laiendamisest on endiselt kahjustava dumpingu tasakaalustamiseks õigustatud. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

a)

Valimisse kaasatud ühenduse tootjad:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria, sealhulgas seotud äriühing Siekmann Fittings, GmbH, Lohne, Saksamaa;

| — | Interfit S.A, Maubeuge, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Interfit S.A, Maubeuge, Prantsusmaa;

| — | Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Itaalia.

| b) | Valimisse kaasatud sõltumatud importijad:







  — | BSS Group plc, Leicester, Ühendkuningriik; |
| --- | --- | --- |

b)

Valimisse kaasatud sõltumatud importijad:

—

BSS Group plc, Leicester, Ühendkuningriik;

| — | Eurobridas Fittings, S.A., Zaragoza, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Eurobridas Fittings, S.A., Zaragoza, Hispaania;

| — | Manfred Geldbach GmbH & Co., Gelsenkirchen, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Manfred Geldbach GmbH & Co., Gelsenkirchen, Saksamaa.

| c) | Taiwanis asuvad eksportivad tootjad:







  — | Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung; |
| --- | --- | --- |

c)

Taiwanis asuvad eksportivad tootjad:

—

Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung;

| — | Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung. |
| --- | --- |

—

Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung.

| d) | Võrdlusriigi USA tootja:







  — | Weldbend Corporation, Argo, Illinois, USA. |
| --- | --- | --- |

d)

Võrdlusriigi USA tootja:

—

Weldbend Corporation, Argo, Illinois, USA.

3.4.   Läbivaatamise uurimisperiood

| (19) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemiku 1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste arengutendentside uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(19)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemiku 1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste arengutendentside uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (20) | Uuritav toode on sama, mida käsitleti esialgses uurimises ja esimeses aegumise läbivaatamises, st teatavad Hiinast ja Taist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmikud (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel. |
| --- | --- |

(20)

Uuritav toode on sama, mida käsitleti esialgses uurimises ja esimeses aegumise läbivaatamises, st teatavad Hiinast ja Taist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmikud (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel.

| (21) | Vaatlusaluseid tooteid valmistatakse torude lõikamise ja stantsimise teel. Neid kasutatakse torude ühendamiseks ja neid on erineva kujuga: erinevas suuruses ja erinevast materjalist põlved, siirdmikud, torukolmikud ja otsakud. Neid kasutatakse peamiselt naftakeemiatööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusseadmetes. Naftakeemiatööstuses on nende puhul kasutatavaks ülemaailmseks standardiks ANSI. Muu otstarbe puhul on ühenduses kõige levinumaks standardiks DIN. |
| --- | --- |

(21)

Vaatlusaluseid tooteid valmistatakse torude lõikamise ja stantsimise teel. Neid kasutatakse torude ühendamiseks ja neid on erineva kujuga: erinevas suuruses ja erinevast materjalist põlved, siirdmikud, torukolmikud ja otsakud. Neid kasutatakse peamiselt naftakeemiatööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusseadmetes. Naftakeemiatööstuses on nende puhul kasutatavaks ülemaailmseks standardiks ANSI. Muu otstarbe puhul on ühenduses kõige levinumaks standardiks DIN.

2.   Samasugune toode

| (22) | Sarnaselt esialgsele uurimisel ja esimesele aegumise läbivaatamisel leiti, et asjaomastes riikides toodetud, kohalikul turul müüdavatel ja/või ühendusse eksporditavatel vaatlusalustel toodetel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning lõppotstarve nagu taotluse esitanud ühenduse tootjate müüdavatel toodetel ja seepärast loetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Sarnaselt esialgsele uurimisel ja esimesele aegumise läbivaatamisel leiti, et asjaomastes riikides toodetud, kohalikul turul müüdavatel ja/või ühendusse eksporditavatel vaatlusalustel toodetel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning lõppotstarve nagu taotluse esitanud ühenduse tootjate müüdavatel toodetel ja seepärast loetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (23) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas meetmete aegumise tõttu võiks dumping tõenäoliselt jätkuda või korduda. |
| --- | --- |

(23)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas meetmete aegumise tõttu võiks dumping tõenäoliselt jätkuda või korduda.

1.   Sissejuhatavad märkused

| (24) | Nagu on eespool märgitud, tuli komisjonil käesolevas uurimises tugineda teabele, mis oli kättesaadav muudest allikatest, nagu läbivaatamistaotlus, Eurostat, Hiina tollistatistika, ning võrdlusriigis kogutud teabele, sest Hiina ja Tai eksportivad tootjad ei soostunud koostööd tegema. |
| --- | --- |

(24)

Nagu on eespool märgitud, tuli komisjonil käesolevas uurimises tugineda teabele, mis oli kättesaadav muudest allikatest, nagu läbivaatamistaotlus, Eurostat, Hiina tollistatistika, ning võrdlusriigis kogutud teabele, sest Hiina ja Tai eksportivad tootjad ei soostunud koostööd tegema.

2.   Tai

a)   Normaalväärtus

| (25) | Kooskõlas algmääruse artikliga 18 ning Tai eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu võeti normaalväärtuse aluseks taotluses esitatud andmed, st tootmise hinnanguline maksumus Tais, millele lisati 15 % müügi-, üld- ja halduskuludeks ning 11 % kasumiks. Ei olnud mingeid märke selle kohta, et selliselt kindlaks määratud kasum ületab kasumit, mida teised eksportijad või tootjad saavad tavaliselt sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi siseturul, nagu on sätestatud artikli 2 lõike 6 punktis c. |
| --- | --- |

(25)

Kooskõlas algmääruse artikliga 18 ning Tai eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu võeti normaalväärtuse aluseks taotluses esitatud andmed, st tootmise hinnanguline maksumus Tais, millele lisati 15 % müügi-, üld- ja halduskuludeks ning 11 % kasumiks. Ei olnud mingeid märke selle kohta, et selliselt kindlaks määratud kasum ületab kasumit, mida teised eksportijad või tootjad saavad tavaliselt sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi siseturul, nagu on sätestatud artikli 2 lõike 6 punktis c.

b)   Ekspordihind

| (26) | Kooskõlas algmääruse artikliga 18 ning Tai eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal. Neid arvulisi väärtusi kohandati tooteliikide lõikes vastavalt iga tooteliigi kogusele tonnides, tuginedes taotluses esitatud teabele. |
| --- | --- |

(26)

Kooskõlas algmääruse artikliga 18 ning Tai eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal. Neid arvulisi väärtusi kohandati tooteliikide lõikes vastavalt iga tooteliigi kogusele tonnides, tuginedes taotluses esitatud teabele.

c)   Võrdlus

| (27) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandati ekspordihinda, et võtta arvesse maismaa-, mereveo-, kindlustus- ja pakendamiskulusid ning vahendustasusid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. |
| --- | --- |

(27)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandati ekspordihinda, et võtta arvesse maismaa-, mereveo-, kindlustus- ja pakendamiskulusid ning vahendustasusid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.

d)   Dumpingumarginaal

| (28) | Dumpingumarginaali arvutamiseks võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust keskmise ekspordihinnaga, mida kohaldatakse ühendusse eksportimisel tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. Võrdlus näitas, et Tai puhul on dumpingumarginaal 17,8 %, kusjuures dumping oli võrdne summaga, mille võrra arvutatud normaalväärtus ületas ekspordihinna. |
| --- | --- |

(28)

Dumpingumarginaali arvutamiseks võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust keskmise ekspordihinnaga, mida kohaldatakse ühendusse eksportimisel tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. Võrdlus näitas, et Tai puhul on dumpingumarginaal 17,8 %, kusjuures dumping oli võrdne summaga, mille võrra arvutatud normaalväärtus ületas ekspordihinna.

3.   Hiina Rahvavabariik

a)   Normaalväärtus: võrdlusriik

| (29) | Vastavalt kehtivatele meetmetele kohaldatakse kõikide Hiinast pärit samasuguste toodete ühendusse suunatud impordi suhtes ühtset üleriigilist tollimaksu. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks kolmandast turumajandusriigist (edaspidi „võrdlusriik”) saadud teabe põhjal. Esialgses uurimises valiti võrdlusriigiks Tai. Algatamisteate kohaselt oli kavas võrdlusriigiks valida siiski Ameerika Ühendriigid, kuna ühenduse tootmisharu oli oma läbivaatamistaotluses märkinud, et nüüd on see sobivam riik kui Tai. Siiski tehti kõik jõupingutused, et leida teiste kolmandate riikide hulgast muid võimalusi, kuid ükski äriühing, välja arvatud üks USA äriühing, ei nõustunud koostööd tegema. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt kehtivatele meetmetele kohaldatakse kõikide Hiinast pärit samasuguste toodete ühendusse suunatud impordi suhtes ühtset üleriigilist tollimaksu. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks kolmandast turumajandusriigist (edaspidi „võrdlusriik”) saadud teabe põhjal. Esialgses uurimises valiti võrdlusriigiks Tai. Algatamisteate kohaselt oli kavas võrdlusriigiks valida siiski Ameerika Ühendriigid, kuna ühenduse tootmisharu oli oma läbivaatamistaotluses märkinud, et nüüd on see sobivam riik kui Tai. Siiski tehti kõik jõupingutused, et leida teiste kolmandate riikide hulgast muid võimalusi, kuid ükski äriühing, välja arvatud üks USA äriühing, ei nõustunud koostööd tegema.

| (30) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 leiti, et USA on sobiv tänu oma turu suurusele ja imporditasemele ning nendest tulenevale tugevale konkurentsile kõnealusel turul. Lisaks sellele leiti, et kuna ükski Tai eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd, on sobivam võtta Hiina puhul normaalväärtuse määramise aluseks USA koostööd teinud äriühingu kontrollitud andmed. Samuti ei saadud huvitatud isikutelt pärast algatamisteate avaldamist ühtegi märkust ettepaneku kohta kasutada võrdlusriigina USAd. Sellest tulenevalt võeti normaalväärtuse määramisel aluseks andmed, mis saadi USA tootjalt. |
| --- | --- |

(30)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 leiti, et USA on sobiv tänu oma turu suurusele ja imporditasemele ning nendest tulenevale tugevale konkurentsile kõnealusel turul. Lisaks sellele leiti, et kuna ükski Tai eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd, on sobivam võtta Hiina puhul normaalväärtuse määramise aluseks USA koostööd teinud äriühingu kontrollitud andmed. Samuti ei saadud huvitatud isikutelt pärast algatamisteate avaldamist ühtegi märkust ettepaneku kohta kasutada võrdlusriigina USAd. Sellest tulenevalt võeti normaalväärtuse määramisel aluseks andmed, mis saadi USA tootjalt.

b)   Ekspordihind

| (31) | Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tuli ühendusse eksportimist käsitlevad järeldused teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Sarnaselt esialgse uurimise käigus kasutatud meetoditele määrati ekspordihind kindlaks Hiina tollistatistika põhjal. Kõnealuseid andmeid võrreldi Eurostatist saadud andmetega. Leiti, et nii kogus kui ka hind erinevad oluliselt. Varem dokumenteeritud tõendid Hiina püüete kohta meetmetest kõrvale hoida näitasid, et Eurostati andmed ei olnud piisavalt täpsed ning käesolevas läbivaatamises otsustati neid mitte kasutada. |
| --- | --- |

(31)

Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tuli ühendusse eksportimist käsitlevad järeldused teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Sarnaselt esialgse uurimise käigus kasutatud meetoditele määrati ekspordihind kindlaks Hiina tollistatistika põhjal. Kõnealuseid andmeid võrreldi Eurostatist saadud andmetega. Leiti, et nii kogus kui ka hind erinevad oluliselt. Varem dokumenteeritud tõendid Hiina püüete kohta meetmetest kõrvale hoida näitasid, et Eurostati andmed ei olnud piisavalt täpsed ning käesolevas läbivaatamises otsustati neid mitte kasutada.

c)   Võrdlus

| (32) | Õiglase võrdluse huvides ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi- (mereveo), kindlustus- ja laenukuludes ning vahendustasudes, mis leiti mõjutavat hindu ja nende võrreldavust. |
| --- | --- |

(32)

Õiglase võrdluse huvides ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi- (mereveo), kindlustus- ja laenukuludes ning vahendustasudes, mis leiti mõjutavat hindu ja nende võrreldavust.

d)   Dumpingumarginaal

| (33) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi USA tehasehinnal põhinevat kaalutud keskmist normaalväärtust Hiina tehasehinnal põhineva kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil. Eespool nimetatud võrdlus näitas, et Hiina puhul oli dumpingumarginaal 100 %. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi USA tehasehinnal põhinevat kaalutud keskmist normaalväärtust Hiina tehasehinnal põhineva kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil. Eespool nimetatud võrdlus näitas, et Hiina puhul oli dumpingumarginaal 100 %.

e)   Järeldus

| (34) | Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga importimine jätkub mõlemast riigist märkimisväärsel tasemel. Uurimise käigus ei selgunud ühtegi põhjust, miks dumping peaks meetmete tühistamise korral kaduma või vähenema. Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätkumine on tõenäoline. Samuti tuleb märkida, et hoolimata kõnealuste riikide ekspordi suhtes kohaldatavatest kõrgetest dumpinguvastastest tollimaksudest, on import nendest riikidest oluliselt suurenenud. Siiski peeti sobivaks ka uurida, kas dumping võib korduda suurenenud ekspordimahu puhul, kui olemasolevad meetmed tühistatakse. |
| --- | --- |

(34)

Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga importimine jätkub mõlemast riigist märkimisväärsel tasemel. Uurimise käigus ei selgunud ühtegi põhjust, miks dumping peaks meetmete tühistamise korral kaduma või vähenema. Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätkumine on tõenäoline. Samuti tuleb märkida, et hoolimata kõnealuste riikide ekspordi suhtes kohaldatavatest kõrgetest dumpinguvastastest tollimaksudest, on import nendest riikidest oluliselt suurenenud. Siiski peeti sobivaks ka uurida, kas dumping võib korduda suurenenud ekspordimahu puhul, kui olemasolevad meetmed tühistatakse.

