# Eiropas Savienības C 281/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.281.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 281 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 21. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.281.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 281

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 21. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2009/C 281/01 | Padomes atzinums par atjaunināto Kipras stabilitātes programmu 2008.–2012. gadam | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2009/C 281/01

Padomes atzinums par atjaunināto Kipras stabilitātes programmu 2008.–2012. gadam

1

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 281/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5512 – Electrabel/E.ON) (
  1
  ) | 6 |
| 2009/C 281/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5683 – Brookfield/BBI/DBCT) (
  1
  ) | 6 |
| 2009/C 281/04 | Eiropas Kopienu Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi | 7 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 281/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5512 – Electrabel/E.ON) (
  1
  )

Electrabel/E.ON

1

6

2009/C 281/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5683 – Brookfield/BBI/DBCT) (
  1
  )

Brookfield/BBI/DBCT

1

6

2009/C 281/04

Eiropas Kopienu Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

7

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 281/05 | Euro maiņas kurss | 9 |
| 2009/C 281/06 | Dalībvalstu informācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK | 10 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 281/07 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 281/08 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  ) | 17 |
| 2009/C 281/09 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 281/10 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  ) | 27 |
| 2009/C 281/11 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  ) | 32 |
| 2009/C 281/12 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  ) | 37 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 281/05

Euro maiņas kurss

9

2009/C 281/06

Dalībvalstu informācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK

10

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 281/07

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  )

1

11

2009/C 281/08

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  )

1

17

2009/C 281/09

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  )

1

22

2009/C 281/10

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  )

1

27

2009/C 281/11

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  )

1

32

2009/C 281/12

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (
  1
  )

1

37

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 281/13 | Valsts atbalsts – Vācija – Valsts atbalsts C 29/09 (ex N 503/09) – HSH Nordbank AG – Vācija – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 42 |
| 2009/C 281/14 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5705 – Marfrig Alimentos/Seara) (
  1
  ) | 53 |
| 2009/C 281/15 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5690 – Occidental Petroleum Corporation/Phibro) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 54 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 281/13

Valsts atbalsts – Vācija – Valsts atbalsts C 29/09 (ex N 503/09) – HSH Nordbank AG – Vācija – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

ex

HSH Nordbank AG

1

42

2009/C 281/14

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5705 – Marfrig Alimentos/Seara) (
  1
  )

Marfrig Alimentos/Seara

1

53

2009/C 281/15

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5690 – Occidental Petroleum Corporation/Phibro) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Occidental Petroleum Corporation/Phibro

1

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/1

---

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Kipras stabilitātes programmu 2008.–2012. gadam

2009/C 281/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 27. aprīlī izskatīja atjaunināto Kipras stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 27. aprīlī izskatīja atjaunināto Kipras stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2012. gadam.

| (2) | Pēdējos gados Kipra ir piedzīvojusi spēcīgu ekonomisku izaugsmi vidēji 4 % apmērā, turklāt valstī bija gandrīz pilnīga nodarbinātība un zema inflācija. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi 2008. gadā IKP pieaugums nedaudz samazinājās līdz 3,7 %. Paredzams, ka apstākļos, kad krītas ārējais pieprasījums, 2009. gadā IKP pieaugums samazināsies līdz nedaudz vairāk par 1 %; 2010. gadā IKP pieaugums būs pozitīvs, lai gan ne tik liels, kā varētu būt. Kopš 2008. gada beigām Kipras iestādes atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP) ir pieņēmušas vairākus fiskālus pasākumus ekonomiskās aktivitātes stimulēšanai aptuveni 1,5 % apmērā no 2009. gada IKP. Valsts finanšu stāvokli apgrūtinās ne tikai šie diskrecionārie pasākumi, bet arī ekonomiskās aktivitātes samazināšanās un tāda izaugsmes struktūra, kas dod mazāk nodokļu ieņēmumu. Tāpat gaidāms, ka Kiprai būs augsts neto aizņēmumu līmenis salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm, kas atspoguļo gan to, ka privātā sektora tīrais uzkrājums ir neliels, gan to, ka palielinājies valsts tīrais aizņēmums. Tādējādi Kiprai nopietnas un ilgstošas pasaules ekonomikas lejupslīdes laikā ir jāpaveic grūts uzdevums – jāstiprina izaugsme, vienlaikus cenšoties novērst esošo makroekonomisko nelīdzsvarotību ar piesardzīgu fiskālo politiku. Ilgtermiņā valstij jāstiprina valsts finanšu ilgtspējība, ņemot vērā sabiedrības novecošanos. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējos gados Kipra ir piedzīvojusi spēcīgu ekonomisku izaugsmi vidēji 4 % apmērā, turklāt valstī bija gandrīz pilnīga nodarbinātība un zema inflācija. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi 2008. gadā IKP pieaugums nedaudz samazinājās līdz 3,7 %. Paredzams, ka apstākļos, kad krītas ārējais pieprasījums, 2009. gadā IKP pieaugums samazināsies līdz nedaudz vairāk par 1 %; 2010. gadā IKP pieaugums būs pozitīvs, lai gan ne tik liels, kā varētu būt. Kopš 2008. gada beigām Kipras iestādes atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP) ir pieņēmušas vairākus fiskālus pasākumus ekonomiskās aktivitātes stimulēšanai aptuveni 1,5 % apmērā no 2009. gada IKP. Valsts finanšu stāvokli apgrūtinās ne tikai šie diskrecionārie pasākumi, bet arī ekonomiskās aktivitātes samazināšanās un tāda izaugsmes struktūra, kas dod mazāk nodokļu ieņēmumu. Tāpat gaidāms, ka Kiprai būs augsts neto aizņēmumu līmenis salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm, kas atspoguļo gan to, ka privātā sektora tīrais uzkrājums ir neliels, gan to, ka palielinājies valsts tīrais aizņēmums. Tādējādi Kiprai nopietnas un ilgstošas pasaules ekonomikas lejupslīdes laikā ir jāpaveic grūts uzdevums – jāstiprina izaugsme, vienlaikus cenšoties novērst esošo makroekonomisko nelīdzsvarotību ar piesardzīgu fiskālo politiku. Ilgtermiņā valstij jāstiprina valsts finanšu ilgtspējība, ņemot vērā sabiedrības novecošanos.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 3,8 % 2008. gadā līdz 2,1 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas laikposmā no jauna sasniegs aptuveni 3 % vidējo līmeni. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2) var secināt, ka scenārija pamatā ir optimistiskas pieauguma prognozes 2009. gadam un pēc tam. Konkrētāk, prognozētās pārmaiņas izaugsmes struktūrā, proti, tīrā eksporta pieaugums, ir balstītas uz pieņēmumu par pozitīvu eksporta pieaugumu 2009. gadā, kas šķiet optimistisks, ņemot vērā starptautiskās tirdzniecības apjomu kritumu un Kipras galveno tirdzniecības partneru ekonomiskās izaugsmes samazināšanos. Turklāt prognozē, ka pēc 2009. gada privātā patēriņa un ieguldījumu tendences būs pozitīvas. Pamatojoties uz preču bilances deficīta pakāpenisku samazināšanos, programmā paredzēts, ka ārējais deficīts pamazām saruks no 12,4 % no IKP 2008. gadā līdz 10,2 % 2012. gadā, kas atbilst iekšzemes pieprasījuma mērenākam pieaugumam. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 3,8 % 2008. gadā līdz 2,1 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas laikposmā no jauna sasniegs aptuveni 3 % vidējo līmeni. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2) var secināt, ka scenārija pamatā ir optimistiskas pieauguma prognozes 2009. gadam un pēc tam. Konkrētāk, prognozētās pārmaiņas izaugsmes struktūrā, proti, tīrā eksporta pieaugums, ir balstītas uz pieņēmumu par pozitīvu eksporta pieaugumu 2009. gadā, kas šķiet optimistisks, ņemot vērā starptautiskās tirdzniecības apjomu kritumu un Kipras galveno tirdzniecības partneru ekonomiskās izaugsmes samazināšanos. Turklāt prognozē, ka pēc 2009. gada privātā patēriņa un ieguldījumu tendences būs pozitīvas. Pamatojoties uz preču bilances deficīta pakāpenisku samazināšanos, programmā paredzēts, ka ārējais deficīts pamazām saruks no 12,4 % no IKP 2008. gadā līdz 10,2 % 2012. gadā, kas atbilst iekšzemes pieprasījuma mērenākam pieaugumam. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama.

| (4) | Lēš, ka 2008. gadā valsts budžeta pārpalikums ir samazinājies līdz 1 % salīdzinājumā ar 3,4 % no IKP 2007. gadā un ka strukturālā bilance (proti, cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, atbilstīgi Komisijas dienestu veiktajam pārrēķinam, balstoties uz programmā sniegto informāciju) ir samazinājusies no 3,5 % no IKP līdz apmēram 0,75 %. Šādas pārmaiņas galvenokārt atspoguļo ieņēmumu samazinājumu, ko izraisījis aktivitātes kritums nekustamā īpašuma nozarē, un – mazākā mērā – pārmērīgus izdevumus. Konkrētāk, gan subsīdijas, gan citi izdevumi attiecīgi palielināja izdevumu daļu par aptuveni 0,5 procentpunktiem. Piemēram, izdevumu palielinājums aptuveni 0,75 procentpunktu apmērā no IKP saistīts ar sausumu un attiecīgām ūdens apgādes nodrošināšanas izmaksām, kā arī kompensācijām lauksaimniekiem. Turklāt sociālie pārvedumi un citi sociālās kohēzijas pasākumi (par labu pensionāriem, invalīdiem un citiem pabalstu saņēmējiem) palielināja izdevumus par teju 0,5 procentpunktiem no IKP. Tomēr 2008. gada pārpalikums ir lielāks par 2007. gada stabilitātes programmā izvirzīto mērķi – 0,5 % no IKP –, pateicoties tādiem faktoriem kā ieņēmumi, kas lielāki par gaidītajiem, mazāki procentu maksājumi un pozitīvs bāzes efekts no 2007. gada, kad galīgais budžeta pārpalikums pieauga līdz 3,4 % no IKP salīdzinājumā ar prognozētajiem 1,5 %. Lai gan ievērojamo strukturālās bilances pasliktināšanos ietekmēja ieņēmumu zaudējumi saistībā ar izaugsmes struktūras radītajām sekām, kopumā fiskālā politika vērtējama kā procikliska, jo ekonomikā joprojām vērojams uzplaukums. |
| --- | --- |

(4)

Lēš, ka 2008. gadā valsts budžeta pārpalikums ir samazinājies līdz 1 % salīdzinājumā ar 3,4 % no IKP 2007. gadā un ka strukturālā bilance (proti, cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, atbilstīgi Komisijas dienestu veiktajam pārrēķinam, balstoties uz programmā sniegto informāciju) ir samazinājusies no 3,5 % no IKP līdz apmēram 0,75 %. Šādas pārmaiņas galvenokārt atspoguļo ieņēmumu samazinājumu, ko izraisījis aktivitātes kritums nekustamā īpašuma nozarē, un – mazākā mērā – pārmērīgus izdevumus. Konkrētāk, gan subsīdijas, gan citi izdevumi attiecīgi palielināja izdevumu daļu par aptuveni 0,5 procentpunktiem. Piemēram, izdevumu palielinājums aptuveni 0,75 procentpunktu apmērā no IKP saistīts ar sausumu un attiecīgām ūdens apgādes nodrošināšanas izmaksām, kā arī kompensācijām lauksaimniekiem. Turklāt sociālie pārvedumi un citi sociālās kohēzijas pasākumi (par labu pensionāriem, invalīdiem un citiem pabalstu saņēmējiem) palielināja izdevumus par teju 0,5 procentpunktiem no IKP. Tomēr 2008. gada pārpalikums ir lielāks par 2007. gada stabilitātes programmā izvirzīto mērķi – 0,5 % no IKP –, pateicoties tādiem faktoriem kā ieņēmumi, kas lielāki par gaidītajiem, mazāki procentu maksājumi un pozitīvs bāzes efekts no 2007. gada, kad galīgais budžeta pārpalikums pieauga līdz 3,4 % no IKP salīdzinājumā ar prognozētajiem 1,5 %. Lai gan ievērojamo strukturālās bilances pasliktināšanos ietekmēja ieņēmumu zaudējumi saistībā ar izaugsmes struktūras radītajām sekām, kopumā fiskālā politika vērtējama kā procikliska, jo ekonomikā joprojām vērojams uzplaukums.

| (5) | Saskaņā ar atjauninājumu budžeta mērķis 2009. gadam ir deficīts 0,8 % apmērā no IKP, kas kopumā atbilst Komisijas dienestu starpposma prognozei. Salīdzinājumā ar likumā par 2009. gada budžetu (kuru parlaments apstiprināja 2008. gada 18. decembrī) noteikto budžeta mērķi – pārpalikumu 1 % apmērā no IKP – atjauninājumā minētais mērķis ir par 1,75 procentpunktiem no IKP zemāks. Tas skaidrojams ar to, ka prognozes par kopējiem ieņēmumiem ir samazinājušās, kas atbilst prognozēm par lēnāku izaugsmi. Atjauninājumā prognozēts, ka ieņēmumu un IKP attiecība 2009. gadā samazināsies par 1,5 procentpunktiem, salīdzinot ar 2008. gadu, galvenokārt tāpēc, ka ir mazinājusies aktivitāte nekustamā īpašuma sektorā, samazinājusies uzņēmumu peļņa un nav saņemti dividenžu ienākumi no daļēji valstij piederošām organizācijām. Prognozē, ka valsts izdevumi palielināsies tikai nedaudz. Lielākus sociālos pārvedumus kompensēs mazāki procentu maksājumi. Kopumā fiskālā nostādne 2009. gadā būs ekspansīva atbilstoši EEAP, aptuveni 1,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar atjauninājumu budžeta mērķis 2009. gadam ir deficīts 0,8 % apmērā no IKP, kas kopumā atbilst Komisijas dienestu starpposma prognozei. Salīdzinājumā ar likumā par 2009. gada budžetu (kuru parlaments apstiprināja 2008. gada 18. decembrī) noteikto budžeta mērķi – pārpalikumu 1 % apmērā no IKP – atjauninājumā minētais mērķis ir par 1,75 procentpunktiem no IKP zemāks. Tas skaidrojams ar to, ka prognozes par kopējiem ieņēmumiem ir samazinājušās, kas atbilst prognozēm par lēnāku izaugsmi. Atjauninājumā prognozēts, ka ieņēmumu un IKP attiecība 2009. gadā samazināsies par 1,5 procentpunktiem, salīdzinot ar 2008. gadu, galvenokārt tāpēc, ka ir mazinājusies aktivitāte nekustamā īpašuma sektorā, samazinājusies uzņēmumu peļņa un nav saņemti dividenžu ienākumi no daļēji valstij piederošām organizācijām. Prognozē, ka valsts izdevumi palielināsies tikai nedaudz. Lielākus sociālos pārvedumus kompensēs mazāki procentu maksājumi. Kopumā fiskālā nostādne 2009. gadā būs ekspansīva atbilstoši EEAP, aptuveni 1,5 % no IKP.