4.   Impordi areng meetmete tühistamise korral

| (35) | Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimiseks hinnati järgmisi tegureid: asjaomaste riikide ekspordi ja/või tootmisvõimsuse areng, tollimaksudest kõrvalehoidmise taust Hiina puhul ja eksporditegevus kolmandate riikide turgudel. |
| --- | --- |

(35)

Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimiseks hinnati järgmisi tegureid: asjaomaste riikide ekspordi ja/või tootmisvõimsuse areng, tollimaksudest kõrvalehoidmise taust Hiina puhul ja eksporditegevus kolmandate riikide turgudel.

5.   Tai

| (36) | Kuna Tai eksportivad tootjad ei soostunud koostööd tegema, tuli uurimisel tugineda muudele komisjonile kättesaadavatele allikatele, nt taotlus. Tai iga-aastaseks tootmisvõimsuseks hinnati vastavalt taotlusele 63 000 tonni, samas kui sisetarbimine oli ainult 4 200 tonni, mis tähendab, et Tai tööstus sõltus tugevalt ekspordist. Aastatoodangu suuruseks hinnati 38 000 tonni. Seega hinnati kasutamata tootmisvõimsuse suuruseks 25 000 tonni. |
| --- | --- |

(36)

Kuna Tai eksportivad tootjad ei soostunud koostööd tegema, tuli uurimisel tugineda muudele komisjonile kättesaadavatele allikatele, nt taotlus. Tai iga-aastaseks tootmisvõimsuseks hinnati vastavalt taotlusele 63 000 tonni, samas kui sisetarbimine oli ainult 4 200 tonni, mis tähendab, et Tai tööstus sõltus tugevalt ekspordist. Aastatoodangu suuruseks hinnati 38 000 tonni. Seega hinnati kasutamata tootmisvõimsuse suuruseks 25 000 tonni.

| (37) | Uurimine näitas, et ükski muu turg maailmas ei suudaks kõnealust olemasolevat tootmisvõimsust ära tarbida, kuna Tai suhtes juba kehtivad dumpinguvastased meetmed. Kõnealused meetmed jäävad USAs vahemikku 10,68–52,6 % toote kohta, mis kattub suures osas käesoleva uurimisega hõlmatava tootega, kuid mille siseläbimõõt on 14 tolli. Lisaks sellele tundub varasema kogemuse ja käesoleva läbivaatamise taotluse põhjal, et kogu maailmas, eriti Kagu-Aasias, on üldine suur ülemäärane tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(37)

Uurimine näitas, et ükski muu turg maailmas ei suudaks kõnealust olemasolevat tootmisvõimsust ära tarbida, kuna Tai suhtes juba kehtivad dumpinguvastased meetmed. Kõnealused meetmed jäävad USAs vahemikku 10,68–52,6 % toote kohta, mis kattub suures osas käesoleva uurimisega hõlmatava tootega, kuid mille siseläbimõõt on 14 tolli. Lisaks sellele tundub varasema kogemuse ja käesoleva läbivaatamise taotluse põhjal, et kogu maailmas, eriti Kagu-Aasias, on üldine suur ülemäärane tootmisvõimsus.

| (38) | Seega, kui meetmetel lubataks aeguda, oleks tõenäoline, et oluline osa Tai ülemäärasest toodangust suunatakse ELi turule, pidades silmas muudel olulistel turgudel kehtivaid piiranguid ja kõrgeid tollimakse. |
| --- | --- |

(38)

Seega, kui meetmetel lubataks aeguda, oleks tõenäoline, et oluline osa Tai ülemäärasest toodangust suunatakse ELi turule, pidades silmas muudel olulistel turgudel kehtivaid piiranguid ja kõrgeid tollimakse.

6.   Hiina Rahvavabariik

a)   Tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (39) | Hiina eksportivate tootjate koostöövalmiduse puudumise tõttu pidid komisjoni talitused kasutama kättesaadavaid fakte. Kuna Hiina tootmisharu kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused taotluses sisaldunud teabele ja Hiina tollistatistikale. Neid järeldusi toetas ka teave, mis avalikustati sarnaste menetluste raames Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

(39)

Hiina eksportivate tootjate koostöövalmiduse puudumise tõttu pidid komisjoni talitused kasutama kättesaadavaid fakte. Kuna Hiina tootmisharu kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused taotluses sisaldunud teabele ja Hiina tollistatistikale. Neid järeldusi toetas ka teave, mis avalikustati sarnaste menetluste raames Ameerika Ühendriikides.

| (40) | Vastavalt kõnealustele allikatele on kogu Hiina vaatlusaluse toote tootmisvõimsus ligikaudu 365 000 tonni aastas. Kaebuses hinnati Hiina praeguseks aastaseks tootmismahuks ligikaudu 291 000 tonni. See hinnang põhines Hiina ülemaailmsel ekspordimahul, mis on kaubandusstatistika andmete põhjal ligikaudu 70 000 tonni aastas, ja sisetarbimisel, mis on hinnanguliselt umbes 221 000 tonni aastas. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt kõnealustele allikatele on kogu Hiina vaatlusaluse toote tootmisvõimsus ligikaudu 365 000 tonni aastas. Kaebuses hinnati Hiina praeguseks aastaseks tootmismahuks ligikaudu 291 000 tonni. See hinnang põhines Hiina ülemaailmsel ekspordimahul, mis on kaubandusstatistika andmete põhjal ligikaudu 70 000 tonni aastas, ja sisetarbimisel, mis on hinnanguliselt umbes 221 000 tonni aastas.

| (41) | Sellest tulenevalt oleks Hiina kasutamata tootmisvõimsus 74 000 tonni, mis iseenesest oleks piisav peaaegu kogu ELi tarbimise (79 813 tonni) rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(41)

Sellest tulenevalt oleks Hiina kasutamata tootmisvõimsus 74 000 tonni, mis iseenesest oleks piisav peaaegu kogu ELi tarbimise (79 813 tonni) rahuldamiseks.

| (42) | Kuna Hiina suhtes kohaldatakse sarnaselt Taile dumpinguvastaseid meetmeid, mis jäävad USAs vahemikku 35,06–182,9 %, on tõenäoline, et suur osa Hiina ülemäärasest tootmisvõimsusest suunataks ELi turule. |
| --- | --- |

(42)

Kuna Hiina suhtes kohaldatakse sarnaselt Taile dumpinguvastaseid meetmeid, mis jäävad USAs vahemikku 35,06–182,9 %, on tõenäoline, et suur osa Hiina ülemäärasest tootmisvõimsusest suunataks ELi turule.

| (43) | Asjaolu, et hoolimata Hiinast pärit impordi suhtes kehtivast kõrgest tollimaksumäärast (58,6 %) suutsid Hiina eksportivad tootjad oluliselt suurendada oma eksporti ELi (2 550 tonnilt 2004. aastal kuni 10 268 tonnini läbivaatamise uurimisperioodil), näitab Hiina eksportijate jätkuvalt suurt huvi ELi turu vastu. |
| --- | --- |

(43)

Asjaolu, et hoolimata Hiinast pärit impordi suhtes kehtivast kõrgest tollimaksumäärast (58,6 %) suutsid Hiina eksportivad tootjad oluliselt suurendada oma eksporti ELi (2 550 tonnilt 2004. aastal kuni 10 268 tonnini läbivaatamise uurimisperioodil), näitab Hiina eksportijate jätkuvalt suurt huvi ELi turu vastu.

7.   Meetmetest hoidumise taust

| (44) | Lisaks sellele on Hiina eksportijad näidanud jätkuvat huvi eksportida ELi mis tahes viisil, nagu tõendavad arvukad katsed hoida kõrvale määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud meetmetest, eksportides edukalt Taiwani, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinide kaudu. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks sellele on Hiina eksportijad näidanud jätkuvat huvi eksportida ELi mis tahes viisil, nagu tõendavad arvukad katsed hoida kõrvale määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud meetmetest, eksportides edukalt Taiwani, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinide kaudu.

| (45) | Hiina tollistatistikast nähtub veelgi selgemini, et EL on Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg, sest nad said (dumpingule vaatamata) kõrgeimat ekspordihinda ELi eksportides. |
| --- | --- |

(45)

Hiina tollistatistikast nähtub veelgi selgemini, et EL on Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg, sest nad said (dumpingule vaatamata) kõrgeimat ekspordihinda ELi eksportides.

8.   Järeldus

| (46) | Uurimine on näidanud, et nii Hiina kui ka Tai eksportivad tootjad on läbivaatamise uurimisperioodi jooksul dumpingut jätkanud. |
| --- | --- |

(46)

Uurimine on näidanud, et nii Hiina kui ka Tai eksportivad tootjad on läbivaatamise uurimisperioodi jooksul dumpingut jätkanud.

| (47) | Mõlema riigi kasutamata tootmisvõimsus oli kokku 99 000 tonni, mis oli oluliselt suurem kui ühenduse kogutoodang läbivaatamise uurimisperioodi jooksul (86 723 tonni) ja isegi suurem kui ühenduse kogutarbimine samal ajavahemikul (79 813 tonni). |
| --- | --- |

(47)

Mõlema riigi kasutamata tootmisvõimsus oli kokku 99 000 tonni, mis oli oluliselt suurem kui ühenduse kogutoodang läbivaatamise uurimisperioodi jooksul (86 723 tonni) ja isegi suurem kui ühenduse kogutarbimine samal ajavahemikul (79 813 tonni).

| (48) | Arvestades asjaolu, et Hiina kasutamata tootmisvõimsuse maht on väga suur ja et ta on juba hoidunud dumpinguvastastest meetmetest, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamise korral suurendavad Hiina eksportivad tootjad oluliselt vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksporti ühendusse. |
| --- | --- |

(48)

Arvestades asjaolu, et Hiina kasutamata tootmisvõimsuse maht on väga suur ja et ta on juba hoidunud dumpinguvastastest meetmetest, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamise korral suurendavad Hiina eksportivad tootjad oluliselt vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksporti ühendusse.

| (49) | Tai kohta tuleks märkida, et kuna Tai äriühingud on ekspordile orienteeritud ja ühenduse turg on nende jaoks atraktiivne, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamise korral jätkavad need äriühingud vaatlusaluse toote eksporti ühendusse suures mahus ja dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(49)

Tai kohta tuleks märkida, et kuna Tai äriühingud on ekspordile orienteeritud ja ühenduse turg on nende jaoks atraktiivne, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamise korral jätkavad need äriühingud vaatlusaluse toote eksporti ühendusse suures mahus ja dumpinguhindadega.

| (50) | Lisaks sellele osutatakse Hiina ja Tai eksportijate dumpinguhinnaga müügile USA turul ja USA dumpinguvastastele meetmetele, mida pikendati 2005. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks sellele osutatakse Hiina ja Tai eksportijate dumpinguhinnaga müügile USA turul ja USA dumpinguvastastele meetmetele, mida pikendati 2005. aasta oktoobris.

| (51) | Kokkuvõttes on äärmiselt tõenäoline, et kui meetmed tühistatakse, jätkub import asjaomastest riikidest ühendusse suurtes kogustes ja dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(51)

Kokkuvõttes on äärmiselt tõenäoline, et kui meetmed tühistatakse, jätkub import asjaomastest riikidest ühendusse suurtes kogustes ja dumpinguhindadega.

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (52) | Ühenduse tootmisharu koosnes vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 kolmest ühenduse tootjast, kelle nimel taotlus esitati ja kes kaasati ka valimisse, ning kuuest taotlust toetanud ühenduse tootjast. Selle põhjal moodustas ühenduse tootmisharu toodang olulise osa ühenduse kogutoodangust, st praegusel juhul üle 76 %. |
| --- | --- |

(52)

Ühenduse tootmisharu koosnes vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 kolmest ühenduse tootjast, kelle nimel taotlus esitati ja kes kaasati ka valimisse, ning kuuest taotlust toetanud ühenduse tootjast. Selle põhjal moodustas ühenduse tootmisharu toodang olulise osa ühenduse kogutoodangust, st praegusel juhul üle 76 %.