| (6) | Programmā paredzēts, ka pamatdeficīts pakāpeniski palielināsies no 2009. gada mērķvērtības 0,8 % no IKP līdz 2,2 % 2012. gadā. Arī primārais pārpalikums samazināsies no 1,5 % no IKP 2009. gadā līdz 0,2 % 2011. gadā un 2012. gadā kļūs par deficītu 0,2 % apmērā. Strukturālais deficīts palielināsies no 0,75 % no IKP 2009. gadā līdz aptuveni 2 % no IKP 2012. gadā, ņemot vērā prognozēto straujo izaugsmi. Pamatojoties uz kopīgi apstiprināto metodiku, strukturālā bilance norāda uz ievērojamu novirzīšanos no VTM, kas definēts kā līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, no 2009. gada un turpmāk. Prognozētā fiskālā deficīta palielināšanās galvenokārt skaidrojama ar kārtējo primāro izdevumu palielinājumu, jo īpaši sociālajiem maksājumiem, algām un citiem izdevumiem. Prognozē, ka valsts kopējais parāds, kas 2008. gadā lēsts 49,3 % apmērā, 2012. gadā samazināsies līdz 44,2 % no IKP, pateicoties noturīgam, lai gan strauji rūkošam primārajam pārpalikumam. |
| --- | --- |

(6)

Programmā paredzēts, ka pamatdeficīts pakāpeniski palielināsies no 2009. gada mērķvērtības 0,8 % no IKP līdz 2,2 % 2012. gadā. Arī primārais pārpalikums samazināsies no 1,5 % no IKP 2009. gadā līdz 0,2 % 2011. gadā un 2012. gadā kļūs par deficītu 0,2 % apmērā. Strukturālais deficīts palielināsies no 0,75 % no IKP 2009. gadā līdz aptuveni 2 % no IKP 2012. gadā, ņemot vērā prognozēto straujo izaugsmi. Pamatojoties uz kopīgi apstiprināto metodiku, strukturālā bilance norāda uz ievērojamu novirzīšanos no VTM, kas definēts kā līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, no 2009. gada un turpmāk. Prognozētā fiskālā deficīta palielināšanās galvenokārt skaidrojama ar kārtējo primāro izdevumu palielinājumu, jo īpaši sociālajiem maksājumiem, algām un citiem izdevumiem. Prognozē, ka valsts kopējais parāds, kas 2008. gadā lēsts 49,3 % apmērā, 2012. gadā samazināsies līdz 44,2 % no IKP, pateicoties noturīgam, lai gan strauji rūkošam primārajam pārpalikumam.

| (7) | Budžeta mērķu sasniegšanu apdraud negatīvi riski. Konkrētāk, atjauninājumā prognozētais makroekonomiskais scenārijs, šķiet, pamatojas uz optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi visā programmas periodā. Runājot par ieņēmumiem, valsts finanses (īpaši 2009.–2010. gadā) ir vairāk apdraudētas nekā iepriekšējos gados; tas saistīts ar iespējamo ekonomikas izaugsmes strauju palēnināšanos un izaugsmes struktūras maiņu, kas nozīmē, ka būs mazāki nodokļu ieņēmumi. Ņemot vērā gaidāmo ekonomikas lejupslīdi un spiedīgo vajadzību stimulēt iekšzemes pieprasījumu, palielinot valsts izdevumus, ir jārēķinās ar iespējamu izdevumu pārsnieguma risku. Parāda attiecības dinamika varētu izrādīties mazāk labvēlīga, nekā prognozēts atjauninājumā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud makroekonomisko scenāriju un budžeta mērķus. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta mērķu sasniegšanu apdraud negatīvi riski. Konkrētāk, atjauninājumā prognozētais makroekonomiskais scenārijs, šķiet, pamatojas uz optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi visā programmas periodā. Runājot par ieņēmumiem, valsts finanses (īpaši 2009.–2010. gadā) ir vairāk apdraudētas nekā iepriekšējos gados; tas saistīts ar iespējamo ekonomikas izaugsmes strauju palēnināšanos un izaugsmes struktūras maiņu, kas nozīmē, ka būs mazāki nodokļu ieņēmumi. Ņemot vērā gaidāmo ekonomikas lejupslīdi un spiedīgo vajadzību stimulēt iekšzemes pieprasījumu, palielinot valsts izdevumus, ir jārēķinās ar iespējamu izdevumu pārsnieguma risku. Parāda attiecības dinamika varētu izrādīties mazāk labvēlīga, nekā prognozēts atjauninājumā, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, kas apdraud makroekonomisko scenāriju un budžeta mērķus.

| (8) | Turklāt sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Kiprā ir krietni lielāka nekā vidēji ES, jo to ievērojami iespaido fakts, ka pensiju izdevumi kā daļa no IKP nākamajās desmitgadēs salīdzinoši būtiski palielināsies, tāpēc ka līdzšinējie iemaksu veicēji pensiju sistēmā kļūs par saņēmējiem. Programmā raksturota nesen pieņemtā pensiju reforma, kas atbilstīgi prognozēm varētu samazināt pensiju izdevumu palielināšanos. Taču, kamēr Ekonomikas politikas komiteja nav galīgi apstiprinājusi atjauninātās prognozes, tās uzskatāmas tikai par “valsts prognozēm”. Kaut arī stabilais budžeta stāvoklis 2008. gadā ir palīdzējis daļēji mazināt prognozēto sabiedrības novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu, rezultāts būs pretējs, ja programmas budžeta attīstības prognozes īstenosies. Uzlabojot primāro bilanci vidējā termiņā un īstenojot papildu pasākumus, lai ierobežotu ar novecošanos saistīto izdevumu ievērojamu pieaugumu, varētu mazināt lielos apdraudējumus valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējai. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Kiprā ir krietni lielāka nekā vidēji ES, jo to ievērojami iespaido fakts, ka pensiju izdevumi kā daļa no IKP nākamajās desmitgadēs salīdzinoši būtiski palielināsies, tāpēc ka līdzšinējie iemaksu veicēji pensiju sistēmā kļūs par saņēmējiem. Programmā raksturota nesen pieņemtā pensiju reforma, kas atbilstīgi prognozēm varētu samazināt pensiju izdevumu palielināšanos. Taču, kamēr Ekonomikas politikas komiteja nav galīgi apstiprinājusi atjauninātās prognozes, tās uzskatāmas tikai par “valsts prognozēm”. Kaut arī stabilais budžeta stāvoklis 2008. gadā ir palīdzējis daļēji mazināt prognozēto sabiedrības novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu, rezultāts būs pretējs, ja programmas budžeta attīstības prognozes īstenosies. Uzlabojot primāro bilanci vidējā termiņā un īstenojot papildu pasākumus, lai ierobežotu ar novecošanos saistīto izdevumu ievērojamu pieaugumu, varētu mazināt lielos apdraudējumus valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējai.

| (9) | Līdz šim Kiprai, pateicoties spēcīgai ekonomiskai izaugsmei, ir izdevies ne vien sasniegt, bet pat pārsniegt budžeta mērķus. Pēdējā laikā budžeta sistēma ir pilnveidota, ieviešot Finanšu vadības uzskaites sistēmu (FIMAS), kopš 2006. gada pakāpeniski ieviešot vidēja termiņa trīsgadu budžeta plānu (MTBF) un 2007. gadā ieviešot uz programmām un rezultātiem balstītu budžeta veidošanu (PPB). Līdzšinējā prakse gada gaitā pieņemt papildu budžetu nozīmē, ka kārtējo izdevumu palielinājums pārsniedz iecerēto līdzekļu pārdali. No programmas izriet, ka tad, kad jaunā budžeta veidošanas sistēma būs pilnībā ieviesta, šādu praksi vairs nepiekops, un tas nodrošinās efektīvāku un lietderīgāku budžeta veidošanas procesu un tādējādi ļaus ierobežot izdevumus. Tajā pašā laikā jaunais budžeta veidošanas process nodrošinās pienācīgu bāzi izdevumu pārdalīšanai par labu darbībām, kas sekmē izaugsmi atbilstīgi valsts reformu programmā noteiktajām prioritātēm. Tomēr jaunās budžeta sistēmas ieviešana ir sākuma stadijā un, domājams, tiks pabeigta 2012. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Līdz šim Kiprai, pateicoties spēcīgai ekonomiskai izaugsmei, ir izdevies ne vien sasniegt, bet pat pārsniegt budžeta mērķus. Pēdējā laikā budžeta sistēma ir pilnveidota, ieviešot Finanšu vadības uzskaites sistēmu (FIMAS), kopš 2006. gada pakāpeniski ieviešot vidēja termiņa trīsgadu budžeta plānu (MTBF) un 2007. gadā ieviešot uz programmām un rezultātiem balstītu budžeta veidošanu (PPB). Līdzšinējā prakse gada gaitā pieņemt papildu budžetu nozīmē, ka kārtējo izdevumu palielinājums pārsniedz iecerēto līdzekļu pārdali. No programmas izriet, ka tad, kad jaunā budžeta veidošanas sistēma būs pilnībā ieviesta, šādu praksi vairs nepiekops, un tas nodrošinās efektīvāku un lietderīgāku budžeta veidošanas procesu un tādējādi ļaus ierobežot izdevumus. Tajā pašā laikā jaunais budžeta veidošanas process nodrošinās pienācīgu bāzi izdevumu pārdalīšanai par labu darbībām, kas sekmē izaugsmi atbilstīgi valsts reformu programmā noteiktajām prioritātēm. Tomēr jaunās budžeta sistēmas ieviešana ir sākuma stadijā un, domājams, tiks pabeigta 2012. gadā.

| (10) | Kipras valdība nav pieņēmusi nekādus specifiskus pasākumus finanšu sektora stabilizācijai. Tomēr, lai vairotu uzticību banku sistēmai, noguldījumu garantija tika palielināta no 40 000 euro līdz 100 000 euro. Turklāt valdība 2009. gada janvāra sākumā emitēja valsts kases parādzīmes, kuru dzēšanas termiņš sākotnēji bija 2009. gada oktobris, bet pēc tam tika pagarināts līdz 2009. gada decembrim, un kuras domātas, lai finansētu īstermiņa (naudas plūsmas) vajadzības un palielinātu banku sistēmas likviditāti. Kopējā vērtība ir 1,4 miljardi euro (8 % no IKP), no kuriem aptuveni pusi noguldīs bankās un kredītiestādēs. |
| --- | --- |

(10)

Kipras valdība nav pieņēmusi nekādus specifiskus pasākumus finanšu sektora stabilizācijai. Tomēr, lai vairotu uzticību banku sistēmai, noguldījumu garantija tika palielināta no 40 000 euro līdz 100 000 euro. Turklāt valdība 2009. gada janvāra sākumā emitēja valsts kases parādzīmes, kuru dzēšanas termiņš sākotnēji bija 2009. gada oktobris, bet pēc tam tika pagarināts līdz 2009. gada decembrim, un kuras domātas, lai finansētu īstermiņa (naudas plūsmas) vajadzības un palielinātu banku sistēmas likviditāti. Kopējā vērtība ir 1,4 miljardi euro (8 % no IKP), no kuriem aptuveni pusi noguldīs bankās un kredītiestādēs.

| (11) | Reaģējot uz ekonomikas lejupslīdi, Kipras valdība pieņēma diskrecionārus fiskālos pasākumus. Stimulēšanas pasākumi 2009. gadam ir saskaņā ar EEAP un ir atbilstoša reakcija uz ekonomisko lejupslīdi, nodrošinot pagaidu atbalstu ekonomiskajai aktivitātei 2009. gadā. Kopējās budžeta izmaksas ir 1,5 % no IKP, no kā 0,25 procentpunkti jau iekļauti 2009. gada budžetā. Pasākumu mērķis ir mazināt krīzes ietekmi visvairāk skartajās tautsaimniecības nozarēs, īpaši celtniecībā (1,25 % no IKP) un tūrismā (aptuveni 0,25 % no IKP). Valdība ir arīdzan pieņēmusi īpašu pasākumu, lai nodrošinātu izdevīgus aizdevumus ģimenēm ar zemiem ienākumiem galvenā mājokļa iegādei, un lēš, ka no 2009. līdz 2013. gadam šā pasākuma ietekme uz parādu būs aptuveni 1 % no IKP. Kopumā šis pasākumu kopums ir savlaicīgs un mērķtiecīgs un tam ir pagaidu raksturs. Pasākumi kopumā atbilst galvenajiem īstermiņa politikas mērķiem. Atjauninājumā ir iekļauti arī vairāki strukturāli pasākumi, kas ir daļa no ilgtermiņa politikas reformu programmas, bet noder, lai risinātu lejupslīdes izraisītās pašreizējās problēmas. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. To mērķis ir vairot izaugsmes potenciālu, stiprināt konkurētspēju, mantisko kapitālu un cilvēkkapitālu. |
| --- | --- |

(11)

Reaģējot uz ekonomikas lejupslīdi, Kipras valdība pieņēma diskrecionārus fiskālos pasākumus. Stimulēšanas pasākumi 2009. gadam ir saskaņā ar EEAP un ir atbilstoša reakcija uz ekonomisko lejupslīdi, nodrošinot pagaidu atbalstu ekonomiskajai aktivitātei 2009. gadā. Kopējās budžeta izmaksas ir 1,5 % no IKP, no kā 0,25 procentpunkti jau iekļauti 2009. gada budžetā. Pasākumu mērķis ir mazināt krīzes ietekmi visvairāk skartajās tautsaimniecības nozarēs, īpaši celtniecībā (1,25 % no IKP) un tūrismā (aptuveni 0,25 % no IKP). Valdība ir arīdzan pieņēmusi īpašu pasākumu, lai nodrošinātu izdevīgus aizdevumus ģimenēm ar zemiem ienākumiem galvenā mājokļa iegādei, un lēš, ka no 2009. līdz 2013. gadam šā pasākuma ietekme uz parādu būs aptuveni 1 % no IKP. Kopumā šis pasākumu kopums ir savlaicīgs un mērķtiecīgs un tam ir pagaidu raksturs. Pasākumi kopumā atbilst galvenajiem īstermiņa politikas mērķiem. Atjauninājumā ir iekļauti arī vairāki strukturāli pasākumi, kas ir daļa no ilgtermiņa politikas reformu programmas, bet noder, lai risinātu lejupslīdes izraisītās pašreizējās problēmas. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. To mērķis ir vairot izaugsmes potenciālu, stiprināt konkurētspēju, mantisko kapitālu un cilvēkkapitālu.

| (12) | Vispārējā fiskālā nostādne visā programmas periodā ir ekspansīva. Konkrētāk, sākot ar 2009. gadu, ir vērojama fiskālā deficīta palielināšanās, kas nozīmē būtisku novirzīšanos no VTM (līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē); tas ir visnotaļ problemātiski, ņemot vērā Kipras ekonomikas lielo ārējo nelīdzsvarotību. Ņemot vērā to, ka vidēja termiņa riski ir visnotaļ negatīvi, budžeta mērķi var izrādīties sliktāki, nekā prognozēts. Kipras neto aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli ir liels, tāpēc valstij ir samērā mazas iespējas fiskāliem manevriem; tas nozīmē, ka fiskālā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās programmas pēdējos gados nav savienojama ar valsts nelīdzsvarotības korekciju un korekcijām VTM sasniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

Vispārējā fiskālā nostādne visā programmas periodā ir ekspansīva. Konkrētāk, sākot ar 2009. gadu, ir vērojama fiskālā deficīta palielināšanās, kas nozīmē būtisku novirzīšanos no VTM (līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē); tas ir visnotaļ problemātiski, ņemot vērā Kipras ekonomikas lielo ārējo nelīdzsvarotību. Ņemot vērā to, ka vidēja termiņa riski ir visnotaļ negatīvi, budžeta mērķi var izrādīties sliktāki, nekā prognozēts. Kipras neto aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli ir liels, tāpēc valstij ir samērā mazas iespējas fiskāliem manevriem; tas nozīmē, ka fiskālā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās programmas pēdējos gados nav savienojama ar valsts nelīdzsvarotības korekciju un korekcijām VTM sasniegšanai.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un gandrīz visi fakultatīvie dati (3). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un gandrīz visi fakultatīvie dati (3).

Kopumā var secināt, ka fiskālā nostādne 2009. gadā būs ekspansīva, jo 2009. gadā tiks pieņemti ievērojami stimula pasākumi saskaņā ar EEAP. Prognozē, ka turpmākajos gados fiskālā bilance aizvien pasliktināsies. Prognoze attiecībā uz fiskālu atvieglojumu nešķiet pamatota, ņemot vērā samērā labās ekonomiskās izaugsmes izredzes un lielo ārējo nelīdzsvarotību. Turklāt, ņemot vērā ekonomisko apstākļu kraso pasliktināšanos visā pasaulē, budžeta stratēģija, kuras pieņēmumi par attīstību ir balstīti uz programmas optimistisko makroekonomisko scenāriju, ir pakļauta ievērojamiem negatīviem riskiem. Ņemot vērā lielo ārējo nelīdzsvarotību, par galveno prioritāti jāizvirza piesardzīga politika un fiskālās ilgtspējības stiprināšana. Tas nozīmē, ka Kipras fiskālās politikas galvenais un grūtākais uzdevums ir ierobežot kārtējos izdevumus un izvairīties no procikliskuma. Turklāt, ņemot vērā esošo nelīdzsvarotību, ir svarīgi uzlabot valsts finanšu kvalitāti, lai panāktu ekonomikas korekcijas bez satricinājumiem.

Ievērojot iepriekš minēto novērtējumu, Kipra tiek aicināta:

| i) | kā plānots, īstenot fiskālo politiku 2009. gadam saskaņā ar EEAP un atbilstīgi SGP regulējumam, vienlaikus nepieļaujot turpmāku valsts finanšu pasliktināšanos 2009. gadā salīdzinājumā ar mērķi; |
| --- | --- |

i)

kā plānots, īstenot fiskālo politiku 2009. gadam saskaņā ar EEAP un atbilstīgi SGP regulējumam, vienlaikus nepieļaujot turpmāku valsts finanšu pasliktināšanos 2009. gadā salīdzinājumā ar mērķi;

| ii) | no 2010. gada apturēt prognozēto fiskālā deficīta pieaugumu, ierobežojot izdevumu palielināšanos, lai nodrošinātu stabilu fiskālo stāvokli vidējā termiņā; |
| --- | --- |

ii)

no 2010. gada apturēt prognozēto fiskālā deficīta pieaugumu, ierobežojot izdevumu palielināšanos, lai nodrošinātu stabilu fiskālo stāvokli vidējā termiņā;

| iii) | ņemot vērā valsts izdevumu prognozēto pieaugumu, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, stiprināt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, turpinot uzsākto veselības aprūpes sistēmas un pensiju sistēmas reformu. |
| --- | --- |

iii)

ņemot vērā valsts izdevumu prognozēto pieaugumu, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, stiprināt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, turpinot uzsākto veselības aprūpes sistēmas un pensiju sistēmas reformu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2009. g. janv. | 4,4 | 3,8 | 2,1 | 2,4 | 3,0 | 3,2 |
| KOM 2009. g. janv. | 4,4 | 3,6 | 1,1 | 2,0 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | n. d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2009. g. janv. | 2,2 | 4,4 | 2,0 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM 2009. g. janv. | 2,2 | 4,4 | 2,0 | 2,3 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | 2,2 | 2,5 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n. d. |
| Ražošanas apjoma starpība (4)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2009. g. janv. | 0,2 | 0,8 | –0,1 | –0,6 | –0,5 | –0,2 |
| KOM 2009. g. janv. (5) | 1,1 | 1,9 | 0,5 | 0,1 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | –0,7 | –0,6 | –0,6 | –0,4 | n. d. | n. d. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | –11,7 | –12,4 | –12,1 | –11,5 | –10,9 | –10,2 |
| KOM 2009. g. janv. | –9,7 | –13,2 | –11,8 | –10,8 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | –6,6 | –6,5 | –6,3 | –5,9 | –5,6 | n. d. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 46,4 | 45,3 | 43,8 | 44,0 | 44,4 | 44,8 |
| KOM 2009. g. janv. | 46,4 | 45,6 | 44,1 | 44,1 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | 45,9 | 44,3 | 44,5 | 44,6 | 44,7 | n. d. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 42,9 | 44,3 | 44,6 | 45,5 | 46,3 | 47,1 |
| KOM 2009. g. janv. | 42,9 | 44,7 | 44,7 | 45,1 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | 44,4 | 43,8 | 44,0 | 44,0 | 44,1 | n. d. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 3,4 | 1,0 | –0,8 | –1,4 | –1,9 | –2,2 |
| KOM 2009. g. janv. | 3,4 | 1,0 | –0,6 | –1,0 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | 1,5 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 0,7 | n. d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 6,5 | 3,9 | 1,5 | 0,8 | 0,2 | –0,2 |
| KOM 2009. g. janv. | 6,5 | 3,9 | 1,8 | 1,2 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | 4,7 | 3,4 | 2,9 | 2,9 | 2,8 | n. d. |
| Cikliski koriģēta bilance (4)

  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 3,4 | 0,7 | –0,8 | –1,2 | –1,7 | –2,1 |
| KOM 2009. g. janv. | 3,0 | 0,2 | –0,8 | –1,1 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | 1,8 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 | n. d. |
| Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 3,4 | 0,7 | –0,8 | –1,2 | –1,7 | –2,1 |
| KOM 2009. g. janv. | 3,0 | 0,2 | –0,8 | –1,1 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | 0,3 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 | n. d. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 59,4 | 49,3 | 46,8 | 45,4 | 44,2 | 44,2 |
| KOM 2009. g. janv. | 59,4 | 48,1 | 46,7 | 45,7 | n. d. | n. d. |
| KP 2007. g. dec. | 60,0 | 48,5 | 45,3 | 43,8 | 40,5 | n. d. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2009. g. janv.

4,4

3,8

2,1

2,4

3,0

3,2

KOM 2009. g. janv.

4,4

3,6

1,1

2,0

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

n. d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2009. g. janv.

2,2

4,4

2,0

2,5

2,5

2,5

KOM 2009. g. janv.

2,2

4,4

2,0

2,3

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

2,2

2,5

2,0

2,0

2,0

n. d.

Ražošanas apjoma starpība (4)

(% no potenciālā IKP)

SP 2009. g. janv.

0,2

0,8

–0,1

–0,6

–0,5

–0,2

KOM 2009. g. janv. (5)

1,1

1,9

0,5

0,1

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

–0,7

–0,6

–0,6

–0,4

n. d.

n. d.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

–11,7

–12,4

–12,1

–11,5

–10,9

–10,2

KOM 2009. g. janv.

–9,7

–13,2

–11,8

–10,8

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

–6,6

–6,5

–6,3

–5,9

–5,6

n. d.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

46,4

45,3

43,8

44,0

44,4

44,8

KOM 2009. g. janv.

46,4

45,6

44,1

44,1

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

45,9

44,3

44,5

44,6

44,7

n. d.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

42,9

44,3

44,6

45,5

46,3

47,1

KOM 2009. g. janv.

42,9

44,7

44,7

45,1

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

44,4

43,8

44,0

44,0

44,1

n. d.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

3,4

1,0

–0,8

–1,4

–1,9

–2,2

KOM 2009. g. janv.

3,4

1,0

–0,6

–1,0

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

1,5

0,5

0,5

0,7

0,7

n. d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

6,5

3,9

1,5

0,8

0,2

–0,2

KOM 2009. g. janv.

6,5

3,9

1,8

1,2

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

4,7

3,4

2,9

2,9

2,8

n. d.

Cikliski koriģēta bilance (4)

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

3,4

0,7

–0,8

–1,2

–1,7

–2,1

KOM 2009. g. janv.

3,0

0,2

–0,8

–1,1

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

1,8

0,7

0,7

0,8

0,7

n. d.

Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

3,4

0,7

–0,8

–1,2

–1,7

–2,1

KOM 2009. g. janv.

3,0

0,2

–0,8

–1,1

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

0,3

0,7

0,7

0,8

0,7

n. d.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

59,4

49,3

46,8

45,4

44,2

44,2

KOM 2009. g. janv.

59,4

48,1

46,7

45,7

n. d.

n. d.

KP 2007. g. dec.

60,0

48,5

45,3

43,8

40,5

n. d.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OVL 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Novērtējumā galvenokārt ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuvusi pieejama pēc tam.

(3)  Proti, nav sniegti dati par primāro ieņēmumu un pārvedumu bilanci.

(4)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(5)  Pamatojoties uz attiecīgi 3,1 %, 2,8 %, 2,6 % un 2,4 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007.–2010. gadā.

(6)  Cikliski koriģētā bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmu un Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozi nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/6

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5512 – Electrabel/E.ON)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/02

Komisija 2009. gada 16. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5512. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5512. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/6

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5683 – Brookfield/BBI/DBCT)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/03

Komisija 2009. gada 13. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5683. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5683. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/7

---

Eiropas Kopienu Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

2009/C 281/04

Saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) Eiropas Kopienu Kombinētās nomenklatūras skaidrojumus (2) groza šādi.

371. lpp.

| 8701 90 11


  līdz


  8701 90 90 | Citādi |
| --- | --- |

8701 90 11

līdz

8701 90 90

Citādi

Esošo tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“Šajās apakšpozīcijās ietilpst tā saucamie “visurgājēji”, ko paredzēts izmantot kā traktorus un kuriem ir šādi parametri:

| — | tikai viens vadītājam paredzēts sēdeklis; transportlīdzeklis nav paredzēts citu personu pārvadāšanai, |
| --- | --- |

—

tikai viens vadītājam paredzēts sēdeklis; transportlīdzeklis nav paredzēts citu personu pārvadāšanai,

| — | motocikla tipa stūres stienis ar diviem rokturiem un transportlīdzekļa vadības ierīcēm; stūrēšana notiek, pagriežot abus priekšējos riteņus pēc automobiļa stūres sistēmas principa (Akermana princips), |
| --- | --- |

—

motocikla tipa stūres stienis ar diviem rokturiem un transportlīdzekļa vadības ierīcēm; stūrēšana notiek, pagriežot abus priekšējos riteņus pēc automobiļa stūres sistēmas principa (Akermana princips),

| — | visi riteņi aprīkoti ar bremzēm, |
| --- | --- |

—

visi riteņi aprīkoti ar bremzēm,

| — | automātiskais sajūgs un atpakaļgaitas pārnesums, |
| --- | --- |

—

automātiskais sajūgs un atpakaļgaitas pārnesums,

| — | ekspluatācijai sarežģīta reljefa apstākļos īpaši paredzēts dzinējs, kas pie nelieliem apgriezieniem attīsta piekabināto agregātu vilkšanai pietiekami lielu jaudu, |
| --- | --- |

—

ekspluatācijai sarežģīta reljefa apstākļos īpaši paredzēts dzinējs, kas pie nelieliem apgriezieniem attīsta piekabināto agregātu vilkšanai pietiekami lielu jaudu,

| — | spēka pārvadam uz riteņiem izmanto nevis ķēdes pārvadu, bet vārpstas pārvadu, |
| --- | --- |

—

spēka pārvadam uz riteņiem izmanto nevis ķēdes pārvadu, bet vārpstas pārvadu,

| — | riepām ir nelīdzenam apvidum piemērots dziļš protektora rievojums, |
| --- | --- |

—

riepām ir nelīdzenam apvidum piemērots dziļš protektora rievojums,

| — | jebkura veida sakabes ierīce, kas paredzēta, lai transportlīdzeklis varētu vilkt vai stumt vismaz divreiz vairāk par tā saussvaru, |
| --- | --- |

—

jebkura veida sakabes ierīce, kas paredzēta, lai transportlīdzeklis varētu vilkt vai stumt vismaz divreiz vairāk par tā saussvaru,

| — | vilces spēks ar nebremzētu piekabi ir vismaz divas reizes lielāks par tā saussvaru. |
| --- | --- |

—

vilces spēks ar nebremzētu piekabi ir vismaz divas reizes lielāks par tā saussvaru.

Ja tie atbilst visiem iepriekš minētajiem parametriem un ir saskaņā ar apakšpozīciju 8701 90 11 līdz 8701 90 50 skaidrojumiem, transportlīdzekļi klasificējami kā lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktori. Pretējā gadījumā uz tiem attiecas apakšpozīcija 8701 90 90.

Ja tie neatbilst iepriekš minētajiem parametriem, tā saucamie “visurgājēji” jāklasificē pozīcijā 8703.

Minētajās apakšpozīcijās neietilpst arī tā saucamie “kvadricikli” (pozīcija 8703 vai apakšpozīcija 9503 00 10 (sk. skaidrojumus par šo apakšpozīciju)).”

372. lpp.

| 8701 90 11


  līdz


  8701 90 50 | Lauksaimniecības riteņtraktori (izņemot kājniektraktorus) un mežsaimniecības riteņtraktori |
| --- | --- |

8701 90 11

līdz

8701 90 50

Lauksaimniecības riteņtraktori (izņemot kājniektraktorus) un mežsaimniecības riteņtraktori

Esošo tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“Šajās apakšpozīcijās ietilpst lauksaimniecības riteņtraktori un mežsaimniecības riteņtraktori ar vismaz trijiem riteņiem, kuri, ņemot vērā to konstrukciju un aprīkojumu, ir nepārprotami paredzēti izmantošanai lauksaimniecībā, dārzkopībā un mežsaimniecībā.

Šāda veida transportlīdzekļu maksimālais ātrums parasti ir ne lielāks par 45 km/h.

To motori var attīstīt maksimālo vilcējspēku, piemēram, izmantojot diferenciāļa bloķēšanu.

To riepām ir izmantošanai lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības darbos piemērots dziļš protektora rievojums.

Lauksaimniecības traktori parasti ir aprīkoti ar hidrauliskām ierīcēm lauksaimniecības mašīnu (ecēšu, arkla u. c.) pacelšanai un nolaišanai, jaudas noņemšanas vārpstu citu mašīnu vai instrumentu darbināšanai, kā arī sakabināšanas ierīci piekabei. Tie var būt aprīkoti arī ar hidrauliskām ierīcēm kraušanas mehānismu (siena, kūtsmēslu iekrāvēju u. c.) darbināšanai gadījumos, kad tos var uzskatīt par piederumiem.

Šajā apakšpozīcijā ietilpst arī īpašām vajadzībām būvēti lauksaimniecības traktori, kā traktori ar augstu šasiju (portāltraktori), ko izmanto vīnogu stādījumos un stādaudzētavās, kā arī kalnu traktori un ar instrumentiem aprīkoti traktori.

Arī tad, ja maināmas lauksaimniecības mašīnas ir traktoram uzmontētas uzrādīšanas laikā, tās klasificē attiecīgajā pozīcijā (pozīcija 8432, 8433 u. c.).

Mežsaimniecības traktoru īpaša iezīme ir tiem pastāvīgi uzstādīta vinča baļķu vilkšanai.

Saskaņā ar šīs nodaļas 2. piezīmi traktoriem no šīm apakšpozīcijām var būt parametri, kas līdztekus galvenajam lietojumam dod iespējas tos izmantot darbam ar lauksaimniecības un mežsaimniecības mašīnām, instrumentiem, mēslojumu, sēklu u. c.

Šajās apakšpozīcijās neiekļauj zāliena pļāvējus (pašgājējus zāliena pļāvējus ar sēdekli operatoram jeb dārza traktorus), kas pastāvīgi aprīkoti ar griezējierīci, un, izņemot pļaušanas iekārtu piedziņu, tie nav izmantojami citām vajadzībām (sk. paskaidrojumus 8433 pozīcijai).”

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV C 133, 30.5.2008., 1. lpp.