E.   OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

1.   Tarbimine ühenduse turul

| (53) | Ühenduse kogutoodang määrati kindlaks üheksalt kaebust toetavalt ühenduse tootjalt saadud teabe põhjal ja taotluses esitatud nende tootjate hinnangulise tootmismahu põhjal, kes koostööst hoidusid. |
| --- | --- |

(53)

Ühenduse kogutoodang määrati kindlaks üheksalt kaebust toetavalt ühenduse tootjalt saadud teabe põhjal ja taotluses esitatud nende tootjate hinnangulise tootmismahu põhjal, kes koostööst hoidusid.

| (54) | Uurimise käigus selgus, et ühenduse tootjad müüsid olulise osa toodangust ladustajatele, kes omakorda eksportisid vaatlusalust toodet ühendusest välja, st kõnealune müük ei olnud ette nähtud ühenduse turul tarbimiseks. Kõnealuste ladustajate eksportmüügimahtu kolmandatesse riikidesse ei olnud uurimise ajal võimalik kindlaks teha. Seega määrati ilmne tarbimine ühenduses kindlaks põhjenduses 53 määratletud ühenduse kogutoodangu ja Eurostati andmetel põhineva ühenduse vaatlusaluse toote impordi ja ekspordi kogumahu alusel. |
| --- | --- |

(54)

Uurimise käigus selgus, et ühenduse tootjad müüsid olulise osa toodangust ladustajatele, kes omakorda eksportisid vaatlusalust toodet ühendusest välja, st kõnealune müük ei olnud ette nähtud ühenduse turul tarbimiseks. Kõnealuste ladustajate eksportmüügimahtu kolmandatesse riikidesse ei olnud uurimise ajal võimalik kindlaks teha. Seega määrati ilmne tarbimine ühenduses kindlaks põhjenduses 53 määratletud ühenduse kogutoodangu ja Eurostati andmetel põhineva ühenduse vaatlusaluse toote impordi ja ekspordi kogumahu alusel.

| (55) | Nende andmete kohaselt kasvas vaatlusalusel perioodil ühenduse tarbimine 28 %, s.o 62 317 tonnilt 2004. aastal kuni 79 813 tonnini läbivaatamise uurimisperioodi jooksul.

  Tabel 1 –   Tarbimine ühenduses











  Ühenduse tarbimine | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnides | 62 317 | 57 492 | 64 919 | 77 095 | 79 813 |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 92 | 104 | 124 | 128 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | –8 | 12 | 20 | 4 |
| Allikas: Eurostat, taotlus, ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(55)

Nende andmete kohaselt kasvas vaatlusalusel perioodil ühenduse tarbimine 28 %, s.o 62 317 tonnilt 2004. aastal kuni 79 813 tonnini läbivaatamise uurimisperioodi jooksul.

Tabel 1 –   Tarbimine ühenduses

Ühenduse tarbimine

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Tonnides

62 317

57 492

64 919

77 095

79 813

Indeks (2004 = 100)

100

92

104

124

128

Muutus võrreldes eelmise aastaga

–8

12

20

4

Allikas: Eurostat, taotlus, ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

2.   Praegune import asjaomastest riikidest

a)   Maht ja turuosa

| (56) | Selleks, et teha kindlaks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumaht, peeti sobivaks hõlmata import nendest riikidest (Sri Lanka, Indoneesia, Filipiinid ja Taiwan), mille suhtes laiendati vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 praeguseid dumpinguvastaseid meetmeid (vt põhjendused 2 ja 4). Leiti, et import kõnealustest riikidest on tegelikult pärit Hiinast. Nende andmete kohaselt kasvas Hiinast ja Taist pärit vaatlusaluste toodete impordi kogumaht 6 861 tonnilt 2004. aastal kuni 17 605 tonnini läbivaatamise uurimisperioodi jooksul, s.o 157 %. Kõnealuse impordi turuosa, väljendatud protsendina ühenduse tarbimisest, kasvas 11 %lt 2004. aastal kuni 22 %ni läbivaatamise uurimisperioodil.

  Tabel 2 –   Import asjaomastest riikidest











  Import (tonnides) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina, sealhulgas Sri Lanka, Indoneesia, Filipiinid ja Taiwan | 6 083 | 6 705 | 10 621 | 15 326 | 16 004 |
| Turuosa | 10 % | 12 % | 16 % | 20 % | 20 % |
| Tai | 778 | 558 | 1 623 | 1 700 | 1 601 |
| Turuosa | 1 % | 1 % | 2 % | 2 % | 2 % |
| Asjaomased riigid kokku | 6 861 | 7 263 | 12 244 | 17 026 | 17 605 |
| Turuosa | 11 % | 13 % | 19 % | 22 % | 22 % |
| Allikas: Eurostat. |

(56)

Selleks, et teha kindlaks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumaht, peeti sobivaks hõlmata import nendest riikidest (Sri Lanka, Indoneesia, Filipiinid ja Taiwan), mille suhtes laiendati vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 praeguseid dumpinguvastaseid meetmeid (vt põhjendused 2 ja 4). Leiti, et import kõnealustest riikidest on tegelikult pärit Hiinast. Nende andmete kohaselt kasvas Hiinast ja Taist pärit vaatlusaluste toodete impordi kogumaht 6 861 tonnilt 2004. aastal kuni 17 605 tonnini läbivaatamise uurimisperioodi jooksul, s.o 157 %. Kõnealuse impordi turuosa, väljendatud protsendina ühenduse tarbimisest, kasvas 11 %lt 2004. aastal kuni 22 %ni läbivaatamise uurimisperioodil.

Tabel 2 –   Import asjaomastest riikidest

Import (tonnides)

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Hiina, sealhulgas Sri Lanka, Indoneesia, Filipiinid ja Taiwan

6 083

6 705

10 621

15 326

16 004

Turuosa

10 %

12 %

16 %

20 %

20 %

Tai

778

558

1 623

1 700

1 601

Turuosa

1 %

1 %

2 %

2 %

2 %

Asjaomased riigid kokku

6 861

7 263

12 244

17 026

17 605

Turuosa

11 %

13 %

19 %

22 %

22 %

Allikas: Eurostat.

b)   Impordihinnad ja hinna allalöömine

| (57) | Hiina ja Tai eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal. Põhjenduses 56 esitatud põhjustel arvutati Hiinast pärit ekspordi keskmine hind ka Sri Lankalt, Indoneesiast ja Filipiinidelt (s.o riigid, mille suhtes laiendati meetmetest kõrvalehoidmise tõttu meetmeid) pärit ekspordi keskmiste hindade alusel. Nende andmete põhjal kasvas vaatlusalusel perioodil Hiinast pärit vaatlusaluse toote keskmine ekspordihind meetmetest kõrvalehoidmist arvesse võttes 17 %: 997 eurolt tonni kohta kuni 1 169 euroni tonni kohta; Taist pärit vaatlusaluse toote keskmine ekspordihind 69 %: 1 223 eurolt tonni kohta kuni 2 067 euroni tonni kohta ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote keskmine ekspordihind 22 %: 1 412 eurolt tonni kohta kuni 1 718 euroni kohta. Kokku kasvas asjaomastest riikidest, sealhulgas Taiwan, pärit vaatlusaluse toote keskmine hind 1 137 eurolt 2004. aastal kuni 1 479 euroni läbivaatamise uurimisperioodil, s.o 30 %. Põhitooraine (s.o terastoru) hinnatõusu tõttu kasvas tootmiskulu samal perioodil oluliselt. |
| --- | --- |

(57)

Hiina ja Tai eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal. Põhjenduses 56 esitatud põhjustel arvutati Hiinast pärit ekspordi keskmine hind ka Sri Lankalt, Indoneesiast ja Filipiinidelt (s.o riigid, mille suhtes laiendati meetmetest kõrvalehoidmise tõttu meetmeid) pärit ekspordi keskmiste hindade alusel. Nende andmete põhjal kasvas vaatlusalusel perioodil Hiinast pärit vaatlusaluse toote keskmine ekspordihind meetmetest kõrvalehoidmist arvesse võttes 17 %: 997 eurolt tonni kohta kuni 1 169 euroni tonni kohta; Taist pärit vaatlusaluse toote keskmine ekspordihind 69 %: 1 223 eurolt tonni kohta kuni 2 067 euroni tonni kohta ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote keskmine ekspordihind 22 %: 1 412 eurolt tonni kohta kuni 1 718 euroni kohta. Kokku kasvas asjaomastest riikidest, sealhulgas Taiwan, pärit vaatlusaluse toote keskmine hind 1 137 eurolt 2004. aastal kuni 1 479 euroni läbivaatamise uurimisperioodil, s.o 30 %. Põhitooraine (s.o terastoru) hinnatõusu tõttu kasvas tootmiskulu samal perioodil oluliselt.

| (58) | Valimisse kaasatud ühenduse tootjate tehasehindade võrdlus asjakohaselt kohandatud Eurostati hindadega näitas, et Hiina puhul löödi hindu keskmiselt alla 54,8 %, Tai puhul 20 % ja Taiwani puhul 33,5 %. |
| --- | --- |

(58)

Valimisse kaasatud ühenduse tootjate tehasehindade võrdlus asjakohaselt kohandatud Eurostati hindadega näitas, et Hiina puhul löödi hindu keskmiselt alla 54,8 %, Tai puhul 20 % ja Taiwani puhul 33,5 %.

3.   Import teistest kolmandatest riikidest

| (59) | Dumpinguvastased tollimaksud kehtivad Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes ning Eurostati andmetel langes import nendest riikidest vaatlusalusel perioodil väga madalale tasemele (s.o alla 1 % ühenduse tarbimisest). |
| --- | --- |

(59)

Dumpinguvastased tollimaksud kehtivad Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes ning Eurostati andmetel langes import nendest riikidest vaatlusalusel perioodil väga madalale tasemele (s.o alla 1 % ühenduse tarbimisest).

| (60) | Vaatlusaluste toodete impordi kogumaht teistest kolmandatest riikidest peale eelmises põhjenduses nimetatud riikide kasvas 4 679 tonnilt 2004. aastal kuni 10 563 tonnini läbivaatamise uurimisperioodi lõpus, so 126 %. Kõnealuse impordi turuosa kasvas 13 %ni ühenduse tarbimisest. See tähendab 76 % tõusu vaatlusalusel perioodil: 8 %lt kuni 13 %ni.

  Tabel 3 –   Teistest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import teistest kolmandatest riikidest (tonnides) | 4 679 | 6 134 | 6 795 | 9 993 | 10 563 |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 131 | 145 | 214 | 226 |
| Turuosa | 8 % | 11 % | 10 % | 13 % | 13 % |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 142 | 139 | 173 | 176 |
| Allikas: Eurostat ja taotleja esitatud teave turu kohta. |

(60)

Vaatlusaluste toodete impordi kogumaht teistest kolmandatest riikidest peale eelmises põhjenduses nimetatud riikide kasvas 4 679 tonnilt 2004. aastal kuni 10 563 tonnini läbivaatamise uurimisperioodi lõpus, so 126 %. Kõnealuse impordi turuosa kasvas 13 %ni ühenduse tarbimisest. See tähendab 76 % tõusu vaatlusalusel perioodil: 8 %lt kuni 13 %ni.

Tabel 3 –   Teistest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Import teistest kolmandatest riikidest (tonnides)

4 679

6 134

6 795

9 993

10 563

Indeks (2004 = 100)

100

131

145

214

226

Turuosa

8 %

11 %

10 %

13 %

13 %

Indeks (2004 = 100)

100

142

139

173

176

Allikas: Eurostat ja taotleja esitatud teave turu kohta.

Tabel 4 –   Põhiimport ühendusse

| Põhiimport teistest kolmandatest riikidest tonnides ja riikide kaupa | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iisrael | 78 | 945 | 1 231 | 2 455 | 3 293 |
| Türgi | 650 | 506 | 467 | 1 991 | 2 138 |
| Vietnam | 767 | 695 | 1 225 | 1 748 | 2 134 |
| India | 1 537 | 1 763 | 1 553 | 1 703 | 1 065 |
| Allikas: Eurostat ja taotleja esitatud teave turu kohta. |

Põhiimport teistest kolmandatest riikidest tonnides ja riikide kaupa

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Iisrael

78

945

1 231

2 455

3 293

Türgi

650

506

467

1 991

2 138

Vietnam

767

695

1 225

1 748

2 134

India

1 537

1 763

1 553

1 703

1 065

Allikas: Eurostat ja taotleja esitatud teave turu kohta.

4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (61) | Kõikidelt ühenduse tootjatelt kogutud teabe põhjal hinnati suundumusi, mis on seotud järgmiste majandusnäitajatega: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, tööhõive, tootlikkus, müük, turuosa ja kasv; kontrollitud teabe põhjal, mis saadi valimisse kaasatud ühenduse tootjate täielikest vastustest küsimustikule hinnati aga suundumusi, mis on seotud järgmiste näitajatega: hinnad, kasumlikkus, rahavoog, kapitali kaasamise võime ja investeeringuid, varud, investeeringutasuvus ja töötasud. |
| --- | --- |

(61)

Kõikidelt ühenduse tootjatelt kogutud teabe põhjal hinnati suundumusi, mis on seotud järgmiste majandusnäitajatega: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, tööhõive, tootlikkus, müük, turuosa ja kasv; kontrollitud teabe põhjal, mis saadi valimisse kaasatud ühenduse tootjate täielikest vastustest küsimustikule hinnati aga suundumusi, mis on seotud järgmiste näitajatega: hinnad, kasumlikkus, rahavoog, kapitali kaasamise võime ja investeeringuid, varud, investeeringutasuvus ja töötasud.

4.2.   Andmed ühenduse tootmisharu kohta tervikuna

a)   Väljund, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (62) | Ühenduse tootmisharu kogutoodang suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %, samas kui tootmisvõimsus suurenes 5 %. Samal perioodil suurenes tootmisvõimsuse rakendamine veidi. Seejuures tuleb siiski arvestada, et ühenduse tarbimine kasvas 28 %.

  Tabel 5 –   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodangumaht tonnides | 80 044 | 73 049 | 82 950 | 85 536 | 86 723 |
| Tootmisvõimsus tonnides | 154 840 | 155 740 | 160 890 | 162 910 | 163 210 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine protsentides | 52 | 47 | 52 | 53 | 53 |
| Allikas: Eurostat, taotlus, ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(62)

Ühenduse tootmisharu kogutoodang suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %, samas kui tootmisvõimsus suurenes 5 %. Samal perioodil suurenes tootmisvõimsuse rakendamine veidi. Seejuures tuleb siiski arvestada, et ühenduse tarbimine kasvas 28 %.