2

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/9

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 20. novembris

2009/C 281/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4815 |
| JPY | Japānas jena | 131,87 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4416 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89915 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,3543 |
| CHF | Šveices franks | 1,5126 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,4250 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,887 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 269,68 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7083 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1523 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2845 |
| TRY | Turcijas lira | 2,2196 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6299 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5876 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,4816 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0530 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0596 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 717,07 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,2443 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,1154 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3281 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 026,59 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0156 |
| PHP | Filipīnu peso | 69,779 |
| RUB | Krievijas rublis | 43,0800 |
| THB | Taizemes bāts | 49,260 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5734 |
| MXN | Meksikas peso | 19,3928 |
| INR | Indijas rūpija | 69,0470 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4815

JPY

Japānas jena

131,87

DKK

Dānijas krona

7,4416

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89915

SEK

Zviedrijas krona

10,3543

CHF

Šveices franks

1,5126

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,4250

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,887

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

269,68

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7083

PLN

Polijas zlots

4,1523

RON

Rumānijas leja

4,2845

TRY

Turcijas lira

2,2196

AUD

Austrālijas dolārs

1,6299

CAD

Kanādas dolārs

1,5876

HKD

Hongkongas dolārs

11,4816

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0530

SGD

Singapūras dolārs

2,0596

KRW

Dienvidkorejas vona

1 717,07

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,2443

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,1154

HRK

Horvātijas kuna

7,3281

IDR

Indonēzijas rūpija

14 026,59

MYR

Malaizijas ringits

5,0156

PHP

Filipīnu peso

69,779

RUB

Krievijas rublis

43,0800

THB

Taizemes bāts

49,260

BRL

Brazīlijas reāls

2,5734

MXN

Meksikas peso

19,3928

INR

Indijas rūpija

69,0470

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/10

---

Dalībvalstu informācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK

2009/C 281/06

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīvas 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem 1. panta 3. punktu šādas dalībvalstis ir Komisijai paziņojušas, ka tās ir nolēmušas nepiemērot iepriekšminētās direktīvas III pielikuma III 1. iedaļas (ADN) noteikumus:

| — | Dānijas Karaliste, |
| --- | --- |

—

Dānijas Karaliste,

| — | Igaunijas Republika, |
| --- | --- |

—

Igaunijas Republika,

| — | Īrija, |
| --- | --- |

—

Īrija,

| — | Grieķijas Republika, |
| --- | --- |

—

Grieķijas Republika,

| — | Spānijas Karaliste, |
| --- | --- |

—

Spānijas Karaliste,

| — | Kipras Republika, |
| --- | --- |

—

Kipras Republika,

| — | Latvijas Republika, |
| --- | --- |

—

Latvijas Republika,

| — | Lietuvas Republika, |
| --- | --- |

—

Lietuvas Republika,

| — | Maltas Republika, |
| --- | --- |

—

Maltas Republika,

| — | Portugāles Republika, |
| --- | --- |

—

Portugāles Republika,

| — | Slovēnijas Republika, |
| --- | --- |

—

Slovēnijas Republika,

| — | Slovākijas Republika, |
| --- | --- |

—

Slovākijas Republika,

| — | Somijas Republika, |
| --- | --- |

—

Somijas Republika,

| — | Zviedrijas Karaliste, |
| --- | --- |

—

Zviedrijas Karaliste,

| — | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

—

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/11

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/07

| Valsts atbalsta numurs | X 192/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Emilia-Romagna

  87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Direzione Generale Cultura Formazione Lavoro |
| Viale Aldo Moro 38 |
| 40127 Bologna BO |
| ITALIA |
| http://www.regione.emilia-romagna.it |

Valsts atbalsta numurs

X 192/08

Dalībvalsts

Itālija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Emilia-Romagna

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Direzione Generale Cultura Formazione Lavoro

Viale Aldo Moro 38

40127 Bologna BO

ITALIA

http://www.regione.emilia-romagna.it

Atbalsta pasākuma nosaukums

Aiuti destinati alle imprese operanti nel territorio della Regione appartenenti ai settori esposti alla concorrenza internazionale e che sono rivolti alla prima formazione, alla riqualificazione ed aggiornamento dei loro addetti, con particolare riguardo alle fasce deboli

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Delibera di Giunta regionale n. 1968 del 24.11.2008

(Bollettino Ufficiale della Regione Emilia-Romagna — Parte II — n. 213 del 17 dicembre 2008)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.form-azione.it/operatori/regimi_aiuti.htm

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

24.11.2008.–30.6.2014.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 6,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

«Programma Operativo della Regione Emilia-Romagna FSE Obiettivo 2 “Competitività regionale e occupazione” 2007-2013», approvato dalla Commissione Europea con decisione C(2007) 5327 del 26.10.2007 — 7,20 milioni di EUR

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Speciālās mācības (38. panta 1. punkts)

25 %

20 %

Vispārējās mācības (38. panta 2. punkts)

60 %

20 %

| Valsts atbalsta numurs | X 193/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | France

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | Le Ministère de l’agriculture et de la pêche (CASDAR) |
| Les collectivités territoriales qui souhaite |
| Ministère de l’agriculture et de la pêche |
| Direction générale de l’enseignement et de la recherche SESRI, sous-direction de l’innovation |
| 1 ter avenue de Lowendal |
| 75700 Paris 07 SP |
| FRANCE |
| http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/recherche-developpement |

Valsts atbalsta numurs

X 193/08

Dalībvalsts

Francija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

France

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

Le Ministère de l’agriculture et de la pêche (CASDAR)

Les collectivités territoriales qui souhaite

Ministère de l’agriculture et de la pêche

Direction générale de l’enseignement et de la recherche SESRI, sous-direction de l’innovation

1 ter avenue de Lowendal

75700 Paris 07 SP

FRANCE

http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/recherche-developpement

Atbalsta pasākuma nosaukums

Aides à la recherche et au développement agricole

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Loi de finances 2005-1719 du 30 décembre 2005 article 52 III, pour 2006, publiée au journal officiel du 31 décembre 2005; articles L 820-1 à 3 du code rural; articles D 821-1 et 15, R-821-13 et 16, R-822-1, L-611-1 et 14 et suivants du code rural; arrêté du 19 octobre 2006 relatif à l’élaboration et à l’évaluation du programme national de développement agricole et rural.

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/recherche-developpement

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums N 189/03

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Augkopība un lopkopība, medniecība un saistītas palīgdarbības

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 120,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts pētniecībai un attīstībai lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē (34. pants)

100 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 1/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Wales
  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts,
  Neatbalstāmi reģioni |
| Piešķīrēja iestāde | Welsh Assembly Government |
| Plas Glyndwr |
| Kingsway |
| Cardiff |
| CF10 3AH |
| UNITED KINGDOM |
| http://new.wales.gov.uk |

Valsts atbalsta numurs

X 1/09

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Wales

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts,

Neatbalstāmi reģioni

Piešķīrēja iestāde

Welsh Assembly Government

Plas Glyndwr

Kingsway

Cardiff

CF10 3AH

UNITED KINGDOM

http://new.wales.gov.uk

Atbalsta pasākuma nosaukums

Welsh Assembly Government Support for Training

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Learning and Skills Act 2000 (Section 34)

http://www.opsi.gov.uk/Acts/acts2000/ukpga_20000021_en_1

Education Act 2002 (Section 14)

http://www.opsi.gov.uk/ACTS/acts2002/ukpga_20020032_en_1

Government of Wales Act 2006 (Section 80)

http://www.opsi.gov.uk/acts/acts2006/ukpga_20060032_en_1

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://wales.gov.uk/docs/det/report/081217stateaidsupportfortrainingschemei.pdf?lang=en

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

GBP 16,20 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Aizdevums, Procentu likmes subsīdija, Dotācija, Atmaksājamie avansi

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

European Social Fund (ESF) — GBP 38,00 million

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Speciālās mācības (38. panta 1. punkts)

25 %

20 %

Vispārējās mācības (38. panta 2. punkts)

60 %

20 %

| Valsts atbalsta numurs | X 2/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Steiermark

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | Steierische Wirtschaftsförderungsgesellschaft m. b. H. (SFG) |
| Nikolaiplatz 2 |
| 8020 Graz |
| ÖSTERREICH |
| http://www.sfg.at |

Valsts atbalsta numurs

X 2/09

Dalībvalsts

Austrija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Steiermark

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

Steierische Wirtschaftsförderungsgesellschaft m. b. H. (SFG)

Nikolaiplatz 2

8020 Graz

ÖSTERREICH

http://www.sfg.at

Atbalsta pasākuma nosaukums

Richtlinie für die steierische Wirtschaftsförderung

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Steiermärkisches Wirtschaftsförderungsgesetz 2001 (LGBl. Nr. 14/2002, Novelle LGBl. Nr. 98/2007)

Richtlinie für die steierische Wirtschaftsförderung (GZ: A14-10-2/2008-207 vom 22.12.2008)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.sfg.at/downloads/docs/4251_2_207RSA_Beilage_Richtlinie_20081222.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2009.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 100,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Tieša dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

Regionale Wettbewerbsfähigkeit Steiermark 2007—2013 (genehmigt von der Europäischen Kommission am 4. Mai 2007 CCI: 2007AT162PO007) — 155,00 EUR (in Mio.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

15 %

20 %

Atbalsts jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem (14. pants)

100 %

—

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

Atbalsts jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem, kuru dibinātājas ir sievietes (16. pants)

100 %

—

Ieguldījumu atbalsts vides aizsardzībai, kas uzņēmumiem dod iespēju noteikt vides aizsardzībai augstākas prasības par Kopienas standartiem vai kas paaugstina vides aizsardzības līmeni, ja Kopienas standartu nav (18. pants)

35 %

20 %

Atbalsts tādu jaunu transportlīdzekļu iegādei, kas atbilst augstākiem standartiem nekā Kopienā piemērojamie standarti vai kuru izmantošana paaugstina vides aizsardzības līmeni, ja nav noteikti Kopienas standarti (19. pants)

35 %

20 %

Atbalsts MVU, lai uzsāktu savlaicīgu pielāgošanos turpmākajiem Kopienas standartiem (20. pants)

15 %

—

Ieguldījumu atbalsts vides aizsardzībā energotaupības pasākumiem (21. pants)

60 %

20 %

Vides aizsardzības atbalsts ieguldījumiem augstas efektivitātes koģenerācijā (22. pants)

45 %

20 %

Ieguldījumu atbalsts vides aizsardzībai, lai veicinātu atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu (23. pants)

45 %

20 %

Atbalsts vides pētījumiem (24. pants)

50 %

20 %

Atbalsts konsultācijām MVU (26. pants)

50 %

—

Atbalsts MVU dalībai tirdzniecības izstādēs (27. pants)

50 %

—

Atbalsts tehniskai priekšizpētei (32. pants)

75 %

—

Atbalsts MVU rūpnieciskā īpašuma tiesību izmaksām (33. pants)

50 %

—

Atbalsts jauniem inovatīviem uzņēmumiem (35. pants)

EUR 1 250 000

—

Atbalsts inovācijas konsultāciju pakalpojumiem un inovācijas atbalsta pakalpojumiem (36. pants)

EUR 200 000

—

Atbalsts augsti kvalificēta personāla nodarbināšanai uz laiku (37. pants)

EUR 200 000

—

Speciālās mācības (38. panta 1. punkts)

25 %

20 %

Vispārējās mācības (38. panta 2. punkts)

60 %

20 %

| Valsts atbalsta numurs | X 3/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | Italy |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Lombardia

  87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Lombardy region +12 Chambers of Commerce of Lombardy provinces (BG, BS, CR, CO, LC, LO, MN, MI, MB, PV, SO, VA) |
| Regione Lombardia |
| Via Pola 14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |
| http://www.regione.lombardia.it, http://www.bg.camcom.it, http://www.bs.camcom.it, http://www.cciaa.cremona.it, http://www.co.camcom.it, http://www.lc.camcom.it, http://www.lo.camcom.it, http://www.mn.camcom.it, http://www.mi.camcom.it, http://www.mn.camcom.it, http://www.pv.camcom.it, http://www.so.camcom.it, http://www.va.camcom.it |

Valsts atbalsta numurs

X 3/09

Dalībvalsts

Itālija

Dalībvalsts atsauces numurs

Italy

Reģiona nosaukums (NUTS)

Lombardia

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Lombardy region +12 Chambers of Commerce of Lombardy provinces (BG, BS, CR, CO, LC, LO, MN, MI, MB, PV, SO, VA)

Regione Lombardia

Via Pola 14

20124 Milano MI

ITALIA

http://www.regione.lombardia.it, http://www.bg.camcom.it, http://www.bs.camcom.it, http://www.cciaa.cremona.it, http://www.co.camcom.it, http://www.lc.camcom.it, http://www.lo.camcom.it, http://www.mn.camcom.it, http://www.mi.camcom.it, http://www.mn.camcom.it, http://www.pv.camcom.it, http://www.so.camcom.it, http://www.va.camcom.it

Atbalsta pasākuma nosaukums

Micromacro: bando per micro progetti a dimensione regionale e macro progetti su grandi aree geografiche per l'internazionalizzazione delle PMI

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

BURL N. 51 15.12.2008 (S.O.)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.infopoint.it/pdf/2008/01510.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

15.12.2008.–15.9.2011.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 3,50 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Tieša dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts konsultācijām MVU (26. pants)

50 %

—

Atbalsts MVU dalībai tirdzniecības izstādēs (27. pants)

50 %

—

---

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/17

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/08

| Valsts atbalsta numurs | X 43/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | North Eastern Scotland, Eastern Scotland, South Western Scotland

  87. panta 3. punkta c) apakšpunkts
  Neatbalstāmi reģioni |
| Piešķīrēja iestāde | Scottish Enterprise |
| 150 Broomielaw |
| Atlantic Quay |
| Glasgow |
| G2 8LU |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.scotent.co.uk |

Valsts atbalsta numurs

X 43/09

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

North Eastern Scotland, Eastern Scotland, South Western Scotland

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Neatbalstāmi reģioni

Piešķīrēja iestāde

Scottish Enterprise

150 Broomielaw

Atlantic Quay

Glasgow

G2 8LU

UNITED KINGDOM

http://www.scotent.co.uk

Atbalsta pasākuma nosaukums

Scottish Enterprise Business Support Scheme 2009-2013

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001 by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126

http://www.opsi.gov.uk/acts/acts1990/ukpga_19900035_en_1

European Communities Act 1972

http://www.opsi.gov.uk/Acts/acts1972/ukpga_19720068_en_1

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.scottish-enterprise.com/publications/scottish_enterprise_business_support_scheme_2009.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

GBP 15,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Tieša dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

LUPS/ERDF/2008/1/2/0195 — GBP 0,55 million

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

Atbalsts vides pētījumiem (24. pants)

50 %

—

Atbalsts konsultācijām MVU (26. pants)

50 %

—

Atbalsts MVU dalībai tirdzniecības izstādēs (27. pants)

50 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 44/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Slovēnija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Slovenia

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |
| http://www.mddsz.gov.si/ |

Valsts atbalsta numurs

X 44/09

Dalībvalsts

Slovēnija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Slovenia

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

http://www.mddsz.gov.si/

Atbalsta pasākuma nosaukums

Programi zaposlovanja

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Katalog ukrepov aktivne politike zaposlovanja

http://www.mddsz.gov.si/fileadmin/mddsz.gov.si/pageuploads/dokumentipdf/katalog_apz_07_08_dec08.pdf

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.mddsz.gov.si/fileadmin/mddsz.gov.si/pageuploads/dokumentipdf/katalog_apz_07_08_dec08.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2010.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 9,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Tieša dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

Operativni program razvoja človeških virov za obdobje 2007–2013, ki ga je Komisija potrdila z Odločbo št. K(2007) 5744 dne 21.11.2007 (CCI 2007 SI 051 PO 001). Udeležba ESS sredstev v višini 85 % – 13,60 EUR (v milijonih)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju pieņemšanai darbā, piešķirot subsīdijas algām (40. pants)

50 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 45/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Noord-Nederland

  87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Samenwerkingsverband Noord-Nederland |
| Postbus 779 |
| 9700 AT Groningen |
| NEDERLAND |
| http://www.snne.eu |

Valsts atbalsta numurs

X 45/09

Dalībvalsts

Nīderlande

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Noord-Nederland

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Samenwerkingsverband Noord-Nederland

Postbus 779

9700 AT Groningen

NEDERLAND

http://www.snne.eu

Atbalsta pasākuma nosaukums

Investeringspremieregeling Noord-Nederland 2008

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Verordening (van 12 december en 19 december) van Provinciale Staten van Groningen, Drenthe en Fryslân op grond van artikel 145 van de Provinciewet houdende regels betreffende de subsidiëring van activiteiten op het terrein van investeringen aan stuwende ondernemingen

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.snn.eu/sjablonen/1/infotype/webpage/view.asp?objectID=1254

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XR 77/08

Ilgums

1.1.2008.–31.12.2010.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 22,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Tieša dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

15 %

10 %

| Valsts atbalsta numurs | X 46/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Slovākija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | MF/8527/2009-832 |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Západné Slovensko, Stredné Slovensko, Východné Slovensko

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |
| http://www.economy.gov.sk |

Valsts atbalsta numurs

X 46/09

Dalībvalsts

Slovākija

Dalībvalsts atsauces numurs

MF/8527/2009-832

Reģiona nosaukums (NUTS)

Západné Slovensko, Stredné Slovensko, Východné Slovensko

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

SLOVENSKO/SLOVAKIA

http://www.economy.gov.sk

Atbalsta pasākuma nosaukums

Schéma štátnej pomoci na podporu inovácií prostredníctvom projektov priemyselného výskumu a experimentálneho vývoja

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov

Zákon č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov

Zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.justice.gov.sk/h.aspx?pg=r2&htm=http://www.justice.gov.sk/ovest/ov8/12/240/ov240A.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

12.12.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 20,07 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Tieša dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Rūpnieciskie pētījumi (31. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

50 %

—

Eksperimentālā izstrāde (31. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

25 %

20 %

Atbalsts tehniskai priekšizpētei (32. pants)

50 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 47/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | North Eastern Scotland, Eastern Scotland, South Western Scotland

  87. panta 3. punkta c) apakšpunkts
  Neatbalstāmi reģioni |
| Piešķīrēja iestāde | Scottish Enterprise |
| 150 Broomielaw |
| Atlantic Quay |
| Glasgow |
| G2 8LU |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.scotent.co.uk |

Valsts atbalsta numurs

X 47/09

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

North Eastern Scotland, Eastern Scotland, South Western Scotland

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Neatbalstāmi reģioni

Piešķīrēja iestāde

Scottish Enterprise

150 Broomielaw

Atlantic Quay

Glasgow

G2 8LU

UNITED KINGDOM

http://www.scotent.co.uk

Atbalsta pasākuma nosaukums

Scottish Enterprise Training Scheme 2009-2013

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001 by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126

http://www.opsi.gov.uk/acts/acts1990/ukpga_19900035_en_1

European Communities Act 1972

http://www.opsi.gov.uk/Acts/acts1972/ukpga_19720068_en_1

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.scottish-enterprise.com/publications/scottish_enterprise_training_scheme_2009.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

GBP 5,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Tieša dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Speciālās mācības (38. panta 1. punkts)

25 %

20 %

Vispārējās mācības (38. panta 2. punkts)

60 %

20 %

---

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/22

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/09

| Valsts atbalsta numurs | X 66/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Puglia

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Regione Puglia — Area Politiche per lo Sviluppo, il Lavoro e l'Innovazione |
| Corso Sonnino 177 |
| 70121 Bari BA |
| ITALIA |
| http://www.sistema.puglia.it |
| http://www.regione.puglia.it |

Valsts atbalsta numurs

X 66/09

Dalībvalsts

Itālija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Puglia

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Regione Puglia — Area Politiche per lo Sviluppo, il Lavoro e l'Innovazione

Corso Sonnino 177

70121 Bari BA

ITALIA

http://www.sistema.puglia.it

http://www.regione.puglia.it

Atbalsta pasākuma nosaukums

«Regolamento per aiuti alle piccole imprese innovative operative e di nuova costituzione»

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

L.R. n. 7 del 12.5.2004, articolo 44, comma 3 «Statuto della Regione Puglia»

LR. n. 10 del 26.6.2004, regolamento n. 20 del 14.10.2008 adottato con DGR n. 1816 del 30.9.2008

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.sistema.puglia.it

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.3.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 10,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Tieša dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

PO Fesr Puglia 2007/2013 — 5,00 milioni di EUR

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts jauniem inovatīviem uzņēmumiem (35. pants)

EUR 1 500 000

—

| Valsts atbalsta numurs | X 69/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | Prórroga de un régimen de ayudas amparado en el Reglamento de exención 2204/2002 de 12 de diciembre de 2002 |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Asturias

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Servicio Público de Empleo del Principado de Asturias |
| Plaza de España, 1 |
| 33007 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |
| http://www.asturias.es |

Valsts atbalsta numurs

X 69/09

Dalībvalsts

Spānija

Dalībvalsts atsauces numurs

Prórroga de un régimen de ayudas amparado en el Reglamento de exención 2204/2002 de 12 de diciembre de 2002

Reģiona nosaukums (NUTS)

Asturias

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Servicio Público de Empleo del Principado de Asturias

Plaza de España, 1

33007 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

http://www.asturias.es

Atbalsta pasākuma nosaukums

Subvenciones a las unidades de apoyo a la actividad profesional de los centros especiales de empleo

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Real Decreto 469/2006, de 21 de abril, por el que se regulan las unidades de apoyo a la actividad profesional (BOE 22.4.2006)

Resolución de 25 de septiembre de 2007 por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones a la actividad profesional de los centros especiales de empleo (BOPA 16.10.2007)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://download.princast.es/bopa/disposiciones/repositorio/LEGISLACION34/66/19/001U003NOA0002.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XE 25/07

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 0,50 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts, ar ko kompensē papildu izmaksas strādājošu personu ar invaliditāti nodarbināšanai (42. pants)

100 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 70/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | Prórroga de un régimen de ayudas amparado en el Reglamento de exención 2204/2002 de 12 de diciembre de 2002 |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Asturias

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Servicio Público de Empleo del Principado de Asturias |
| Plaza de España, 1 |
| 33007 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |
| http://www.asturias.es |

Valsts atbalsta numurs

X 70/09

Dalībvalsts

Spānija

Dalībvalsts atsauces numurs

Prórroga de un régimen de ayudas amparado en el Reglamento de exención 2204/2002 de 12 de diciembre de 2002

Reģiona nosaukums (NUTS)

Asturias

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Servicio Público de Empleo del Principado de Asturias

Plaza de España, 1

33007 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

http://www.asturias.es

Atbalsta pasākuma nosaukums

Subvenciones a los promotores de proyectos de empleo con apoyo

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Real Decreto 870/2007, de 2 de julio, por el que se regula el programa de empleo con apoyo (BOE 14.7.2007)

Resolución de 25 de septiembre de 2007 por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones a los promotores de proyectos de empleo con apoyo (BOPA de 16.10.2007)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://download.princast.es/bopa/disposiciones/repositorio/LEGISLACION34/66/19/001U003NOB0002.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XE 24/07

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 0,12 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts, ar ko kompensē papildu izmaksas strādājošu personu ar invaliditāti nodarbināšanai (42. pants)

100 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 71/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Somija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | Säädös 749/2008 |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Itä-Suomi


  Pohjois-Suomi

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |
| http://www.vm.fi |

Valsts atbalsta numurs

X 71/09

Dalībvalsts

Somija

Dalībvalsts atsauces numurs

Säädös 749/2008

Reģiona nosaukums (NUTS)

Itä-Suomi

Pohjois-Suomi

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

http://www.vm.fi

Atbalsta pasākuma nosaukums

Pienten ja keskisuurten yritysten kehitysalueille tekemien investointien korotetut poistot

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Kehitysalueelle tehtävien investointien korotetuista poistoista annettu laki (1262/1993, muut. 1736/1995, 32/1998, 1215/1998, 964/2000, 901/2001, 914/2003, 979/2006 ja 749/2008)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.vm.fi/vm/fi/04_julkaisut_ja_asiakirjat/03_muut_asiakirjat/20081216Piente/name.jsp

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XS 3/04

Grozījums XS 173/06

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2011.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 1,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Fiskāls pasākums

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

1 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 72/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Nordrhein-Westfalen

  87. panta 3. punkta c) apakšpunkts
  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | NRW. Bank |
| Johanniterstraße 3 |
| 48145 Münster |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.nrwbank.de |

Valsts atbalsta numurs

X 72/09

Dalībvalsts

Vācija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Nordrhein-Westfalen

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

NRW. Bank

Johanniterstraße 3

48145 Münster

DEUTSCHLAND

http://www.nrwbank.de

Atbalsta pasākuma nosaukums

Regionales Wirtschaftsförderprogramm NRW (RWP NRW) — Richtlinie für die Gewährung von Finanzhilfen zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft einschließlich des Tourismusgewerbes vom 17.12.2008

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Rahmenplan der Bund/Länder-Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (Banz. v. 12.4.2007, S. 4713), geändert durch die Beschlüsse des Koordinierungsausschusses v. 10.9.2008 (Banz. v. 24.9.2008, S. 3452) und v. 9.12.2008 (Banz. v. 19.12.2008, S. 4618)

Landeshaushaltsordnung NRW i.d.F. der Bekanntmachung v. 26.4.1999 (SGV.NRW 630)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.nrwbank.de/pdf/dt/RWP_NRW/RWP_Richtlinie_12.09.08.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums X 22/08

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2009.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 70,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

15 %

20 %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

Atbalsts konsultācijām MVU (26. pants)

50 %

—

---

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/27

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/10

| Valsts atbalsta numurs | X 73/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Northern Ireland

  87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Invest Northern Ireland |
| Bedford Square |
| Bedford Street |
| Belfast |
| BT2 7ES |
| NORTHERN IRELAND |
| http://www.investni.com |

Valsts atbalsta numurs

X 73/09

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Northern Ireland

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Invest Northern Ireland

Bedford Square

Bedford Street

Belfast

BT2 7ES

NORTHERN IRELAND

http://www.investni.com

Atbalsta pasākuma nosaukums

Business Improvement Through Training Programme

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002

The European Communities Act 1973

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.investni.com/bitp_scheme_guidance_jan_09.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XT 56/04

Ilgums

2.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

GBP 7,50 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

The European Sustainable Competitiveness Programme for Northern Ireland 2007-2013

CCI: 2007UK162PO003

European Regional Development Fund — GBP 3,25 million

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Speciālās mācības (38. panta 1. punkts)

25 %

20 %

Vispārējās mācības (38. panta 2. punkts)

60 %

20 %

| Valsts atbalsta numurs | X 74/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Veneto

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | Regione del Veneto |
| Corso del Popolo 14 |
| 30172 Mestre-Venezia VE |
| ITALIA |
| http://www.regione.veneto.it |

Valsts atbalsta numurs

X 74/09

Dalībvalsts

Itālija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Veneto

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

Regione del Veneto

Corso del Popolo 14

30172 Mestre-Venezia VE

ITALIA

http://www.regione.veneto.it

Atbalsta pasākuma nosaukums

Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Legge 28 novembre 1965, n. 1329

Decreto dirigente regionale direzione industria n. 293 del 30 dicembre 2008 in corso di pubblicazione sul bollettino ufficiale della regione del Veneto del 23 gennaio 2009

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.regione.veneto.it/bandi

http://www.incentivi.mcc.it/html/html/mcc_veneto/agevolazioni_regionali_regione_new.html

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XS 20/07

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 10,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

20 %

10 %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 75/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Igaunija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Estonia

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus |
| Liivalaia 13/15 |
| 10118 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |
| http://www.eas.ee |

Valsts atbalsta numurs

X 75/09

Dalībvalsts

Igaunija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Estonia

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus

Liivalaia 13/15

10118 Tallinn

EESTI/ESTONIA

http://www.eas.ee

Atbalsta pasākuma nosaukums

Teadus- ja arendustegevuse projektide toetamine

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Majandus- ja kommunikatsiooniministri 15. mai 2008 a määrus nr 40 „Teadus- ja arendustegevuse projektide toetamise tingimused ja kord” (RTL, 22.5.2008, 40, 560)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=13124790

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XS 145/08

Ilgums

23.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EEK 330,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

Euroopa Regionaalarengu Fond – 330,00 EEK (miljonites)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Rūpnieciskie pētījumi (31. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

65 %

10 %

Eksperimentālā izstrāde (31. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

40 %

10 %

Atbalsts tehniskai priekšizpētei (32. pants)

75 %

—

Atbalsts MVU rūpnieciskā īpašuma tiesību izmaksām (33. pants)

50 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 78/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Galicia

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Consejero de Medio Rural (Xunta de Galicia) |
| San Caetano, s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |
| http://mediorural.xunta.es |

Valsts atbalsta numurs

X 78/09

Dalībvalsts

Spānija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Galicia

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Consejero de Medio Rural (Xunta de Galicia)

San Caetano, s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

http://mediorural.xunta.es

Atbalsta pasākuma nosaukums

Orden por la que se modifica la Orden de 18 de julio de la Consejería de Medio Rural por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas en concurrencia competitiva para la implantación de servicios de gestión, sustitución y asesoramiento a las explotaciones agrarias, y se convocan para el año 2009.