Tabel 5 –   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Toodangumaht tonnides

80 044

73 049

82 950

85 536

86 723

Tootmisvõimsus tonnides

154 840

155 740

160 890

162 910

163 210

Tootmisvõimsuse rakendamine protsentides

52

47

52

53

53

Allikas: Eurostat, taotlus, ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

b)   Tööhõive ja tootlikkus

| (63) | Ühenduse tootmisharu tööhõive oli suhteliselt stabiilne, välja arvatud 2005. aastal, mil see vähenes 1 % kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Tootlikkus, mõõdetuna tonnides iga töötaja kohta, suurenes 9 %.

  Tabel 6 –   Tööhõive ja tootlikkus | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive | 1 297 | 1 073 | 1 268 | 1 289 | 1 287 |
| Tootlikkus tonnides töötaja kohta | 62 | 68 | 65 | 66 | 67 |

(63)

Ühenduse tootmisharu tööhõive oli suhteliselt stabiilne, välja arvatud 2005. aastal, mil see vähenes 1 % kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Tootlikkus, mõõdetuna tonnides iga töötaja kohta, suurenes 9 %.

Tabel 6 –   Tööhõive ja tootlikkus

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive

1 297

1 073

1 268

1 289

1 287

Tootlikkus tonnides töötaja kohta

62

68

65

66

67

c)   Müügimaht ja turuosa

| (64) | Ühenduse tootmisharu müügimaht müügil sõltumatutele klientidele ühenduse turul kasvas 4 %: 59 399 tonnilt 2004. aastal kuni 61 991 tonnini läbivaatamise uurimisperioodil. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil siiski pidevalt. Kogu ühenduse tootmisharu turuosa vähenes niisiis 21 %. Nagu on selgitatud eespool, müüdi oluline osa ühenduse toodangust ladustajate kaudu ekspordiks. Seega väljendati turuosa protsendina kogu ühenduse toodangust, millest lahutati kogueksport ühenduse ilmses tarbimises.

  Tabel 7 –   Müügimaht ja turuosa | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht tonnides müügil sõltumatutele isikutele ELis | 59 399 | 51 461 | 57 299 | 60 193 | 61 991 |
| Turuosa | 81 % | 77 % | 71 % | 65 % | 65 % |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 94 | 87 | 80 | 79 |

(64)

Ühenduse tootmisharu müügimaht müügil sõltumatutele klientidele ühenduse turul kasvas 4 %: 59 399 tonnilt 2004. aastal kuni 61 991 tonnini läbivaatamise uurimisperioodil. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil siiski pidevalt. Kogu ühenduse tootmisharu turuosa vähenes niisiis 21 %. Nagu on selgitatud eespool, müüdi oluline osa ühenduse toodangust ladustajate kaudu ekspordiks. Seega väljendati turuosa protsendina kogu ühenduse toodangust, millest lahutati kogueksport ühenduse ilmses tarbimises.

Tabel 7 –   Müügimaht ja turuosa

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Müügimaht tonnides müügil sõltumatutele isikutele ELis

59 399

51 461

57 299

60 193

61 991

Turuosa

81 %

77 %

71 %

65 %

65 %

Indeks (2004 = 100)

100

94

87

80

79

d)   Kasv

| (65) | Kuigi ühenduse tarbimine kasvas ajavahemikul 2004. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini 28 %, näitas ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine 21 % võrra ajal, mil import asjaomastest riikidest järsult kasvas, selgelt, et ühenduse tootmisharu ei saanud turul toimunud kasvust kasu. |
| --- | --- |

(65)

Kuigi ühenduse tarbimine kasvas ajavahemikul 2004. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini 28 %, näitas ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine 21 % võrra ajal, mil import asjaomastest riikidest järsult kasvas, selgelt, et ühenduse tootmisharu ei saanud turul toimunud kasvust kasu.

e)   Dumpingumarginaali suurus

| (66) | Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(66)

Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

f)   Taastumine dumpingu mõjudest

| (67) | Enamiku eespool esitatud näitajate positiivne areng näitab seda, et 2004. aastast kuni 2008. aasta alguseni on ühenduse tootmisharu rahanduslik olukord osaliselt taastunud kõnealustest asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. |
| --- | --- |

(67)

Enamiku eespool esitatud näitajate positiivne areng näitab seda, et 2004. aastast kuni 2008. aasta alguseni on ühenduse tootmisharu rahanduslik olukord osaliselt taastunud kõnealustest asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust.

4.3.   Andmed ainult valimisse kaasatud ühenduse tootjate kohta

a)   Varud

| (68) | Varud kasvasid kogu vaatlusalusel perioodil 3 %. Varud olid 2007. aastal oluliselt suuremad terastorude kasvavate hindade tõttu, mis pani äriühinguid varusid suurendama.

  Tabel 8 –   Varud











  Lõppvarude maht | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnides | 7 449 | 7 206 | 7 580 | 8 510 | 7 703 |
| Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule. |

(68)

Varud kasvasid kogu vaatlusalusel perioodil 3 %. Varud olid 2007. aastal oluliselt suuremad terastorude kasvavate hindade tõttu, mis pani äriühinguid varusid suurendama.

Tabel 8 –   Varud

Lõppvarude maht

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Tonnides

7 449

7 206

7 580

8 510

7 703

Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule.

b)   Keskmised müügihinnad

| (69) | Valimisse kaasatud ühenduse tootjate kehtestatud keskmised müügihinnad ühenduse turul suurenesid vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Kogukasv 2004. aasta ja läbivaatamise uurimisperioodi vahel oli 57 %. Kasvu põhjuseks on osaliselt peamise tooraine – terastorude – hinna tõus ja osalt ka kahe ühenduse tootja keskendumine kallimatele eriliikidele.

  Tabel 9 –   Keskmine müügihind











  Müügihind | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurot tonni kohta | 1 779 | 2 128 | 2 482 | 2 738 | 2 790 |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 120 | 139 | 154 | 157 |
| Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule. |

(69)

Valimisse kaasatud ühenduse tootjate kehtestatud keskmised müügihinnad ühenduse turul suurenesid vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Kogukasv 2004. aasta ja läbivaatamise uurimisperioodi vahel oli 57 %. Kasvu põhjuseks on osaliselt peamise tooraine – terastorude – hinna tõus ja osalt ka kahe ühenduse tootja keskendumine kallimatele eriliikidele.

Tabel 9 –   Keskmine müügihind

Müügihind

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Eurot tonni kohta

1 779

2 128

2 482

2 738

2 790

Indeks (2004 = 100)

100

120

139

154

157

Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule.

c)   Keskmine tootmiskulu

| (70) | Peamiselt kasvanud terasehindade tõttu suurenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult ka keskmine tootmiskulu. Läbivaatamise uurimisperioodil kasvas keskmine tootmiskulu 1 628 eurolt tonni kohta kuni 2 401 euroni tonni kohta, s.o 48 %.

  Tabel 10 –   Keskmine tootmiskulu











  Ühiku maksumus | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurot tonni kohta | 1 628 | 2 059 | 1 998 | 2 040 | 2 401 |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 127 | 123 | 125 | 148 |
| Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule. |

(70)

Peamiselt kasvanud terasehindade tõttu suurenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult ka keskmine tootmiskulu. Läbivaatamise uurimisperioodil kasvas keskmine tootmiskulu 1 628 eurolt tonni kohta kuni 2 401 euroni tonni kohta, s.o 48 %.

Tabel 10 –   Keskmine tootmiskulu

Ühiku maksumus

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Eurot tonni kohta

1 628

2 059

1 998

2 040

2 401

Indeks (2004 = 100)

100

127

123

125

148

Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule.

d)   Kasumlikkus ja rahavoog

| (71) | Valimisse kaasatud ühenduse tootjate kasumlikkus kasvas koos müügihindade kasvuga. Hoolimata suurtest raskustest 2004. ja 2005. aastal, kerkis üldine kasumlikkus läbivaatamise uurimisperioodil 9,1 %ni. Selle osaliseks põhjuseks oli üleminek kõrgema lisandväärtusega toodete valmistamisele vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(71)

Valimisse kaasatud ühenduse tootjate kasumlikkus kasvas koos müügihindade kasvuga. Hoolimata suurtest raskustest 2004. ja 2005. aastal, kerkis üldine kasumlikkus läbivaatamise uurimisperioodil 9,1 %ni. Selle osaliseks põhjuseks oli üleminek kõrgema lisandväärtusega toodete valmistamisele vaatlusalusel perioodil.

| (72) | Rahavoog kõikus 2004. aasta ja 2006. aasta vahel oluliselt ning kasvas märkimisväärselt ja järk-järgult kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni.

  Tabel 11 –   Kasumlikkus ja rahavoog | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus | 1,8 % | 1,2 % | 7,2 % | 10,6 % | 9,1 % |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 70 | 403 | 598 | 514 |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 3 320 | 1 425 | 7 577 | 10 100 | 12 308 |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 43 | 228 | 304 | 371 |
| Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule. |

(72)

Rahavoog kõikus 2004. aasta ja 2006. aasta vahel oluliselt ning kasvas märkimisväärselt ja järk-järgult kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni.

Tabel 11 –   Kasumlikkus ja rahavoog

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Kasumlikkus

1,8 %

1,2 %

7,2 %

10,6 %

9,1 %

Indeks (2004 = 100)

100

70

403

598

514

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

3 320

1 425

7 577

10 100

12 308

Indeks (2004 = 100)

100

43

228

304

371

Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule.

e)   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (73) | Valimisse kaasatud ühenduse tootjad suurendasid investeeringuid vaatlusalusel perioodil 115 %. Tootlikkuse suurendamise eesmärgil investeeriti peamiselt seadmete täiendamisse ja parema logistilise suutlikkuse väljaarendamisse. |
| --- | --- |

(73)

Valimisse kaasatud ühenduse tootjad suurendasid investeeringuid vaatlusalusel perioodil 115 %. Tootlikkuse suurendamise eesmärgil investeeriti peamiselt seadmete täiendamisse ja parema logistilise suutlikkuse väljaarendamisse.

| (74) | Investeeringutasuvus, väljendatuna vaatlusaluse tootega seotud kasumina/kahjumina investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, on perioodil oluliselt tõusnud, järgides kasumlikkusega sama arengusuunda. |
| --- | --- |

(74)

Investeeringutasuvus, väljendatuna vaatlusaluse tootega seotud kasumina/kahjumina investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, on perioodil oluliselt tõusnud, järgides kasumlikkusega sama arengusuunda.

| (75) | Komisjonile ei ole esitatud tõendeid kapitali kaasamise võime vähenemise või suurenemise kohta vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 12 –   Investeeringud ja investeeringutasuvus | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Läbivaatamise uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud vaatlusalusel perioodil (tuhandetes eurodes) | 2 567 | 4 448 | 3 930 | 4 986 | 5 524 |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 173 | 153 | 194 | 215 |
| Investeeringutasuvus | 4 % | 2 % | 29 % | 44 % | 38 % |
| Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule. |

(75)

Komisjonile ei ole esitatud tõendeid kapitali kaasamise võime vähenemise või suurenemise kohta vaatlusalusel perioodil.

Tabel 12 –   Investeeringud ja investeeringutasuvus

2004

2005

2006

2007

Läbivaatamise uurimisperiood

Investeeringud vaatlusalusel perioodil (tuhandetes eurodes)

2 567

4 448

3 930

4 986

5 524

Indeks (2004 = 100)

100

173

153

194

215

Investeeringutasuvus

4 %

2 %

29 %

44 %

38 %

Allikas: valimisse kaasatud ühenduse tootjate kontrollitud vastused küsimustikule.