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Orden de 18 de julio de la Consejería de Medio Rural por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas en concurrencia competitiva para la implantación de servicios de gestión, sustitución y asesoramiento a las explotaciones agrarias

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://agader.xunta.es/EixoLeader_Preparacion.do

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XS 314/07

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 68,40 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

FEADER — 28,97 EUR (en millones)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

45 %

—

Atbalsts konsultācijām MVU (26. pants)

45 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 79/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Österreich

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | ERP-Fonds |
| Ungargasse 37 |
| 1030 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.erp-fonds.at |
| http://www.awsg.at |

Valsts atbalsta numurs

X 79/09

Dalībvalsts

Austrija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Österreich

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

ERP-Fonds

Ungargasse 37

1030 Wien

ÖSTERREICH

http://www.erp-fonds.at

http://www.awsg.at

Atbalsta pasākuma nosaukums

ERP-Technologieprogramm

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

ERP-Fonds-Gesetz (BGBl. Nr. 207/1962 in der geltenden Fassung),

Richtlinie ERP-Technologieprogramm (Nachfolgeregelung zu N 287/97),

Allgemeine Bestimmungen für die ERP-Programme der Sektoren Industrie und Gewerbe

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.awsg.at/portal/media/3552.pdf

http://www.awsg.at/portal/media/3546.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

23.12.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 150,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Tieša dotācija, Atvieglotie aizdevumi

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

Für ausgewählte Projekte Kofinanzierung im Rahmen der Operationellen Programme (EFRE-Zuschuss) — 10,00 EUR (in Mio.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Rūpnieciskie pētījumi (31. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

50 %

20 %

Eksperimentālā izstrāde (31. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

25 %

20 %

---

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/32

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/11

| Valsts atbalsta numurs | X 80/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | — |
| Piešķīrēja iestāde | Centre National de la Cinématographie |
| 12 rue de Lübeck |
| 75116 Paris |
| FRANCE |
| http://www.cnc.fr |

Valsts atbalsta numurs

X 80/09

Dalībvalsts

Francija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

—

Piešķīrēja iestāde

Centre National de la Cinématographie

12 rue de Lübeck

75116 Paris

FRANCE

http://www.cnc.fr

Atbalsta pasākuma nosaukums

Fonds d'Aide au Jeu Vidéo — Aide à la pré-production de jeux vidéo

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Lois de finances annuelles

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.cnc.fr/Site/Template/T11.aspx?SELECTID=3004&ID=2054&t=2

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Datorspēļu tiražēšana

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 3,50 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Atmaksājamie avansi

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Eksperimentālā izstrāde (31. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

35 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 81/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Österreich

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | ERP-Fonds |
| Ungergasse 37 |
| 1030 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.erp-fonds.at |
| http://www.awsg.at |

Valsts atbalsta numurs

X 81/09

Dalībvalsts

Austrija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Österreich

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

ERP-Fonds

Ungergasse 37

1030 Wien

ÖSTERREICH

http://www.erp-fonds.at

http://www.awsg.at

Atbalsta pasākuma nosaukums

ERP-KMU-Programm

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

ERP-Fonds-Gesetz (BGBl. Nr. 207/1962 in der geltenden Fassung),

Richtlinie ERP-KMU-Programm,

Allgemeine Bestimmungen für die ERP-Programme der Sektoren Industrie und Gewerbe

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.awsg.at/portal/media/3550.pdf

http://www.awsg.at/portal/media/3546.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XS 1/08

Ilgums

23.12.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 320,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Aizdevums, Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

Für ausgewählte Projekte Kofinanzierung im Rahmen der Operationellen Programme (EFRE-Zuschuss) — 20,00 EUR (in Mio.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 82/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Région Wallonne

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | Gouvernement wallon, représenté par M. Jean-Claude MARCOURT Ministre de l’économie, de l’emploi et de la recherche |
| Direction générale Opérationnelle de l’économie, de l’emploi et de la recherche |
| Direction des Programmes d’investissement Catherine Charlier, Directeur f.f. |
| Place de la Wallonie, 1, bât. 2 |
| 5100 Jambes |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Tél. +32 081333715 |
| http://economie.wallonie.be |

Valsts atbalsta numurs

X 82/09

Dalībvalsts

Beļģija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Région Wallonne

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

Gouvernement wallon, représenté par M. Jean-Claude MARCOURT Ministre de l’économie, de l’emploi et de la recherche

Direction générale Opérationnelle de l’économie, de l’emploi et de la recherche

Direction des Programmes d’investissement Catherine Charlier, Directeur f.f.

Place de la Wallonie, 1, bât. 2

5100 Jambes

BELGIQUE/BELGIË

Tél. +32 081333715

http://economie.wallonie.be

Atbalsta pasākuma nosaukums

Incitants régionaux en faveur des grandes entreprises

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Décret du 11 mars 2004 relatif aux incitants régionaux en faveur des grandes entreprises

| — | Arrêté du GW du 6 mai 2004 portant exécution du décret du 11 mars 2004 relatif aux incitants régionaux en faveur des grandes entreprises modifié par l’arrêté du Gouvernement wallon du 12 décembre 2008, (insérant les dispositions nécessaires pour que le régime d’aide soit conforme au règlement (CE) no 800/2008). |
| --- | --- |

—

Arrêté du GW du 6 mai 2004 portant exécution du décret du 11 mars 2004 relatif aux incitants régionaux en faveur des grandes entreprises modifié par l’arrêté du Gouvernement wallon du 12 décembre 2008, (insérant les dispositions nécessaires pour que le régime d’aide soit conforme au règlement (CE) no 800/2008).

| — | Arrêté du GW du 6 décembre 2006 déterminant les zones de développement pour la période 2007-2013. |
| --- | --- |

—

Arrêté du GW du 6 décembre 2006 déterminant les zones de développement pour la période 2007-2013.

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://wallex.wallonie.be

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XR 85/07

Ilgums

31.12.2008.–31.1.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 30,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Fiskāls pasākums, Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

20 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 83/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | Änderung/Anpassung AGVO |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Österreich

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | ERP-Fonds |
| Ungargasse 37 |
| 1030 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.erp-fonds.at |
| http://www.awsg.at |

Valsts atbalsta numurs

X 83/09

Dalībvalsts

Austrija

Dalībvalsts atsauces numurs

Änderung/Anpassung AGVO

Reģiona nosaukums (NUTS)

Österreich

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

ERP-Fonds

Ungargasse 37

1030 Wien

ÖSTERREICH

http://www.erp-fonds.at

http://www.awsg.at

Atbalsta pasākuma nosaukums

ERP-Internationalisierungsprogramm

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

ERP-Fonds-Gesetz (BGBl. Nr. 207/1962 in der geltenden Fassung),

Richtlinie ERP-Internationalisierungsprogramm,

Allgemeine Bestimmungen für die ERP-Programme der Sektoren Industrie und Gewerbe

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.awsg.at/portal/media/3548.pdf

http://www.awsg.at/portal/media/3546.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XS 12/08

Ilgums

23.12.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 20,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Aizdevums

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 85/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Österreich

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | ERP-Fonds |
| Ungargasse 37 |
| 1030 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.erp-fonds.at |
| http://www.awsg.at |

Valsts atbalsta numurs

X 85/09

Dalībvalsts

Austrija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Österreich

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

ERP-Fonds

Ungargasse 37

1030 Wien

ÖSTERREICH

http://www.erp-fonds.at

http://www.awsg.at

Atbalsta pasākuma nosaukums

ERP-Regionalprogramm

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

ERP-Fonds-Gesetz (BGBl. Nr. 207/1962 in der geltenden Fassung),

Richtlinie ERP-Regionalprogramm,

Allgemeine Bestimmungen für die ERP-Programme der Sektoren Industrie und Gewerbe

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.awsg.at/portal/media/3551.pdf

http://www.awsg.at/portal/media/3546.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XR 4/07

Ilgums

23.12.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 420,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Aizdevums, Dotācija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

Für ausgewählte Projekte Kofinanzierung im Rahmen der Operationellen Programme (EFRE-Zuschuss) — 20,00 EUR (in Mio.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

30 %

20 %

---

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/37

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/12

| Valsts atbalsta numurs | X 87/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Austrija
  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | ERP-Fonds |
| Ungargasse 37 |
| 1030 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.erp-fonds.at |
| http://www.awsg.at |

Valsts atbalsta numurs

X 87/09

Dalībvalsts

Austrija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Austrija

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

ERP-Fonds

Ungargasse 37

1030 Wien

ÖSTERREICH

http://www.erp-fonds.at

http://www.awsg.at

Atbalsta pasākuma nosaukums

ERP-Infrastrukturprogramm

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

ERP-Fonds-Gesetz (BGBl. Nr. 207/1962 in der geltenden Fassung), Richtlinie ERP-Infrastrukturprogramm, Allgemeine Bestimmungen für die ERP-Programme der Sektoren Industrie und Gewerbe

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.awsg.at/portal/media/3547.pdf

http://www.awsg.at/portal/media/3546.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XR 77/07

Grozījums XS 125/07

Ilgums

23.12.2008.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 100,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Aizdevums

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

Für ausgewählte Projekte Kofinanzierung im Rahmen der Operationellen Programme (EFRE-Zuschuss) — 1,00 EUR (in Mio.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

30 %

20 %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 89/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | — |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Rheinland-Pfalz

  Jaukti |
| Piešķīrēja iestāde | Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH |
| Holzhofstraße 4 |
| 55116 Mainz |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.isb.rlp.de |

Valsts atbalsta numurs

X 89/09

Dalībvalsts

Vācija

Dalībvalsts atsauces numurs

—

Reģiona nosaukums (NUTS)

Rheinland-Pfalz

Jaukti

Piešķīrēja iestāde

Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH

Holzhofstraße 4

55116 Mainz

DEUTSCHLAND

http://www.isb.rlp.de

Atbalsta pasākuma nosaukums

Vergabe von zinsverbilligten Darlehen nach dem Mittelstandsförderungsprogramm

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

§ 19 des Landesgesetzes über die Förderung der kleinen und mittleren Unternehmen sowie der in der freien Wirtschaft tätigen freien Berufe (Mittelstandsförderungsgesetz) vom 3.2.1978 (GVBl. S. 103), geändert durch Gesetz vom 14.5.1982 (GVBl. S. 129), BS 70-3, § 44 der Landeshaushaltsordnung für Rheinland-Pfalz vom 20.12.1971 (GVBl. 72, S. 2), zuletzt geändert durch Gesetz vom 21.11.2006 (GVBl. S. 349), BS 63-1

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.isb.rlp.de

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

Grozījums XS 19/06

Grozījums XS 128/07

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 9,04 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Procentu likmes subsīdija

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

—

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 91/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Dalībvalsts atsauces numurs | Bremen FEI 2009 |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Bremen

  87. panta 3. punkta c) apakšpunkts
  Neatbalstāmi reģioni |
| Piešķīrēja iestāde | Der Senator für Wirtschaft und Häfen |
| Zweite Schlachtpforte 3 |
| 28195 Bremen |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.wirtschaft.bremen.de |

Valsts atbalsta numurs

X 91/09

Dalībvalsts

Vācija

Dalībvalsts atsauces numurs

Bremen FEI 2009

Reģiona nosaukums (NUTS)

Bremen

87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Neatbalstāmi reģioni

Piešķīrēja iestāde

Der Senator für Wirtschaft und Häfen

Zweite Schlachtpforte 3

28195 Bremen

DEUTSCHLAND

http://www.wirtschaft.bremen.de

Atbalsta pasākuma nosaukums

Richtlinie „Förderung der Forschung, Entwicklung und Innovation“

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

§§ 23, 44 der Haushaltsordnung der Freien Hansestadt Bremen (Brem.GBl. 1971, S. 143, zuletzt geänd. durch G. v. 6.7.2004, Brem.GBl. S. 353)

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.wirtschaft.bremen.de/sixcms/media.php/13/FEI-RL.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

EUR 7,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Tieša dotācija, Atvieglotie aizdevumi

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

CCI 2007 DE 162 PO 006 — 2,20 EUR (in Mio.)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Rūpnieciskie pētījumi (31. panta 2. punkta b) apakšpunkts)

50 %

20 %

Eksperimentālā izstrāde (31. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

25 %

20 %

Atbalsts tehniskai priekšizpētei (32. pants)

50 %

—

Atbalsts MVU rūpnieciskā īpašuma tiesību izmaksām (33. pants)

50 %

—

Atbalsts jauniem inovatīviem uzņēmumiem (35. pants)

EUR 500 000

—

Atbalsts inovācijas konsultāciju pakalpojumiem un inovācijas atbalsta pakalpojumiem (36. pants)

EUR 20 000

—

| Valsts atbalsta numurs | X 97/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Dalībvalsts atsauces numurs | European Social Fund (ESF) |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Wales

  87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | All Local Authorities in Wales |
| C/O Welsh Local Government Association |
| Local Government House |
| Drake Walk |
| Cardiff |
| CF10 4LG |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.wlga.gov.uk/english/competition-and-state-aid/ |

Valsts atbalsta numurs

X 97/09

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Dalībvalsts atsauces numurs

European Social Fund (ESF)

Reģiona nosaukums (NUTS)

Wales

87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

All Local Authorities in Wales

C/O Welsh Local Government Association

Local Government House

Drake Walk

Cardiff

CF10 4LG

UNITED KINGDOM

http://www.wlga.gov.uk/english/competition-and-state-aid/

Atbalsta pasākuma nosaukums

Welsh Local Government Training Support Scheme

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Local Government Act 2000 C22 Part 1

http://www.opsi.gov.uk/Acts/acts2000/ukpga_20000022_en_1

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.wlga.gov.uk/uploads/publications/5051.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2012.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

GBP 6,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Aizdevums, Procentu likmes subsīdija, Dotācija, Atmaksājamie avansi

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

European Social Fund (ESF) — GBP 4,15 (in millions)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Speciālās mācības (38. panta 1. punkts)

25 %

—

Vispārējās mācības (38. panta 2. punkts)

60 %

—

| Valsts atbalsta numurs | X 98/09 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Dalībvalsts atsauces numurs | European Regional Development Fund |
| Reģiona nosaukums (NUTS) | Wales

  87 panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| Piešķīrēja iestāde | All Welsh Local Authorities |
| C/O Welsh Local Government Association |
| Local Government House |
| Draek Walk |
| Cardiff |
| CF10 4LG |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.wlga.gov.uk/english/competition-and-state-aid/ |

Valsts atbalsta numurs

X 98/09

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Dalībvalsts atsauces numurs

European Regional Development Fund

Reģiona nosaukums (NUTS)

Wales

87 panta 3. punkta a) apakšpunkts, 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts

Piešķīrēja iestāde

All Welsh Local Authorities

C/O Welsh Local Government Association

Local Government House

Draek Walk

Cardiff

CF10 4LG

UNITED KINGDOM

http://www.wlga.gov.uk/english/competition-and-state-aid/

Atbalsta pasākuma nosaukums

Welsh Local Government Capital Investment Aid and Employment Aid Scheme

Valsts līmeņa juridiskais pamats (atsauce uz attiecīgo valsts oficiālo publikāciju)

Local Government Act 2000 C22 Part 1

http://www.opsi.gov.uk/Acts/acts2000/ukpga_20000022_en_1

Tīmekļa saite uz atbalsta pasākuma pilnu tekstu

http://www.wlga.gov.uk/uploads/publications/5047.pdf

Pasākuma veids

Shēma

Spēkā esoša atbalsta pasākuma grozījums

—

Ilgums

1.1.2009.–31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Saņēmēja veids

MVU

liels uzņēmums

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets

GBP 25,00 (miljonos)

Garantijām

—

Atbalsta instruments (5. pants)

Aizdevums, Procentu likmes subsīdija, Dotācija, Atmaksājamie avansi

Atsauce uz Komisijas lēmumu

—

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem

European Regional Development Fund — GBP 11,50 (in millions)

Mērķi

Atbalsta maksimālā intensitāte % vai atbalsta maksimālā summa valsts valūtā

MVU atvieglojumi %

Reģionālais atbalsts ieguldījumiem un nodarbinātībai (13. pants) Shēma

30 %

20 %

Atbalsts ieguldījumiem MVU un nodarbinātībai (15. pants)

20 %

—

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/42

---

VALSTS ATBALSTS – VĀCIJA

Valsts atbalsts C 29/09 (ex N 503/09) – HSH Nordbank AG – Vācija

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/13

Ar 2009. gada 22. oktobra vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija informēja Vāciju par lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu.

Divu nedēļu laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt savas piezīmes par pasākumu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, nosūtot tās uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22961242

Šīs piezīmes paziņos Vācijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstiski pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

PROCEDŪRA

Vācija 2009. gada 1. septembrī paziņoja Komisijai par HSH Nordbank AG pārstrukturēšanas plānu.

APRAKSTS

HSH Nordbank AG ir Vācijas Landesbank ar galveno pārvaldi Hamburgā. HSH Nordbank AG ir starptautiska komercbanka. HSH Nordbank veic uzņēmējdarbību Vācijā, atsevišķās Eiropas valstīs un valstīs ārpus Eiropas. HSH Nordbank AG 2009. gada maijā bija steidzami jāpalielina savs pamatkapitāls, jo citādi tās pamatkapitāla attiecība būtu kļuvusi mazāka par regulatīvo iestāžu noteikto minimālo attiecību.

Šajā sakarībā Länder Brīvā un Hanzas pilsēta Hamburga un Šlēsviga-Holšteina īstenoja divus pasākumus, kas ietvēra HSH Nordbank AG pamatkapitāla palielināšanu par EUR 3 miljardiem un garantiju režīmu HSH Nordbank AG bilances daļai EUR 10 miljardu apmērā. Pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, Eiropas Komisija 2009. gada 29. maijā atļāva šos pasākumus uz sešiem mēnešiem un pieprasīja trīs mēnešu laikā iesniegt pamatotu bankas pārstrukturēšanas plānu.

HSH Nordbank AG ir sagatavojusi pārstrukturēšanas plānu 2009.–2014. gada laikposmam. Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta HSH Nordbank AG darbības ievērojama samazināšana, kas galvenokārt tiks panākta ar aktīvu pārvietošanu uz likvidējamu banku un ar pamatdarbību nesaistītas darbības atdalīšanu, kā arī pastiprinātu uzmanības pievēršanu pamatdarbībai un pamatreģioniem. Bankas jaunā uzņēmējdarbības modeļa pamatā ir trīs segmenti:

| — | reģionālās darbības, kas ietver banku pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem, sadarbību ar krājbankām un komerciālu nekustamā īpašuma finansēšanu, |
| --- | --- |

—

reģionālās darbības, kas ietver banku pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem, sadarbību ar krājbankām un komerciālu nekustamā īpašuma finansēšanu,

| — | “starptautiskās nozares speciālists”, kas ietver kuģniecības, transporta un atjaunojamu energoresursu projektu finansēšanu un pastiprinātu uzmanības pievēršanu Ziemeļeiropai, |
| --- | --- |

—

“starptautiskās nozares speciālists”, kas ietver kuģniecības, transporta un atjaunojamu energoresursu projektu finansēšanu un pastiprinātu uzmanības pievēršanu Ziemeļeiropai,

| — | kapitāla tirgus darbības kā finanšu risinājumu nodrošinātājs un refinansēšanas avots reģionālai un starptautiskai nozaru uzņēmējdarbībai. |
| --- | --- |

—

kapitāla tirgus darbības kā finanšu risinājumu nodrošinātājs un refinansēšanas avots reģionālai un starptautiskai nozaru uzņēmējdarbībai.

NOVĒRTĒJUMS

Komisija uzskata, ka Vācijas īstenotie pasākumi par labu HSH Nordbank AG ir valsts atbalsts. Komisija provizoriski secina, ka šie valsts atbalsta pasākumi jāvērtē, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

Attiecībā uz garantiju režīma saderību Komisijai ir šaubas par to, vai pasākums atbilst kritērijiem, kas noteikti paziņojumā par samazinātas vērtības aktīviem (1) pārredzamības, aktīvu atbilstīguma, aktīvu novērtēšanas un cenas izteiksmē.

Attiecībā uz HSH Nordbank AG rekapitalizāciju Komisijai ir šaubas par bankas novērtējumu un izmaksu sloga sadalījumu starp banku un bankas īpašniekiem.

Attiecībā uz HSH Nordbank AG iesniegto pārstrukturēšanas plānu Komisija šajā posmā nevar secināt, vai ar to varēs atjaunot HSH Nordbank AG ilgtermiņa dzīvotspēju un izvairīties no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem. Komisijai šajā posmā ir šaubas par to, vai būs atbilstīgs pašu ieguldījums un pietiekams izmaksu sloga sadalījums starp banku un bankas īpašniekiem, kas attiecīgi piedalās vai nepiedalās atbalsta pasākumos.

Tādēļ Komisijai ir šaubas par to, vai atbalsta pasākumi ir saderīgi ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

VĒSTULES TEKSTS

“Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland hiermit mit, dass sie nach Prüfung der von den deutschen Behörden in der vorerwähnten Sache übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten, da sie Zweifel an der Vereinbarkeit der Maßnahmen mit dem Gemeinsamen Markt hat.

1.   VERFAHREN

| (1) | Am 30. April 2009 meldete Deutschland bei der Kommission Maßnahmen in Form einer Risikoabschirmung von 10 Mrd. EUR und einer Kapitalzufuhr von 3 Mrd. EUR an. |
| --- | --- |

(1)

Am 30. April 2009 meldete Deutschland bei der Kommission Maßnahmen in Form einer Risikoabschirmung von 10 Mrd. EUR und einer Kapitalzufuhr von 3 Mrd. EUR an.

| (2) | Am 29. Mai 2009 genehmigte die Kommission auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag die Maßnahmen in der Sache N 264/09 als Rettungsbeihilfe für die HSH Nordbank AG (nachstehend ‚HSH Nordbank‘ oder ‚HSH‘ genannt) für einen Zeitraum von sechs Monaten (2). |
| --- | --- |

(2)

Am 29. Mai 2009 genehmigte die Kommission auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag die Maßnahmen in der Sache N 264/09 als Rettungsbeihilfe für die HSH Nordbank AG (nachstehend ‚HSH Nordbank‘ oder ‚HSH‘ genannt) für einen Zeitraum von sechs Monaten (2).

| (3) | Am 1. September 2009 meldete Deutschland einen Umstrukturierungsplan bei der Kommission an. |
| --- | --- |

(3)

Am 1. September 2009 meldete Deutschland einen Umstrukturierungsplan bei der Kommission an.

2.   BESCHREIBUNG

2.1   Die Begünstigten

Die HSH Nordbank

| (4) | Die HSH ist die fünftgrößte deutsche Landesbank mit Sitz in Hamburg und Kiel. Es handelt sich um eine Aktiengesellschaft, die am 2. Juni 2003 im Zuge der Fusion der Hamburgischen Landesbank und der Landesbank Schleswig-Holstein gegründet wurde. Im Oktober 2006 erwarben neun Investorengruppen, die von J.C. Flowers & Co. LLC (nachstehend ‚Flowers‘ genannt) beraten werden, von der WestLB [20—30] (3) % der HSH-Anteile in Erwartung eines Börsengangs der Bank im Jahr 2008. |
| --- | --- |

(4)

Die HSH ist die fünftgrößte deutsche Landesbank mit Sitz in Hamburg und Kiel. Es handelt sich um eine Aktiengesellschaft, die am 2. Juni 2003 im Zuge der Fusion der Hamburgischen Landesbank und der Landesbank Schleswig-Holstein gegründet wurde. Im Oktober 2006 erwarben neun Investorengruppen, die von J.C. Flowers & Co. LLC (nachstehend ‚Flowers‘ genannt) beraten werden, von der WestLB [20—30] (3) % der HSH-Anteile in Erwartung eines Börsengangs der Bank im Jahr 2008.

| (5) | Am 31. Dezember 2008 hatte die HSH eine Bilanzsumme von 208 Mrd. EUR, risikogewichtete Vermögenswerte (nachstehend ‚RWA‘ genannt) im Wert von 112 Mrd. EUR und 4 300 Mitarbeiter. |
| --- | --- |

(5)

Am 31. Dezember 2008 hatte die HSH eine Bilanzsumme von 208 Mrd. EUR, risikogewichtete Vermögenswerte (nachstehend ‚RWA‘ genannt) im Wert von 112 Mrd. EUR und 4 300 Mitarbeiter.

| (6) | Nach der Umsetzung der von der Kommission am 29. Mai 2009 genehmigten Rettungsmaßnahmen ergab sich bei der Bank folgende Eigentümerstruktur: die Freie und Hansestadt Hamburg 10,89 %, das Land Schleswig-Holstein 10,42 %, die von Hamburg und Schleswig-Holstein gemeinsam errichtete und kontrollierte Anstalt öffentlichen Rechts (nachstehend ‚Anstalt‘ genannt) 64,18 %, der Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein 4,73 %, die Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG 0,58 % und die neun von Flowers beratenen Investorengruppen 9,19 % (4). |
| --- | --- |

(6)

Nach der Umsetzung der von der Kommission am 29. Mai 2009 genehmigten Rettungsmaßnahmen ergab sich bei der Bank folgende Eigentümerstruktur: die Freie und Hansestadt Hamburg 10,89 %, das Land Schleswig-Holstein 10,42 %, die von Hamburg und Schleswig-Holstein gemeinsam errichtete und kontrollierte Anstalt öffentlichen Rechts (nachstehend ‚Anstalt‘ genannt) 64,18 %, der Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein 4,73 %, die Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG 0,58 % und die neun von Flowers beratenen Investorengruppen 9,19 % (4).

| (7) | Die HSH ist eine allgemeine Geschäftsbank mit Kernregion Norddeutschland. Ihre wichtigsten Geschäftsfelder sind Private Banking und Merchant Banking. Die Tätigkeiten im Geschäftsfeld Merchant-Banking konzentrieren sich auf die Bereiche Firmenkunden, Shipping, Transport, Immobilien und erneuerbare Energien. Die HSH ist der weltweit größte Schiffsfinanzierer und [...] (3) Anbieter von Finanzdienstleistungen im Verkehrssektor. Im Dezember 2008 war die Bank weltweit an großen Finanzstandorten vertreten (21 Auslandsniederlassungen in Europa, Asien und Amerika). |
| --- | --- |

(7)

Die HSH ist eine allgemeine Geschäftsbank mit Kernregion Norddeutschland. Ihre wichtigsten Geschäftsfelder sind Private Banking und Merchant Banking. Die Tätigkeiten im Geschäftsfeld Merchant-Banking konzentrieren sich auf die Bereiche Firmenkunden, Shipping, Transport, Immobilien und erneuerbare Energien. Die HSH ist der weltweit größte Schiffsfinanzierer und [...] (3) Anbieter von Finanzdienstleistungen im Verkehrssektor. Im Dezember 2008 war die Bank weltweit an großen Finanzstandorten vertreten (21 Auslandsniederlassungen in Europa, Asien und Amerika).

| (8) | Die HSH zählt zu den öffentlichen deutschen Kreditinstituten, die bis zum 18. Juli 2005 von den unbeschränkten staatlichen Garantien in Form von Anstaltslast und Gewährträgerhaftung profitierten. Diese Garantien wurden aufgrund von Entscheidungen der Kommission abgeschafft (5). Gemäß diesen Entscheidungen fallen alle in der Übergangszeit von 2001 bis 2005 entstehenden Verbindlichkeiten mit einer Laufzeit bis 2015 noch unter die Garantien. Der Teil der von den Ländern Hamburg und Schleswig-Holstein gedeckten Verbindlichkeiten der HSH belief sich zum 31. Dezember 2008 auf [50—80] Mrd. EUR ([50—80] Mrd. EUR zum 31. Dezember 2009). |
| --- | --- |

(8)

Die HSH zählt zu den öffentlichen deutschen Kreditinstituten, die bis zum 18. Juli 2005 von den unbeschränkten staatlichen Garantien in Form von Anstaltslast und Gewährträgerhaftung profitierten. Diese Garantien wurden aufgrund von Entscheidungen der Kommission abgeschafft (5). Gemäß diesen Entscheidungen fallen alle in der Übergangszeit von 2001 bis 2005 entstehenden Verbindlichkeiten mit einer Laufzeit bis 2015 noch unter die Garantien. Der Teil der von den Ländern Hamburg und Schleswig-Holstein gedeckten Verbindlichkeiten der HSH belief sich zum 31. Dezember 2008 auf [50—80] Mrd. EUR ([50—80] Mrd. EUR zum 31. Dezember 2009).

| (9) | Am 6. Mai 2009 stufte Standard & Poor's (‚S&P‘) das Rating der HSH um zwei Stufen von (A) auf (BBB+) mit negativem Ausblick herab. |
| --- | --- |

(9)

Am 6. Mai 2009 stufte Standard & Poor's (‚S&P‘) das Rating der HSH um zwei Stufen von (A) auf (BBB+) mit negativem Ausblick herab.

Die Sparkassen und die neun von Flowers beratenen Investorengruppen

| (10) | Die Kommission vertritt die vorläufige Auffassung, dass auch die nicht an den Rettungsmaßnahmen beteiligten Anteilseigner der HSH Nordbank, d. h. der Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein und die Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG, Kiel (nachstehend ‚Sparkassen‘ genannt) sowie die neun von Flowers beratenen Investorengruppen indirekt durch die der Bank gewährte Rekapitalisierungsmaßnahme in Höhe von 3 Mrd. EUR begünstigt werden. Infolge der Kapitalzufuhr wurden die Anteile der beiden Sparkassen und der neun von Flowers beratenen Investorengruppen von 13,20 %, 1,62 % bzw. 25,67 % auf 4,73 %, 0,58 % bzw. 9,19 % verwässert. Wie in der Würdigung in dieser Entscheidung erläutert, hat die Kommission Bedenken in Bezug auf die Bewertung der Bank und damit in Bezug auf den Bezugspreis der neu emittierten Aktien, den sie als zu hoch betrachtet. Deshalb schließt die Kommission nicht aus, dass die Sparkassen und die neun von Flowers beratenen Investorengruppen unverhältnismäßig stark von der Kapitalzufuhr profitierten, indem sie übermäßig hohe Anteile an der Bank behielten. |
| --- | --- |

(10)

Die Kommission vertritt die vorläufige Auffassung, dass auch die nicht an den Rettungsmaßnahmen beteiligten Anteilseigner der HSH Nordbank, d. h. der Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein und die Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG, Kiel (nachstehend ‚Sparkassen‘ genannt) sowie die neun von Flowers beratenen Investorengruppen indirekt durch die der Bank gewährte Rekapitalisierungsmaßnahme in Höhe von 3 Mrd. EUR begünstigt werden. Infolge der Kapitalzufuhr wurden die Anteile der beiden Sparkassen und der neun von Flowers beratenen Investorengruppen von 13,20 %, 1,62 % bzw. 25,67 % auf 4,73 %, 0,58 % bzw. 9,19 % verwässert. Wie in der Würdigung in dieser Entscheidung erläutert, hat die Kommission Bedenken in Bezug auf die Bewertung der Bank und damit in Bezug auf den Bezugspreis der neu emittierten Aktien, den sie als zu hoch betrachtet. Deshalb schließt die Kommission nicht aus, dass die Sparkassen und die neun von Flowers beratenen Investorengruppen unverhältnismäßig stark von der Kapitalzufuhr profitierten, indem sie übermäßig hohe Anteile an der Bank behielten.

2.2   Die zur Gewährung der Rettungsmaßnahmen führenden Ereignisse

| (11) | Bereits im Jahr 2007 wurde der Wert des strukturierten Kreditportfolios (CIP) der HSH infolge der Finanzkrise um [1—2] Mrd. EUR nach unten berichtigt. Die Ausweitung der Krise auf die Realwirtschaft wirkte sich auf das traditionelle Kreditportfolio und die Qualität der Forderungen der Bank aus ihren Finanzierungstätigkeiten in den Bereichen Shipping, Transport, Immobilien und erneuerbare Energien sehr negativ aus. Neben den mit dem CIP aufgetretenen Problemen bedeutete dies, dass die Risikovorsorge für das Kreditgeschäft im Jahr 2008 auf [1—2] Mrd. EUR erhöht werden musste. Der Konkurs des Bankhauses Lehman Brothers führte zu einer weiteren Verschärfung der Refinanzierungsschwierigkeiten der HSH. |
| --- | --- |

(11)

Bereits im Jahr 2007 wurde der Wert des strukturierten Kreditportfolios (CIP) der HSH infolge der Finanzkrise um [1—2] Mrd. EUR nach unten berichtigt. Die Ausweitung der Krise auf die Realwirtschaft wirkte sich auf das traditionelle Kreditportfolio und die Qualität der Forderungen der Bank aus ihren Finanzierungstätigkeiten in den Bereichen Shipping, Transport, Immobilien und erneuerbare Energien sehr negativ aus. Neben den mit dem CIP aufgetretenen Problemen bedeutete dies, dass die Risikovorsorge für das Kreditgeschäft im Jahr 2008 auf [1—2] Mrd. EUR erhöht werden musste. Der Konkurs des Bankhauses Lehman Brothers führte zu einer weiteren Verschärfung der Refinanzierungsschwierigkeiten der HSH.

| (12) | Am 29. April 2009 teilte die Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin) der HSH Nordbank mit, dass die BaFin aufgrund der derzeitigen aufsichtsrechtlichen Situation der Bank [...]. |
| --- | --- |

(12)

Am 29. April 2009 teilte die Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin) der HSH Nordbank mit, dass die BaFin aufgrund der derzeitigen aufsichtsrechtlichen Situation der Bank [...].