5.   Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta

| (76) | Dumpinguvastastel meetmetel oli valimisse kaasatud ühenduse tootjate olukorrale positiivne mõju, nagu näitas enamike näitajate positiivne arengutendents soodsa majandustsükli ajal alates 2004. aastast. Ühenduse tootmisharu suurendas müügimahtu ja hindu. Positiivset arengutendentsi näitasid ka sellised kahjunäitajad nagu tootmine, tootmisvõimsus, kasumlikkus, investeeringud, investeeringutasuvus ja tootlikkus. Tootmisüksuste arendamiseks tehtavate investeeringute suurendamisel oli hoolimata turuosa olulisest kaotusest otsene mõju valimisse kaasatud tootjate kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(76)

Dumpinguvastastel meetmetel oli valimisse kaasatud ühenduse tootjate olukorrale positiivne mõju, nagu näitas enamike näitajate positiivne arengutendents soodsa majandustsükli ajal alates 2004. aastast. Ühenduse tootmisharu suurendas müügimahtu ja hindu. Positiivset arengutendentsi näitasid ka sellised kahjunäitajad nagu tootmine, tootmisvõimsus, kasumlikkus, investeeringud, investeeringutasuvus ja tootlikkus. Tootmisüksuste arendamiseks tehtavate investeeringute suurendamisel oli hoolimata turuosa olulisest kaotusest otsene mõju valimisse kaasatud tootjate kasumlikkusele.

| (77) | Tuleks siiski arvesse võtta, et ühenduse tootjad peavad püsikulude katmiseks säilitama teatava toodangu- ja müügimahu. Vaatlusaluste toodete tootmiseks on vaja eriseadmeid, mis on oluline kulutegur. Valimisse kaasatud äriühingute tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil umbes 50 % ja nad ei suutnud oma tootmisvõimsuse rakendusastet oluliselt suurendada. Seega on kasumlikkus jätkuvalt tundlik tootmise vähenemise suhtes. |
| --- | --- |

(77)

Tuleks siiski arvesse võtta, et ühenduse tootjad peavad püsikulude katmiseks säilitama teatava toodangu- ja müügimahu. Vaatlusaluste toodete tootmiseks on vaja eriseadmeid, mis on oluline kulutegur. Valimisse kaasatud äriühingute tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil umbes 50 % ja nad ei suutnud oma tootmisvõimsuse rakendusastet oluliselt suurendada. Seega on kasumlikkus jätkuvalt tundlik tootmise vähenemise suhtes.

| (78) | Olenemata eespool kirjeldatud positiivsetest arengutendentsidest, kaotas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulise osa turust: see vähenes 81 %lt 2004. aastal kuni 65 %ni läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Pärast mõningast müügimahtude vähenemist suutsid ühenduse tootjad uuesti saavutada 2004. aasta müügimahu, samas kui ühenduse kogutarbimine kasvas samal perioodil 28 %. On selge, et ühenduse tootmisharul ei olnud võimalik kasu saada ühenduse tarbimise olulisest kasvust. Samuti tulenevad mõned positiivsed näitajad sellest, et Ühendkuningriigis lõpetas tegevuse oluline ühenduse tootja, kelle tegevuse võtsid üle kaks taotlust toetanud äriühingut. |
| --- | --- |

(78)

Olenemata eespool kirjeldatud positiivsetest arengutendentsidest, kaotas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulise osa turust: see vähenes 81 %lt 2004. aastal kuni 65 %ni läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Pärast mõningast müügimahtude vähenemist suutsid ühenduse tootjad uuesti saavutada 2004. aasta müügimahu, samas kui ühenduse kogutarbimine kasvas samal perioodil 28 %. On selge, et ühenduse tootmisharul ei olnud võimalik kasu saada ühenduse tarbimise olulisest kasvust. Samuti tulenevad mõned positiivsed näitajad sellest, et Ühendkuningriigis lõpetas tegevuse oluline ühenduse tootja, kelle tegevuse võtsid üle kaks taotlust toetanud äriühingut.

| (79) | Eespool esitatut arvesse võttes saab järeldada, et üldiselt on Hiina ja Tai suhtes võetud meetmetel olnud teatav positiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale, mis muutus taas kasumlikuks. Kuigi ühenduse tootmisharu suutis tootmist ja müügimahtu veidi suurendada, kaotati siiski osa turust, kui nõudlus ühenduse turul oluliselt kasvas. See näitab, et hoolimata investeeringutest ajakohastatud tootmisüksustesse, on ühenduse tootmisharu olukord seni üldiselt ebakindel ning sõltub ühelt poolt peamiselt piisavast hinnatasemest ja teiselt poolt piisavast tootmismahust, mis võimaldaks katta kõrged püsikulud. |
| --- | --- |

(79)

Eespool esitatut arvesse võttes saab järeldada, et üldiselt on Hiina ja Tai suhtes võetud meetmetel olnud teatav positiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale, mis muutus taas kasumlikuks. Kuigi ühenduse tootmisharu suutis tootmist ja müügimahtu veidi suurendada, kaotati siiski osa turust, kui nõudlus ühenduse turul oluliselt kasvas. See näitab, et hoolimata investeeringutest ajakohastatud tootmisüksustesse, on ühenduse tootmisharu olukord seni üldiselt ebakindel ning sõltub ühelt poolt peamiselt piisavast hinnatasemest ja teiselt poolt piisavast tootmismahust, mis võimaldaks katta kõrged püsikulud.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (80) | Selleks et hinnata kehtivate meetmete aegumise tõenäolist mõju, võeti arvesse järgmisi tegureid. |
| --- | --- |

(80)

Selleks et hinnata kehtivate meetmete aegumise tõenäolist mõju, võeti arvesse järgmisi tegureid.

| (81) | Hinnasurve ühenduse turul on jätkuvalt väga tugev, võttes arvesse olulisi hindade allalöömise marginaale, mis tehti kindlaks läbivaatamise uurimisperioodil. Kuigi ühenduse tootjate tootmiskulu suurenes perioodil 48 % (peamiselt tooraine, s.o terastoru hinnatõusu tõttu), suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind ainult 30 %. |
| --- | --- |

(81)

Hinnasurve ühenduse turul on jätkuvalt väga tugev, võttes arvesse olulisi hindade allalöömise marginaale, mis tehti kindlaks läbivaatamise uurimisperioodil. Kuigi ühenduse tootjate tootmiskulu suurenes perioodil 48 % (peamiselt tooraine, s.o terastoru hinnatõusu tõttu), suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind ainult 30 %.

| (82) | Sellest tulenevalt suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil oluliselt. See näitab, et ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa võttis peamiselt üle asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, mis lõi ühenduse tootmisharu hindu olenemata kehtivatest dumpinguvastastest meetmest oluliselt alla. |
| --- | --- |

(82)

Sellest tulenevalt suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil oluliselt. See näitab, et ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa võttis peamiselt üle asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, mis lõi ühenduse tootmisharu hindu olenemata kehtivatest dumpinguvastastest meetmest oluliselt alla.

| (83) | Nagu on märgitud põhjendustes 40 ja 36, on lisaks sellele asjaomaste riikide kasutamata toomisvõimsus oluliselt suurem kui ühenduse kogutoodang läbivaatamise uurimisperioodi jooksul või kui ühenduse kogutarbimine samal ajavahemikul. Seega võib eeldada, et meetmete tühistamise korral jõuavad ühenduse turule kõnealustes riikides toodetud vaatlusaluse toote suured kogused. Muudel võimalikel eksporditurgudel kehtivad kõrged dumpinguvastased tollimaksud, mille tõttu oleks ühenduse turule tungimine lihtsam. Lisaks sellele kinnitavad korduvad katsed dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoida asjaomaste riikide eksportivate tootjate suurt huvi ühenduse turu vastu. |
| --- | --- |

(83)

Nagu on märgitud põhjendustes 40 ja 36, on lisaks sellele asjaomaste riikide kasutamata toomisvõimsus oluliselt suurem kui ühenduse kogutoodang läbivaatamise uurimisperioodi jooksul või kui ühenduse kogutarbimine samal ajavahemikul. Seega võib eeldada, et meetmete tühistamise korral jõuavad ühenduse turule kõnealustes riikides toodetud vaatlusaluse toote suured kogused. Muudel võimalikel eksporditurgudel kehtivad kõrged dumpinguvastased tollimaksud, mille tõttu oleks ühenduse turule tungimine lihtsam. Lisaks sellele kinnitavad korduvad katsed dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoida asjaomaste riikide eksportivate tootjate suurt huvi ühenduse turu vastu.

| (84) | Võttes arvesse varasemaid ja praegusi eksportivate tootjate hinnakujundustavasid asjaomastes riikides, eeldatakse, et impordi hind saab olema madal, lüües seega oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindu. Madala hinnaga impordil oleks kindlasti negatiivne mõju ühenduse tootmisharule, mis taastus ainult tänu sellele, et hinnad hoiti teataval tasemel, kuid tootmisharu on siiski tundlik suures koguses madala dumpinguhinnaga impordi suhtes. |
| --- | --- |

(84)

Võttes arvesse varasemaid ja praegusi eksportivate tootjate hinnakujundustavasid asjaomastes riikides, eeldatakse, et impordi hind saab olema madal, lüües seega oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindu. Madala hinnaga impordil oleks kindlasti negatiivne mõju ühenduse tootmisharule, mis taastus ainult tänu sellele, et hinnad hoiti teataval tasemel, kuid tootmisharu on siiski tundlik suures koguses madala dumpinguhinnaga impordi suhtes.

| (85) | Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et meetmete aegumise korral korduks väga tõenäoliselt dumpinguhinnaga impordi ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju. Eelkõige eeldatakse, et ühenduse hinnatase langeks oluliselt ja et sellel on väga negatiivne mõju ühenduse tootjate kasumlikkusele, mis ei kahjustaks ainult 2004. aastal tehtud suuri investeeringuid, vaid ei laseks ka teha lisainvesteeringuid. Kahtlemata väheneks selle tulemusel oluliselt ühenduse tootmisharu tööhõive. Kahju kordumise tõenäosus suurenes hiljuti praegusest majanduslangusest tingitud olukorra tõttu. |
| --- | --- |

(85)

Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et meetmete aegumise korral korduks väga tõenäoliselt dumpinguhinnaga impordi ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju. Eelkõige eeldatakse, et ühenduse hinnatase langeks oluliselt ja et sellel on väga negatiivne mõju ühenduse tootjate kasumlikkusele, mis ei kahjustaks ainult 2004. aastal tehtud suuri investeeringuid, vaid ei laseks ka teha lisainvesteeringuid. Kahtlemata väheneks selle tulemusel oluliselt ühenduse tootmisharu tööhõive. Kahju kordumise tõenäosus suurenes hiljuti praegusest majanduslangusest tingitud olukorra tõttu.

G.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Sissejuhatus

| (86) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, importijate ja kauplejate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(86)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, importijate ja kauplejate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

| (87) | Selleks et hinnata meetmete jätkamise või mittejätkamise tõenäolist mõju, taotles komisjon teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud isikutelt. Komisjon saatis väljavõttelise uuringu küsimustiku vaatlusaluse toote 62 importijale ja sai üheksa vastust. Komisjon moodustas valimi neljast äriühingust, kellest kolm andsid küsimustikule täielikud vastused. Kasutajad oma seisukohti ei esitanud. |
| --- | --- |

(87)

Selleks et hinnata meetmete jätkamise või mittejätkamise tõenäolist mõju, taotles komisjon teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud isikutelt. Komisjon saatis väljavõttelise uuringu küsimustiku vaatlusaluse toote 62 importijale ja sai üheksa vastust. Komisjon moodustas valimi neljast äriühingust, kellest kolm andsid küsimustikule täielikud vastused. Kasutajad oma seisukohti ei esitanud.

| (88) | Tuleks meenutada, et eelmise uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Tõsiasi, et käesolev uurimine on läbivaatamine ja et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete võimalikku põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(88)

Tuleks meenutada, et eelmise uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Tõsiasi, et käesolev uurimine on läbivaatamine ja et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete võimalikku põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (89) | Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(89)

Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (90) | Ühenduse tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tootmisharuga. Seda kinnitas tema majandusliku olukorra areng paremuse suunas, kui praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise järel oli taastatud tõhus konkurents. Ühenduse tootmisharu pingutused tootmise ratsionaliseerimiseks ja konkurentsivõime suurendamiseks on toonud kaasa mõistliku kasumi vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal. Ka ühenduse tootmisharu kasumlik eksport arenes positiivselt, näidates, et ühenduse tootmisharu on kolmandate riikide turgudel konkurentsivõimeline (valimisse kaasatud tootjate eksport kasvas vaatlusalusel perioodil 21 %). |
| --- | --- |

(90)

Ühenduse tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tootmisharuga. Seda kinnitas tema majandusliku olukorra areng paremuse suunas, kui praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise järel oli taastatud tõhus konkurents. Ühenduse tootmisharu pingutused tootmise ratsionaliseerimiseks ja konkurentsivõime suurendamiseks on toonud kaasa mõistliku kasumi vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal. Ka ühenduse tootmisharu kasumlik eksport arenes positiivselt, näidates, et ühenduse tootmisharu on kolmandate riikide turgudel konkurentsivõimeline (valimisse kaasatud tootjate eksport kasvas vaatlusalusel perioodil 21 %).

| (91) | Põhjenduses 77 esitatud põhjustel peab ühenduse tootmisharu tootma teatava koguse standardtooteid, et saavutada mastaabisääst ja jääda seega konkurentsivõimeliseks. Seepärast konkureerivad standardtooted otseselt Hiinast ja Taist pärit impordiga. Kui turule jõuaksid dumpinguhinnaga tooted, väheneks seetõttu oluliselt mastaabisääst ning sellest tulenevalt ka ühendusesisese tegevuse kasumlikkus. Seega võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtivatest meetmetest. Kui meetmetel lubataks aeguda, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu kannab olulist kahju. |
| --- | --- |

(91)

Põhjenduses 77 esitatud põhjustel peab ühenduse tootmisharu tootma teatava koguse standardtooteid, et saavutada mastaabisääst ja jääda seega konkurentsivõimeliseks. Seepärast konkureerivad standardtooted otseselt Hiinast ja Taist pärit impordiga. Kui turule jõuaksid dumpinguhinnaga tooted, väheneks seetõttu oluliselt mastaabisääst ning sellest tulenevalt ka ühendusesisese tegevuse kasumlikkus. Seega võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtivatest meetmetest. Kui meetmetel lubataks aeguda, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu kannab olulist kahju.

3.   Importijate/kauplejate huvid

| (92) | Ükski koostööd teinud importijatest ei importinud vaatlusalust toodet Hiinast või Taist, vaid ainult Taiwanist. Uurimise käigus ei leitud tõendeid selle kohta, et kehtivatel meetmetel on olnud importijatele oluline mõju. Võib järeldada, et ühenduse turul on konkurentsitingimused tagatud, sest on selge, et importijad on leidnud muud tarneallikad, mida näitab ka teiste kolmandate riikide turuosa (13 %). |
| --- | --- |

(92)

Ükski koostööd teinud importijatest ei importinud vaatlusalust toodet Hiinast või Taist, vaid ainult Taiwanist. Uurimise käigus ei leitud tõendeid selle kohta, et kehtivatel meetmetel on olnud importijatele oluline mõju. Võib järeldada, et ühenduse turul on konkurentsitingimused tagatud, sest on selge, et importijad on leidnud muud tarneallikad, mida näitab ka teiste kolmandate riikide turuosa (13 %).

| (93) | Nagu on märgitud põhjendustes 98–105, hinnati uuesti praegu kahe Taiwani eksportiva tootja suhtes kehtivat vabastust, sest väidetavalt hoitakse meetmetest kõrvale. Importijad olid kindlad, et kui kõnealuse kahe äriühingu suhtes kehtiv vabastus tühistatakse, on neil võimalik leida muud tarneallikad. Seega ei ole meetmete säilitamisel tänu muudele kättesaadavatele tarnekanalitele importijatele olulist negatiivset mõju. Tuleks siiski märkida, et mõned probleemid võivad tekkida Briti standardtoodete nišiturul, kus teadaolevateks tarneallikateks on vaid üks Euroopa ja üks Taiwani tootja. Kõnealusel asjaolul oleks arvatavasti siiski ainult lühiajaline mõju kuni uute allikate leidmiseni. |
| --- | --- |

(93)

Nagu on märgitud põhjendustes 98–105, hinnati uuesti praegu kahe Taiwani eksportiva tootja suhtes kehtivat vabastust, sest väidetavalt hoitakse meetmetest kõrvale. Importijad olid kindlad, et kui kõnealuse kahe äriühingu suhtes kehtiv vabastus tühistatakse, on neil võimalik leida muud tarneallikad. Seega ei ole meetmete säilitamisel tänu muudele kättesaadavatele tarnekanalitele importijatele olulist negatiivset mõju. Tuleks siiski märkida, et mõned probleemid võivad tekkida Briti standardtoodete nišiturul, kus teadaolevateks tarneallikateks on vaid üks Euroopa ja üks Taiwani tootja. Kõnealusel asjaolul oleks arvatavasti siiski ainult lühiajaline mõju kuni uute allikate leidmiseni.

| (94) | Seetõttu järeldatakse, et kehtivad dumpinguvastased meetmed ei ole vaatlusaluse toote importijate majanduslikku olukorda olulisel määral negatiivselt mõjutanud. Seda kinnitab ka tõsiasi, et importijad jätkasid vaatlusaluse tootega kauplemist märkimisväärses mahus ning vaatlusalusel perioodil impordimaht koguni kasvas. Samadel põhjustel on ka ebatõenäoline, et meetmete jätkamine võiks nende majanduslikku olukorda tulevikus halvendada. |
| --- | --- |

(94)

Seetõttu järeldatakse, et kehtivad dumpinguvastased meetmed ei ole vaatlusaluse toote importijate majanduslikku olukorda olulisel määral negatiivselt mõjutanud. Seda kinnitab ka tõsiasi, et importijad jätkasid vaatlusaluse tootega kauplemist märkimisväärses mahus ning vaatlusalusel perioodil impordimaht koguni kasvas. Samadel põhjustel on ka ebatõenäoline, et meetmete jätkamine võiks nende majanduslikku olukorda tulevikus halvendada.

4.   Kasutajate huvid

| (95) | Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt naftakeemia- ja ehitustööstuses. Komisjon saatis küsimustikud 9 kasutajale. Käesoleva uurimise käigus ei teinud ükski kasutajatest koostööd ega andnud endast teada. Asjaolu, et kõnealused kasutajad koostööd ei teinud, kinnitab, et tõenäoliselt moodustavad toruliitmikud väga väikese osa nende tootmise kogukuludest ja et kehtivad meetmed ei ole nende konkurentsivõimet halvendanud. |
| --- | --- |

(95)

Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt naftakeemia- ja ehitustööstuses. Komisjon saatis küsimustikud 9 kasutajale. Käesoleva uurimise käigus ei teinud ükski kasutajatest koostööd ega andnud endast teada. Asjaolu, et kõnealused kasutajad koostööd ei teinud, kinnitab, et tõenäoliselt moodustavad toruliitmikud väga väikese osa nende tootmise kogukuludest ja et kehtivad meetmed ei ole nende konkurentsivõimet halvendanud.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (96) | Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed on võimaldanud ühenduse tootmisharul kasumit teenida, hoolimata sellest, et tootmisharu kaotas jätkuva dumpinguhinnaga importimise tõttu olulise osa oma turust. Kui meetmed kaotaksid kehtivuse, seaks see ohtu taastumisprotsessi ning võib kaasa tuua ühenduse tootmisharu kadumise. |
| --- | --- |

(96)

Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed on võimaldanud ühenduse tootmisharul kasumit teenida, hoolimata sellest, et tootmisharu kaotas jätkuva dumpinguhinnaga importimise tõttu olulise osa oma turust. Kui meetmed kaotaksid kehtivuse, seaks see ohtu taastumisprotsessi ning võib kaasa tuua ühenduse tootmisharu kadumise.

| (97) | Lisaks sellele näib, et olemasolevad meetmed ei ole kasutajate ja importijate majanduslikule ja rahanduslikule olukorrale märkimisväärset negatiivset mõju avaldanud. Seepärast järeldatakse, et olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtimise vastu pole mingeid mõjuvaid põhjuseid. |
| --- | --- |

(97)

Lisaks sellele näib, et olemasolevad meetmed ei ole kasutajate ja importijate majanduslikule ja rahanduslikule olukorrale märkimisväärset negatiivset mõju avaldanud. Seepärast järeldatakse, et olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtimise vastu pole mingeid mõjuvaid põhjuseid.

H.   MEETMETEST VABASTATUD TAIWANI ÄRIÜHINGUTEGA SEOTUD VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE

1.   Taust

| (98) | 2000. aastal laiendati määrusega (EÜ) nr 763/2000 Hiinast pärit teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes kehtivaid meetmeid Taiwanist pärit sama toote impordi suhtes, välja arvatud äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd (edaspidi „Chup Hsin”), Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, (edaspidi „Nian Hong”) ja Rigid Industries Co., Ltd. (Kaohsiung, Taiwan) toodetavad ja eksporditavad teatavad rauast või terasest toruliitmikud, sest leiti, et kõnealused äriühingud ei hoidnud meetmetest kõrvale. |
| --- | --- |

(98)

2000. aastal laiendati määrusega (EÜ) nr 763/2000 Hiinast pärit teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes kehtivaid meetmeid Taiwanist pärit sama toote impordi suhtes, välja arvatud äriühingute Chup Hsin Enterprise Co. Ltd (edaspidi „Chup Hsin”), Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, (edaspidi „Nian Hong”) ja Rigid Industries Co., Ltd. (Kaohsiung, Taiwan) toodetavad ja eksporditavad teatavad rauast või terasest toruliitmikud, sest leiti, et kõnealused äriühingud ei hoidnud meetmetest kõrvale.

| (99) | Praegune osaline vahepealne läbivaatamine käsitleb äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong vabastamist tollimaksude laiendamisest. |
| --- | --- |

(99)

Praegune osaline vahepealne läbivaatamine käsitleb äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong vabastamist tollimaksude laiendamisest.

| (100) | Mõlemad kõnealused äriühingud tegid uurimise käigus koostööd, vastates komisjoni küsimustikule ja lubades kontrollkäike oma valdustesse. |
| --- | --- |

(100)

Mõlemad kõnealused äriühingud tegid uurimise käigus koostööd, vastates komisjoni küsimustikule ja lubades kontrollkäike oma valdustesse.

| (101) | Vastusena lõplikule teabe avalikustamisele väitis üks äriühing, et praeguse uurimise algatamine ei olnud õigustatud. Täpsemalt väitis äriühing, et kuna 2000. aastal nende suhtes meetmeid ei laiendatud, ei kehti praegu nende suhtes meetmeid, mida saaks läbi vaadata. Seoses sellega osutas äriühing WTO apellatsioonikogu kokkuvõttele, milles käsitletakse juhtumit „Beef & Rice Mexico”. Kõnealuses kokkuvõttes käsitletakse dumpinguvastase lepingu artiklit 5.8, mida kohaldatakse uute uurimiste suhtes, mille käigus on eksportijate suhtes kindlaks tehtud miinimumdumpingumarginaal. Artiklis 5.8 tõesti osutatakse otseselt kohaldamisele artikli 5.1 alusel. Praegusel juhul kohaldati Chup Hsin’i ja teise kahe äriühingu suhtes siiski algmääruse artikli 13 alusel algatatud meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, mitte aga uut dumpinguvastast uurimist. 2000. aastal leiti, et Taiwanist pärit impordiga hoitakse kõrvale Hiina suhtes kehtestatud meetmetest, välja arvatud kolm äriühingut, kes ei importinud sel ajal Hiinast pärit vaatlusalust toodet. Algmääruses ei ole välistatud võimalus, et selline vabastamine vaadatakse läbi, kui on olemas tõendid meetmetest kõrvalehoidmise kohta. Seega on praeguse vahepealse läbivaatamise algatamine siiski õigustatud ja õiguspärane. Sellest tulenevalt lükatakse äriühingu väide tagasi. |
| --- | --- |

(101)

Vastusena lõplikule teabe avalikustamisele väitis üks äriühing, et praeguse uurimise algatamine ei olnud õigustatud. Täpsemalt väitis äriühing, et kuna 2000. aastal nende suhtes meetmeid ei laiendatud, ei kehti praegu nende suhtes meetmeid, mida saaks läbi vaadata. Seoses sellega osutas äriühing WTO apellatsioonikogu kokkuvõttele, milles käsitletakse juhtumit „Beef & Rice Mexico”. Kõnealuses kokkuvõttes käsitletakse dumpinguvastase lepingu artiklit 5.8, mida kohaldatakse uute uurimiste suhtes, mille käigus on eksportijate suhtes kindlaks tehtud miinimumdumpingumarginaal. Artiklis 5.8 tõesti osutatakse otseselt kohaldamisele artikli 5.1 alusel. Praegusel juhul kohaldati Chup Hsin’i ja teise kahe äriühingu suhtes siiski algmääruse artikli 13 alusel algatatud meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, mitte aga uut dumpinguvastast uurimist. 2000. aastal leiti, et Taiwanist pärit impordiga hoitakse kõrvale Hiina suhtes kehtestatud meetmetest, välja arvatud kolm äriühingut, kes ei importinud sel ajal Hiinast pärit vaatlusalust toodet. Algmääruses ei ole välistatud võimalus, et selline vabastamine vaadatakse läbi, kui on olemas tõendid meetmetest kõrvalehoidmise kohta. Seega on praeguse vahepealse läbivaatamise algatamine siiski õigustatud ja õiguspärane. Sellest tulenevalt lükatakse äriühingu väide tagasi.

| (102) | Kuna meetmed otsustati laiendamata jätta esialgse dumpinguvastase uurimise tulemuste alusel, uuriti praeguse läbivaatamise käigus, kas kõnealused tulemused on veel kehtivad. Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 uuriti, kas meetmetest kõrvalehoidmise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(102)

Kuna meetmed otsustati laiendamata jätta esialgse dumpinguvastase uurimise tulemuste alusel, uuriti praeguse läbivaatamise käigus, kas kõnealused tulemused on veel kehtivad. Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 uuriti, kas meetmetest kõrvalehoidmise tingimused on täidetud.

2.   Kaubandusstruktuuri muutumine

| (103) | Äriühingu Nian Hong kohta näitasid tulemused, et ta importis Hiinast vaatlusaluse toote kõiki liike (põlved, siirdmikud, torukolmikud ja otsakud). Äriühing väitis, et kõnealused importtooted ei olnud vaatlusalune toode, vaid pooltooted. Uurimise käigus need väited kinnitust ei leidnud. Lisaks sellele leiti, et Nian Hong’i panus kõnealuste toodete puhul piirdus faasimisega, äriühingu logo märkimise ja pakkimisega, mis moodustab tootmise kogukuludest 10 %. Ka on Taiwan Hiinast pärit impordi deklaratsioonile märkinud vaatlusaluse toote CN-koodi (7307 93), s.o valmistoode. |
| --- | --- |

(103)

Äriühingu Nian Hong kohta näitasid tulemused, et ta importis Hiinast vaatlusaluse toote kõiki liike (põlved, siirdmikud, torukolmikud ja otsakud). Äriühing väitis, et kõnealused importtooted ei olnud vaatlusalune toode, vaid pooltooted. Uurimise käigus need väited kinnitust ei leidnud. Lisaks sellele leiti, et Nian Hong’i panus kõnealuste toodete puhul piirdus faasimisega, äriühingu logo märkimise ja pakkimisega, mis moodustab tootmise kogukuludest 10 %. Ka on Taiwan Hiinast pärit impordi deklaratsioonile märkinud vaatlusaluse toote CN-koodi (7307 93), s.o valmistoode.

| (104) | Oma vastustes küsimustikule ei nimetanud Chup Hsin Hiinast pärit vaatlusaluste toodete ostu ega vastavat edasimüüki. See, et kõnealune äriühing impordib Hiinast vaatlusalust toodet, selgus alles kohapealse kontrollkäigu jooksul. Kogutud tõendid näitasid, et kõnealune import toimus ühe Jaapani äriühingu kaudu. Äriühing väitis pärast kontrollkäiku, et kõik Hiinast imporditud vaatlusalused tooted müüdi Taiwani siseturul. Äriühing esitas läbivaadatud andmed teatavate küsimustiku tabelite jaoks. Siiski peeti asjaolu, et teave Hiinast pärit impordi kohta jäeti esialgselt vastustest välja, algmääruse artikli 18 tähenduses eksitavaks ning see tekitas tõsiseid kahtlusi nii enne kui ka pärast kontrollkäiku esitatud teabe usaldusväärsuse suhtes. |
| --- | --- |

(104)

Oma vastustes küsimustikule ei nimetanud Chup Hsin Hiinast pärit vaatlusaluste toodete ostu ega vastavat edasimüüki. See, et kõnealune äriühing impordib Hiinast vaatlusalust toodet, selgus alles kohapealse kontrollkäigu jooksul. Kogutud tõendid näitasid, et kõnealune import toimus ühe Jaapani äriühingu kaudu. Äriühing väitis pärast kontrollkäiku, et kõik Hiinast imporditud vaatlusalused tooted müüdi Taiwani siseturul. Äriühing esitas läbivaadatud andmed teatavate küsimustiku tabelite jaoks. Siiski peeti asjaolu, et teave Hiinast pärit impordi kohta jäeti esialgselt vastustest välja, algmääruse artikli 18 tähenduses eksitavaks ning see tekitas tõsiseid kahtlusi nii enne kui ka pärast kontrollkäiku esitatud teabe usaldusväärsuse suhtes.

| (105) | Nagu on märgitud eespool, oli äriühingutele Chup Hsin ja Nian Hong esialgselt antud vabastuse aluseks asjaolu, et kumbki äriühing ei ostnud sel ajal Hiinast vaatlusalust toodet, kuid see ei vasta enam tõele. Võttes arvesse, et meetmetest kõrvalehoidmine leidis kinnitust, võib järeldada, et kaubandusstruktuuri muutumine on kindlaks tehtud, kuna Hiinast pärit vaatlusalust toodet saadavad nüüd ka kaks eespool nimetatud äriühingut Taiwani kaudu. |
| --- | --- |

(105)

Nagu on märgitud eespool, oli äriühingutele Chup Hsin ja Nian Hong esialgselt antud vabastuse aluseks asjaolu, et kumbki äriühing ei ostnud sel ajal Hiinast vaatlusalust toodet, kuid see ei vasta enam tõele. Võttes arvesse, et meetmetest kõrvalehoidmine leidis kinnitust, võib järeldada, et kaubandusstruktuuri muutumine on kindlaks tehtud, kuna Hiinast pärit vaatlusalust toodet saadavad nüüd ka kaks eespool nimetatud äriühingut Taiwani kaudu.

3.   Piisava põhjuse või majandusliku õigustuse puudumine

| (106) | Kummagi äriühingu puhul ei saanud Hiinast imporditud toodete uuesti eksportimisele olla muud põhjust või piisavat majanduslikku õigustust kui dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmine. |
| --- | --- |

(106)

Kummagi äriühingu puhul ei saanud Hiinast imporditud toodete uuesti eksportimisele olla muud põhjust või piisavat majanduslikku õigustust kui dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmine.

| (107) | Nian Hong’i puhul muudeti tooteid ainult veidi ning seega oli vaatlusalusele tootele lisatud väärtus väga väike. |
| --- | --- |

(107)

Nian Hong’i puhul muudeti tooteid ainult veidi ning seega oli vaatlusalusele tootele lisatud väärtus väga väike.

| (108) | Asjaolu, et Chup Hsin ei teatanud oma küsimustikule antud vastustes Hiinast pärit impordist, peeti ühelt poolt eksitavaks ja teiselt poolt märgiks selle kohta, et äriühing oli teadlik, et ta hoiab kõrvale Hiinast pärit toruliitmike suhtes kehtivatest meetmetest. Lisaks sellele on uurimise käigus kahe kõnealuse äriühingu esitatud tõendite alusel kindlaks tehtud, et kaupu oli võimalik importida kolmandast riigist Taiwani ja neid Taiwani päritolu kinnitava sertifikaadi alusel uuesti eksportida ilma, et neid oleks oluliselt muudetud. |
| --- | --- |

(108)

Asjaolu, et Chup Hsin ei teatanud oma küsimustikule antud vastustes Hiinast pärit impordist, peeti ühelt poolt eksitavaks ja teiselt poolt märgiks selle kohta, et äriühing oli teadlik, et ta hoiab kõrvale Hiinast pärit toruliitmike suhtes kehtivatest meetmetest. Lisaks sellele on uurimise käigus kahe kõnealuse äriühingu esitatud tõendite alusel kindlaks tehtud, et kaupu oli võimalik importida kolmandast riigist Taiwani ja neid Taiwani päritolu kinnitava sertifikaadi alusel uuesti eksportida ilma, et neid oleks oluliselt muudetud.

4.   Dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine samasuguste toodete hinna ja/või koguse kaudu

| (109) | Eurostati andmetel kasvas Taiwanist pärit kogueksport ühendusse 209 %, s.o 2 372 tonnilt 2003. aastal kuni 7 335 tonnini läbivaatamise uurimisperioodil. Ekspordimaht jäi aastatel 2003 kuni 2005 siiski enam vähem samaks, kuid suurenes märkimisväärselt alates 2006. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni. Kaks Taiwani äriühingut, kelle eksport moodustas vaatlusalusel perioodil peaaegu kogu Taiwanist pärit vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordi, suurendasid 2005. aasta ja läbivaatamise uurimisperioodi vahel ELi suunatud eksporti 206 %. |
| --- | --- |

(109)

Eurostati andmetel kasvas Taiwanist pärit kogueksport ühendusse 209 %, s.o 2 372 tonnilt 2003. aastal kuni 7 335 tonnini läbivaatamise uurimisperioodil. Ekspordimaht jäi aastatel 2003 kuni 2005 siiski enam vähem samaks, kuid suurenes märkimisväärselt alates 2006. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni. Kaks Taiwani äriühingut, kelle eksport moodustas vaatlusalusel perioodil peaaegu kogu Taiwanist pärit vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordi, suurendasid 2005. aasta ja läbivaatamise uurimisperioodi vahel ELi suunatud eksporti 206 %.

| (110) | Vaatlusaluse impordi maht moodustas 9 % ühenduse tarbimisest ning seda peetakse oluliseks mahuks. Seetõttu on ilmne, et tuvastatud muutus kaubavahetuse struktuuris kahjustab meetmete parandavat mõju ühenduse turule imporditud koguste kaudu. |
| --- | --- |

(110)

Vaatlusaluse impordi maht moodustas 9 % ühenduse tarbimisest ning seda peetakse oluliseks mahuks. Seetõttu on ilmne, et tuvastatud muutus kaubavahetuse struktuuris kahjustab meetmete parandavat mõju ühenduse turule imporditud koguste kaudu.

| (111) | Eurostati andmete põhjal ulatusid Taiwanist saadetud impordi keskmised ekspordihinnad läbivaatamise uurimisperioodil 1 718 euroni tonni kohta, mis jäi oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindadest (– 33,5 %). Valimisse kaasatud ühenduse tootjate tehasehindade ning äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong’i kontrollitud ekspordihindade võrdlus näitas vastavalt 86,6 % ja 71 % suurust keskmist hindade allalöömise taset, s.o protsendimäär, mille võrra kõnealuste äriühingute ekspordihinnad olid madalamad ühenduse tootmisharu mittekahjustavatest hindadest. Seega on kahjustatud kehtiva dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju hindade kaudu. |
| --- | --- |

(111)

Eurostati andmete põhjal ulatusid Taiwanist saadetud impordi keskmised ekspordihinnad läbivaatamise uurimisperioodil 1 718 euroni tonni kohta, mis jäi oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindadest (– 33,5 %). Valimisse kaasatud ühenduse tootjate tehasehindade ning äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong’i kontrollitud ekspordihindade võrdlus näitas vastavalt 86,6 % ja 71 % suurust keskmist hindade allalöömise taset, s.o protsendimäär, mille võrra kõnealuste äriühingute ekspordihinnad olid madalamad ühenduse tootmisharu mittekahjustavatest hindadest. Seega on kahjustatud kehtiva dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju hindade kaudu.

| (112) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et kaubandusvoogude muutus ja Taiwanist pärit väga madalate hindadega impordi järsk kasv on kahjustanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote hinna kui ka koguse kaudu. |
| --- | --- |

(112)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et kaubandusvoogude muutus ja Taiwanist pärit väga madalate hindadega impordi järsk kasv on kahjustanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguse toote hinna kui ka koguse kaudu.

5.   Tõendid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samasuguse toote suhtes kindlaks määratud normaalväärtustega

| (113) | Määramaks kindlaks, kas on tõendeid selle kohta, et kaks kõnealust Taiwani äriühingut eksportisid uurimisperioodil vaatlusalust toodet ühendusse dumpinguhinnaga, võeti ekspordihindade aluseks äriühingu enda andmed. |
| --- | --- |

(113)

Määramaks kindlaks, kas on tõendeid selle kohta, et kaks kõnealust Taiwani äriühingut eksportisid uurimisperioodil vaatlusalust toodet ühendusse dumpinguhinnaga, võeti ekspordihindade aluseks äriühingu enda andmed.

| (114) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1 võrreldi neid ekspordihindu eelnevalt samasugusele tootele kehtestatud normaalväärtusega. Eelmise aegumise läbivaatamise käigus 2003. aastal leiti, et Tai on sobiv turumajanduslik võrdlusriik Hiina jaoks normaalväärtuse kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(114)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1 võrreldi neid ekspordihindu eelnevalt samasugusele tootele kehtestatud normaalväärtusega. Eelmise aegumise läbivaatamise käigus 2003. aastal leiti, et Tai on sobiv turumajanduslik võrdlusriik Hiina jaoks normaalväärtuse kindlakstegemiseks.

| (115) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohandamiste näol nõuetekohaselt arvesse hindasid ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kõnealused kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 transpordi- ja laenukulude kohta kontrollkäikude ajal kogutud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(115)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohandamiste näol nõuetekohaselt arvesse hindasid ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kõnealused kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 transpordi- ja laenukulude kohta kontrollkäikude ajal kogutud teabe põhjal.

| (116) | Kui vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi kaalutud keskmisi ekspordihindu, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, näitas see, et kõnealused kaks Taiwani äriühingut importisid toruliitmike dumpinguhindadega. Kindlaks tehtud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, olid vastavalt 56,09 % Chup Hsin’i jaoks ja 44,77 % Nian Hong’i jaoks. |
| --- | --- |

(116)

Kui vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi kaalutud keskmisi ekspordihindu, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, näitas see, et kõnealused kaks Taiwani äriühingut importisid toruliitmike dumpinguhindadega. Kindlaks tehtud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, olid vastavalt 56,09 % Chup Hsin’i jaoks ja 44,77 % Nian Hong’i jaoks.

6.   Järeldused läbivaatamise kohta, milles käsitletakse Taiwanist pärit impordi vabastamist meetmete laiendamisest

| (117) | Arvestades eespool esitatud järeldust meetmetest kõrvalehoidmise kohta ja kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1, tuleks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong saadetud samale tootele. |
| --- | --- |

(117)

Arvestades eespool esitatud järeldust meetmetest kõrvalehoidmise kohta ja kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1, tuleks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong saadetud samale tootele.

7.   Muutunud asjaolude püsiv laad

| (118) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(118)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (119) | Uurimise käigus on äriühingu Nian Hong puhul kindlaks tehtud, et kõnealusel äriühingul puudub juba mitu aastat tegelik toodang ja et kogu kõnealuse äriühingu eksport ühendusse koosnes Hiinast imporditud toruliitmikest. Võttes arvesse, et tegelikku tootmistegevust ei ole olnud juba mitu aastat, ei ole põhjust arvata, et kõnealune olukord ei ole püsiv. |
| --- | --- |

(119)

Uurimise käigus on äriühingu Nian Hong puhul kindlaks tehtud, et kõnealusel äriühingul puudub juba mitu aastat tegelik toodang ja et kogu kõnealuse äriühingu eksport ühendusse koosnes Hiinast imporditud toruliitmikest. Võttes arvesse, et tegelikku tootmistegevust ei ole olnud juba mitu aastat, ei ole põhjust arvata, et kõnealune olukord ei ole püsiv.

| (120) | Nagu on märgitud põhjenduses 104, leiti, et äriühingu Chup Hsin esitatud teave ei ole usaldusväärne. Asjaolu, et kõnealune äriühing jättis komisjoni küsimustikule antud vastustes märkimata tooted, mida ta oli Hiinast importinud, peetakse märgiks sellest, et äriühing oli meetmetest kõrvalehoidmisest teadlik ning ei ole mingit teavet selle kohta, et äriühingul ei ole kavas kõnealust tegevust tulevikus jätkata. |
| --- | --- |

(120)

Nagu on märgitud põhjenduses 104, leiti, et äriühingu Chup Hsin esitatud teave ei ole usaldusväärne. Asjaolu, et kõnealune äriühing jättis komisjoni küsimustikule antud vastustes märkimata tooted, mida ta oli Hiinast importinud, peetakse märgiks sellest, et äriühing oli meetmetest kõrvalehoidmisest teadlik ning ei ole mingit teavet selle kohta, et äriühingul ei ole kavas kõnealust tegevust tulevikus jätkata.

| (121) | Nende asjaolude valguses võib läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud muutusi pidada püsivaks. Kooskõlas artikli 11 lõikega 3 peetakse asjakohaseks tühistada vabastused laiendatud meetmetest, kuna kahe Taiwani äriühingu – s.o Chup Hsin ja Nian Hong – puhul tehti kindlaks, et nad hoiavad meetmetest kõrvale. |
| --- | --- |

(121)

Nende asjaolude valguses võib läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud muutusi pidada püsivaks. Kooskõlas artikli 11 lõikega 3 peetakse asjakohaseks tühistada vabastused laiendatud meetmetest, kuna kahe Taiwani äriühingu – s.o Chup Hsin ja Nian Hong – puhul tehti kindlaks, et nad hoiavad meetmetest kõrvale.

I.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (122) | Kõikidele asjaomastele isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel soovitatakse säilitada olemasolevad meetmed ja tühistada vabastus tollimaksu laiendamisest äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Neile anti võimalus esitada pärast kõnealust avalikustamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(122)

Kõikidele asjaomastele isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel soovitatakse säilitada olemasolevad meetmed ja tühistada vabastus tollimaksu laiendamisest äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Neile anti võimalus esitada pärast kõnealust avalikustamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (123) | Pärast eespool nimetatud avalikustamist esitas üks eksportiv tootja, kelle vabastus tühistati, ettepaneku võtta algmääruse artikli 8 lõike 1 kohane kohustus. |
| --- | --- |

(123)

Pärast eespool nimetatud avalikustamist esitas üks eksportiv tootja, kelle vabastus tühistati, ettepaneku võtta algmääruse artikli 8 lõike 1 kohane kohustus.

| (124) | Ettepanekut uuriti ja leiti, et ametlik ettepanek oli esitatud pärast märkuste esitamiseks ette nähtud tähtaega ning hilinemise kohta ei esitatud piisavat põhjendust. Ettepanek põhines väidetavalt läbivaatamise uurimisperioodi ekspordimahul, piirdudes äriühingu omatoodangu ja Taiwanis asuva allhankija tarnitud toodanguga, mille suhtes ei kohaldata koguselise ülemmäära piires dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(124)

Ettepanekut uuriti ja leiti, et ametlik ettepanek oli esitatud pärast märkuste esitamiseks ette nähtud tähtaega ning hilinemise kohta ei esitatud piisavat põhjendust. Ettepanek põhines väidetavalt läbivaatamise uurimisperioodi ekspordimahul, piirdudes äriühingu omatoodangu ja Taiwanis asuva allhankija tarnitud toodanguga, mille suhtes ei kohaldata koguselise ülemmäära piires dumpinguvastast tollimaksu.

| (125) | Võttes siiski arvesse, et kohapealse uurimise ajal ei suutnud äriühing tõendada, millise osa tema müügist ühendusse moodustab Taiwani päritolu toodang ja millise osa Hiinast imporditud toodang; äriühingu väide, et ekspordinäitajaid saaks kontrollida asjakohasest andmebaasist, ei vastanud tõele, sest ühendusse suunatud eksport võib sisaldada ka Hiinast pärit kaupa. Lisaks sellele peeti asjaolu, et äriühing ei teatanud läbivaatamise uurimisperioodi jooksul toimunud Hiinast pärit impordist, peetakse algmääruse artikli 18 tähenduses eksitavaks ning see tekitab tõsiseid kahtlusi nii enne kui ka pärast kontrollkäiku esitatud teabe usaldusväärsuse suhtes. |
| --- | --- |

(125)

Võttes siiski arvesse, et kohapealse uurimise ajal ei suutnud äriühing tõendada, millise osa tema müügist ühendusse moodustab Taiwani päritolu toodang ja millise osa Hiinast imporditud toodang; äriühingu väide, et ekspordinäitajaid saaks kontrollida asjakohasest andmebaasist, ei vastanud tõele, sest ühendusse suunatud eksport võib sisaldada ka Hiinast pärit kaupa. Lisaks sellele peeti asjaolu, et äriühing ei teatanud läbivaatamise uurimisperioodi jooksul toimunud Hiinast pärit impordist, peetakse algmääruse artikli 18 tähenduses eksitavaks ning see tekitab tõsiseid kahtlusi nii enne kui ka pärast kontrollkäiku esitatud teabe usaldusväärsuse suhtes.

| (126) | Eespool esitatud põhjustel ei saanud asjaomase eksportiva tootja pakutud kohustust heaks kiita. |
| --- | --- |

(126)

Eespool esitatud põhjustel ei saanud asjaomase eksportiva tootja pakutud kohustust heaks kiita.

| (127) | Eespool esitatu põhjal otsustatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, et Hiinast ja Taist pärit ning Taiwanist saadetud toruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(127)

Eespool esitatu põhjal otsustatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, et Hiinast ja Taist pärit ning Taiwanist saadetud toruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud tuleks säilitada.

| (128) | Sellest tulenevalt tuleks säilitada Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmete laiendamine sama toote impordi suhtes, mis saadetakse ühendusse Indoneesiast (määrus (EÜ) nr 2052/2004), Sri Lankalt (määrus (EÜ) nr 2053/2004) ja Filipiinidelt (määrus (EÜ) nr 655/2006), olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte. |
| --- | --- |

(128)

Sellest tulenevalt tuleks säilitada Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmete laiendamine sama toote impordi suhtes, mis saadetakse ühendusse Indoneesiast (määrus (EÜ) nr 2052/2004), Sri Lankalt (määrus (EÜ) nr 2053/2004) ja Filipiinidelt (määrus (EÜ) nr 655/2006), olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte.

| (129) | Tuleks tühistada äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong toodetud teatavate toruliitmike vabastamine dumpinguvastaste meetmete laiendamisest. Sellest tulenevalt kohaldatakse kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 kõnealuste äriühingute suhtes sama dumpinguvastast tollimaksu nagu Hiina tootjate suhtes, |
| --- | --- |

(129)

Tuleks tühistada äriühingute Chup Hsin ja Nian Hong toodetud teatavate toruliitmike vabastamine dumpinguvastaste meetmete laiendamisest. Sellest tulenevalt kohaldatakse kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 kõnealuste äriühingute suhtes sama dumpinguvastast tollimaksu nagu Hiina tootjate suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit ja praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 ja ex 7307 99 90 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307993092, 7307993093, 7307993094, 7307993095, 7307993098, 7307999092, 7307999093, 7307999094, 7307999095, 7307999098) alla kuuluvate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Kõik ettevõtted | 58,6 | — |
| Tai | Awaji Materia (Thailand) Co. Ltd. Samutprakarn | 7,4 | 8850 |
| | Thai Benkan Co. Ltd. Prapadaeng – Samutprakarn | 0 | A118 |
| | Kõik teised äriühingud | 58,9 | A999 |

Riik

Äriühing

Tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Kõik ettevõtted

58,6

—

Tai

Awaji Materia (Thailand) Co. Ltd. Samutprakarn

7,4

8850

Thai Benkan Co. Ltd. Prapadaeng – Samutprakarn

0

A118

Kõik teised äriühingud

58,9

A999

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Artikliga 1 Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse samade liitmike impordile, välja arvatud äriühingu Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) toodetud impordile (TARICi lisakood A099), mis on saadetud Taiwanist (TARICi koodid: 7307931191, 7307931991, 7307993092 ja 7307999092; TARICi lisakood A999), Indoneesiast (TARICi koodid: 7307931193, 7307931993, 7307993093 ja 7307999093), Sri Lankalt (TARICi koodid: 7307931194, 7307931994, 7307993094 ja 7307999094) ja Filipiinidelt (TARICi koodid: 7307931195, 7307931995, 7307993095 ja 7307999095), sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Taiwan, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte. Tühistatakse vabastus tollimaksu laiendamisest selliste samade liitmike impordile, mille on tootnud äriühingud Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A098) ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A100).

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. august 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BILDT

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 94, 14.4.2000, lk 1.

3

(4)  ELT L 139, 6.6.2003, lk 1.

4

(5)  Varem Awaji Sangyo Co Ltd., ELT C 152, 6.7.2007, lk 16.

5

(6)  EÜT L 84, 3.4.1996, lk 46.

6

(7)  ELT L 275, 25.8.2004, lk 1.

7

(8)  ELT L 355, 1.12.2004, lk 4.

8

(9)  ELT L 355, 1.12.2004, lk 9.

9

(10)  ELT L 116, 29.4.2006, lk 1.

10

(11)  ELT L 275, 16.10.2008, lk 18.

11

(12)  ELT C 238, 10.10.2007, lk 20.

12

(13)  ELT C 138, 5.6.2008, lk 42.

13

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 804/2009,

3. september 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris (2), eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. septembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 39,9 |
| XS | 37,6 |
| ZZ | 38,8 |
| 0707 00 05 | MK | 21,7 |
| TR | 108,0 |
| ZZ | 64,9 |
| 0709 90 70 | TR | 107,4 |
| ZZ | 107,4 |
| 0805 50 10 | AR | 93,0 |
| BR | 122,7 |
| TR | 109,0 |
| UY | 71,2 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 99,3 |
| 0806 10 10 | EG | 145,1 |
| TR | 99,0 |
| ZZ | 122,1 |
| 0808 10 80 | AR | 124,5 |
| BR | 64,0 |
| CL | 85,3 |
| NZ | 82,8 |
| ZA | 82,3 |
| ZZ | 87,8 |
| 0808 20 50 | AR | 145,7 |
| CN | 64,7 |
| TR | 106,1 |
| ZA | 80,6 |
| ZZ | 99,3 |
| 0809 30 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0809 40 05 | IL | 121,0 |
| TR | 99,1 |
| ZZ | 110,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

39,9

XS

37,6

ZZ

38,8

0707 00 05

MK

21,7

TR

108,0

ZZ

64,9

0709 90 70

TR

107,4

ZZ

107,4

0805 50 10

AR

93,0

BR

122,7

TR

109,0

UY

71,2

ZA

100,7

ZZ

99,3

0806 10 10

EG

145,1

TR

99,0

ZZ

122,1

0808 10 80

AR

124,5

BR

64,0

CL

85,3

NZ

82,8

ZA

82,3

ZZ

87,8

0808 20 50

AR

145,7

CN

64,7

TR

106,1

ZA

80,6

ZZ

99,3

0809 30

TR

118,7

ZZ

118,7

0809 40 05

IL

121,0

TR

99,1

ZZ

110,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 805/2009,

3. september 2009,

millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1), eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega (2), on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega (2), on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 1. september 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 1. september 2009.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 1. september 2009, kehtestatakse kõnealuse määruse artikli 1 punktides a ja b osutatud toodete ning artiklis 2 osutatud sihtkohtade puhul toetuse ülempiir vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. septembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 619/2008 artiklis 2 nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 70,00 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 84,50 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 619/2008 artiklis 2 nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9700

70,00

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

84,50

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 806/2009,

3. september 2009,

millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1), eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega (2), on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega (2), on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 1. september 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 1. september 2009.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 1. september 2009, on vastavalt kõnealuse määruse artikli 1 punktis c ja artiklis 2 osutatud toote ja sihtkohtade puhul toetuse ülempiir 25,80 eurot 100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. september 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 807/2009,

3. september 2009,

millega määratakse kindlaks või maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 186/2009 avatud pakkumismenetluse raames 11. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1), eriti selle artiklit 43 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2009 (2) on avatud või kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009, vastavalt komisjoni 5. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 105/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega võiturul) (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2009 (2) on avatud või kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009, vastavalt komisjoni 5. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 105/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega võiturul) (3).

| (2) | Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleb määruse (EÜ) nr 105/2008 artikli 16 lõike 2 kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleb määruse (EÜ) nr 105/2008 artikli 16 lõike 2 kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta.

| (3) | Pidades silmas 11. individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi, tuleks kindlaks määrata maksimaalne kokkuostuhind. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas 11. individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi, tuleks kindlaks määrata maksimaalne kokkuostuhind.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 186/2009 avatud või kokkuostu pakkumismenetluse raames 11. individuaalse pakkumiskutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 1. september 2009, kehtestatakse maksimaalseks kokkuostuhinnaks 219,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. septembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 64, 10.3.2009, lk 3.

2

(3)  ELT L 32, 6.2.2008, lk 3.

3

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 808/2009,

3. september 2009,

millega määratakse kindlaks lõssipulbri maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 310/2009 avatud pakkumismenetluse raames avatud 9. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1), eriti selle artiklit 43 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 310/2009 (2) on avatud lõssipulbri kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009, vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (3) sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 310/2009 (2) on avatud lõssipulbri kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009, vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (3) sätestatud tingimustele.

| (2) | Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleb määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 17 kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleb määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 17 kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta.

| (3) | Pidades silmas esimese individuaalse pakkumiskutse raames saadud 9. pakkumisi, tuleks kindlaks määrata maksimaalne kokkuostuhind. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas esimese individuaalse pakkumiskutse raames saadud 9. pakkumisi, tuleks kindlaks määrata maksimaalne kokkuostuhind.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 310/2009 avatud lõssipulbri kokkuostu pakkumismenetluse raamesa avatud 9. individuaalse pakkumiskutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 1. september 2009, kehtestatakse maksimaalseks kokkuostuhinnaks 167,90 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. septemberil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 97, 16.4.2009, lk 13.

2

(3)  EÜT L 37, 7.2.2001, lk 100.

3

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 233/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 233/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 809/2009,

3. september 2009,

millega kõikide liikmesriikide, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku süvameregarneeli püük NAFO piirkonna rajoonis 3L

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või kõnealustes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või kõnealustes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikidele 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või nendes liikmesriikides registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. september 2009

Komisjoni nimel

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 01/09/NA |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Kõik liikmesriigid, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola |
| Kalavaru | PRA/N3L. |
| Liik | Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) |
| Piirkond | NAFO reguleeritav piirkond, rajoon 3L |
| Kuupäev | 19. august 2009 |

Nr

01/09/NA

Liikmesriik

Kõik liikmesriigid, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola

Kalavaru

PRA/N3L.

Liik

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

Piirkond

NAFO reguleeritav piirkond, rajoon 3L

Kuupäev

19. august 2009

---