2.3   Die Finanzmaßnahmen zugunsten der HSH Nordbank

| (13) | Um [...] ihr Kernkapital zu stärken, haben die Freie und Hansestadt Hamburg und das Land Schleswig-Holstein (nachstehend ‚Länder‘ genannt) der HSH Nordbank die folgenden Maßnahmen zugestanden:






  1. | Kapitalzuführung in Höhe von 3 Mrd. EUR; |
| --- | --- | --- |

(13)

Um [...] ihr Kernkapital zu stärken, haben die Freie und Hansestadt Hamburg und das Land Schleswig-Holstein (nachstehend ‚Länder‘ genannt) der HSH Nordbank die folgenden Maßnahmen zugestanden:

1.

Kapitalzuführung in Höhe von 3 Mrd. EUR;

| 2. | Zweitverlust-Risikoabschirmung in Höhe von 10 Mrd. EUR auf einen großen Teil der Bilanz. |
| --- | --- |

2.

Zweitverlust-Risikoabschirmung in Höhe von 10 Mrd. EUR auf einen großen Teil der Bilanz.

Rekapitalisierung im Umfang von 3 Mrd. EUR

| (14) | Die Länder führten der HSH Nordbank insgesamt 3 Mrd. EUR Kapital zu (je 1,5 Mrd.). Die Rekapitalisierung erfolgte durch stimmberechtigte Stammaktien (Core-Tier-1-Kapital). Der genannte Betrag wurde benötigt, um die im Jahresabschluss 2008 aufgelösten Rücklagen wieder neu zu bilden. |
| --- | --- |

(14)

Die Länder führten der HSH Nordbank insgesamt 3 Mrd. EUR Kapital zu (je 1,5 Mrd.). Die Rekapitalisierung erfolgte durch stimmberechtigte Stammaktien (Core-Tier-1-Kapital). Der genannte Betrag wurde benötigt, um die im Jahresabschluss 2008 aufgelösten Rücklagen wieder neu zu bilden.

| (15) | Durchgeführt wurde die Kapitalerhöhung von der Anstalt. Die Anstalt brachte die für die Barkapitalerhöhung benötigten finanziellen Mittel durch Begebung einer Anleihe an den Kapitalmärkten auf. Die sich aus der Anleihenemission ergebenden Verbindlichkeiten der Anstalt werden zu gleichen Teilen von den Ländern als Teilschuldner und durch Garantien gegenüber den Anleiheninhabern garantiert. Die von der Anstalt emittierte Anleihe dient allein der Finanzierung der angemeldeten Maßnahmen zur Unterstützung der HSH. Die Anstalt fungiert ausschließlich als Zweckgesellschaft der Länder und verfolgt neben der Kapitalisierung und der Gewährung der Zweitverlust-Risikoabschirmung keine weiteren Ziele. |
| --- | --- |

(15)

Durchgeführt wurde die Kapitalerhöhung von der Anstalt. Die Anstalt brachte die für die Barkapitalerhöhung benötigten finanziellen Mittel durch Begebung einer Anleihe an den Kapitalmärkten auf. Die sich aus der Anleihenemission ergebenden Verbindlichkeiten der Anstalt werden zu gleichen Teilen von den Ländern als Teilschuldner und durch Garantien gegenüber den Anleiheninhabern garantiert. Die von der Anstalt emittierte Anleihe dient allein der Finanzierung der angemeldeten Maßnahmen zur Unterstützung der HSH. Die Anstalt fungiert ausschließlich als Zweckgesellschaft der Länder und verfolgt neben der Kapitalisierung und der Gewährung der Zweitverlust-Risikoabschirmung keine weiteren Ziele.

| (16) | Der Bezugspreis der neuen Aktien wurde auf der Grundlage einer Bewertung der HSH durch [...] (nachstehend [...] genannt) festgelegt, die eine Unternehmenswertbandbreite zwischen [1,5—3,5] Mrd. EUR und [2—4] Mrd. EUR ([18—28] EUR pro Aktie) ergab. Der Bewertung zufolge liegt der Durchschnittswert der HSH bei [1—3] Mrd. EUR ([19—27] EUR pro Aktie). Die Bewertung wurde vor der Herabstufung des Ratings der HSH durchgeführt. Die Auswirkung der Herabstufung auf den Wert der HSH wurde bei der Bewertung nicht berücksichtigt, floss aber in die Beratungen über die Festlegung des Bezugspreises ein. Die Bewertung basierte auf der Annahme, dass im Jahr 2013 eine Heraufstufung auf das vorhergehende Rating (A) erfolgen würde. |
| --- | --- |

(16)

Der Bezugspreis der neuen Aktien wurde auf der Grundlage einer Bewertung der HSH durch [...] (nachstehend [...] genannt) festgelegt, die eine Unternehmenswertbandbreite zwischen [1,5—3,5] Mrd. EUR und [2—4] Mrd. EUR ([18—28] EUR pro Aktie) ergab. Der Bewertung zufolge liegt der Durchschnittswert der HSH bei [1—3] Mrd. EUR ([19—27] EUR pro Aktie). Die Bewertung wurde vor der Herabstufung des Ratings der HSH durchgeführt. Die Auswirkung der Herabstufung auf den Wert der HSH wurde bei der Bewertung nicht berücksichtigt, floss aber in die Beratungen über die Festlegung des Bezugspreises ein. Die Bewertung basierte auf der Annahme, dass im Jahr 2013 eine Heraufstufung auf das vorhergehende Rating (A) erfolgen würde.

| (17) | Ziel der HSH und der Länder war es, für das neu zugeführte Kapital in Höhe von 3 Mrd. EUR (300 Mio. EUR pro Jahr) eine jährliche Vergütung von 10 % zu erreichen. Da die im Geschäftsplan der HSH prognostizierten Gewinne für den Zeitraum 2009—2012 nicht ausreichten, um auf alle Stammaktien 10 % Dividende zu zahlen, wurde der Ausgabebetrag der neuen Stammaktien durch einen Abschlag in Höhe der im Zeitraum 2009—2012 nicht gezahlten Dividende von 10 % verringert. Der Gegenwartswert der Zahlung einer Dividende von 10 % für den Zeitraum 2009—2012 beläuft sich auf [500—700] Mio. EUR ([3—6] EUR Abschlag pro Aktie). Der von den Ländern gezahlte Preis pro Aktie wurde daher auf 19 EUR festgesetzt, und die Länder erwarben 157 894 neue Stammaktien. |
| --- | --- |

(17)

Ziel der HSH und der Länder war es, für das neu zugeführte Kapital in Höhe von 3 Mrd. EUR (300 Mio. EUR pro Jahr) eine jährliche Vergütung von 10 % zu erreichen. Da die im Geschäftsplan der HSH prognostizierten Gewinne für den Zeitraum 2009—2012 nicht ausreichten, um auf alle Stammaktien 10 % Dividende zu zahlen, wurde der Ausgabebetrag der neuen Stammaktien durch einen Abschlag in Höhe der im Zeitraum 2009—2012 nicht gezahlten Dividende von 10 % verringert. Der Gegenwartswert der Zahlung einer Dividende von 10 % für den Zeitraum 2009—2012 beläuft sich auf [500—700] Mio. EUR ([3—6] EUR Abschlag pro Aktie). Der von den Ländern gezahlte Preis pro Aktie wurde daher auf 19 EUR festgesetzt, und die Länder erwarben 157 894 neue Stammaktien.

| (18) | Mit der Kapitalerhöhung stieg die Aktienbeteiligung der Länder von 59,51 % auf 85,49 %. Die Aktienbeteiligungen der Sparkassen von Schleswig-Holstein und Hamburg und der neun von Flowers beratenen Investorengruppen wurden auf 5,31 % bzw. 9,19 % verwässert. |
| --- | --- |

(18)

Mit der Kapitalerhöhung stieg die Aktienbeteiligung der Länder von 59,51 % auf 85,49 %. Die Aktienbeteiligungen der Sparkassen von Schleswig-Holstein und Hamburg und der neun von Flowers beratenen Investorengruppen wurden auf 5,31 % bzw. 9,19 % verwässert.

Die Risikoabschirmung von 10 Mrd. EUR

| (19) | Im Rahmen der Risikoabschirmung schützen die Länder die HSH Nordbank (auf der Grundlage der Forderung zum Zeitpunkt des Ausfalls) vor Verlusten, die nach dem 31. März 2009 im abgesicherten Portfolio von rund [150—200] Mrd. EUR auflaufen. Eine Erstverlusttranche von [2—4] Mrd. EUR wird von der HSH selbst getragen. Die Zweitverlusttranche von bis zu 10 Mrd. EUR wird zu je 50 % von den Ländern abgedeckt. Auch über [12—14] Mrd. EUR hinausgehende Verluste werden von der HSH selbst getragen. Den übermittelten Informationen zufolge deckt die Erstverlusttranche von [2—4] Mrd. EUR alle erwarteten Zahlungsausfälle des abgesicherten Portfolios von [150—200] Mrd. EUR ab. Die Vergütung beträgt [3,5—4,5] % der Gesamthöhe der Garantie (10 Mrd. EUR). Deutschland veranschlagt die Wahrscheinlichkeit, dass die Zweitverlusttranche von 10 Mrd. EUR überhaupt in Anspruch genommen wird (d. h. die Ziehung auch nur eines einzigen Euro), mit weniger als [20—60] %. |
| --- | --- |

(19)

Im Rahmen der Risikoabschirmung schützen die Länder die HSH Nordbank (auf der Grundlage der Forderung zum Zeitpunkt des Ausfalls) vor Verlusten, die nach dem 31. März 2009 im abgesicherten Portfolio von rund [150—200] Mrd. EUR auflaufen. Eine Erstverlusttranche von [2—4] Mrd. EUR wird von der HSH selbst getragen. Die Zweitverlusttranche von bis zu 10 Mrd. EUR wird zu je 50 % von den Ländern abgedeckt. Auch über [12—14] Mrd. EUR hinausgehende Verluste werden von der HSH selbst getragen. Den übermittelten Informationen zufolge deckt die Erstverlusttranche von [2—4] Mrd. EUR alle erwarteten Zahlungsausfälle des abgesicherten Portfolios von [150—200] Mrd. EUR ab. Die Vergütung beträgt [3,5—4,5] % der Gesamthöhe der Garantie (10 Mrd. EUR). Deutschland veranschlagt die Wahrscheinlichkeit, dass die Zweitverlusttranche von 10 Mrd. EUR überhaupt in Anspruch genommen wird (d. h. die Ziehung auch nur eines einzigen Euro), mit weniger als [20—60] %.

| (20) | Wertgeminderte Vermögenswerte wie Asset-Backed-Securities (‚ABS‘) machen weniger als [2—8] % ([5—10] Mrd. EUR) der von der Risikoabschirmung abgedeckten Gesamtvermögenswerte in Höhe von [150—200] Mrd. EUR aus. Den größten Teil der Vermögenswerte bilden [...] kredite, die die Kerntätigkeit der Bank darstellen ([100—150] Mrd. EUR bzw. [60—80] %). Daneben umfasst das Portfolio festverzinsliche Wertpapiere ([15—30] Mrd. EUR bzw. [10—20] %), spezifisch deutsche Finanzprodukte wie Schuldscheindarlehen ([10—20] Mrd. EUR bzw. [5—10] %) und Zahlungsgarantien ([4—10] Mrd. EUR bzw. [2—5] %). Die Elemente dieses Portfolios sind in unterschiedlichen Währungen denominiert, u. a. in USD, EUR und GBP. In Bezug auf die Kernbank ist im Jahr [2013—2014] eine vollständige Auflösung der Risikoabschirmung geplant. |
| --- | --- |

(20)

Wertgeminderte Vermögenswerte wie Asset-Backed-Securities (‚ABS‘) machen weniger als [2—8] % ([5—10] Mrd. EUR) der von der Risikoabschirmung abgedeckten Gesamtvermögenswerte in Höhe von [150—200] Mrd. EUR aus. Den größten Teil der Vermögenswerte bilden [...] kredite, die die Kerntätigkeit der Bank darstellen ([100—150] Mrd. EUR bzw. [60—80] %). Daneben umfasst das Portfolio festverzinsliche Wertpapiere ([15—30] Mrd. EUR bzw. [10—20] %), spezifisch deutsche Finanzprodukte wie Schuldscheindarlehen ([10—20] Mrd. EUR bzw. [5—10] %) und Zahlungsgarantien ([4—10] Mrd. EUR bzw. [2—5] %). Die Elemente dieses Portfolios sind in unterschiedlichen Währungen denominiert, u. a. in USD, EUR und GBP. In Bezug auf die Kernbank ist im Jahr [2013—2014] eine vollständige Auflösung der Risikoabschirmung geplant.

| (21) | Das ABS-Portfolio wurde von externen Gutachtern ([...] und [...]) bewertet. |
| --- | --- |

(21)

Das ABS-Portfolio wurde von externen Gutachtern ([...] und [...]) bewertet.

Die deutsche Garantieregelung

| (22) | Neben den von den Ländern getroffenen Maßnahmen beantragte die Bank am 6. November 2008 beim Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin) eine [...] Liquiditätshilfe in Form von Garantien für die Emission neuer Schuldtitel in Höhe von insgesamt 30 Mrd. EUR; der SoFFin gewährte diese Liquiditätsgarantie im Rahmen der von der Kommission genehmigten deutschen Garantieregelung (6). Bis zum 1. Oktober 2009 hatte der SoFFin im Rahmen der Garantieregelung Ziehungen in Höhe von insgesamt 17 Mrd. EUR genehmigt, die die Emission von Anleihen durch die HSH abdeckten. |
| --- | --- |

(22)

Neben den von den Ländern getroffenen Maßnahmen beantragte die Bank am 6. November 2008 beim Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin) eine [...] Liquiditätshilfe in Form von Garantien für die Emission neuer Schuldtitel in Höhe von insgesamt 30 Mrd. EUR; der SoFFin gewährte diese Liquiditätsgarantie im Rahmen der von der Kommission genehmigten deutschen Garantieregelung (6). Bis zum 1. Oktober 2009 hatte der SoFFin im Rahmen der Garantieregelung Ziehungen in Höhe von insgesamt 17 Mrd. EUR genehmigt, die die Emission von Anleihen durch die HSH abdeckten.

2.4   Der Umstrukturierungsplan

| (23) | Die HSH Nordbank hat einen umfassenden Umstrukturierungsplan vorgelegt. Der Plan beschreibt die Maßnahmen, die die Bank durchzuführen plant, um [...] bis [2013—2015] ihre langfristige Rentabilität wiederherzustellen. Der Umstrukturierungsplan der HSH sieht eine Verringerung der Bilanzsumme um insgesamt [45—65] % vor, die in erster Linie durch Auslagerung von rund [40—60] % aller Vermögenswerte der HSH (im Jahr 2008) auf eine interne Abbaubank und die Konzentration auf Kerntätigkeiten und Kernregionen erreicht werden soll. |
| --- | --- |

(23)

Die HSH Nordbank hat einen umfassenden Umstrukturierungsplan vorgelegt. Der Plan beschreibt die Maßnahmen, die die Bank durchzuführen plant, um [...] bis [2013—2015] ihre langfristige Rentabilität wiederherzustellen. Der Umstrukturierungsplan der HSH sieht eine Verringerung der Bilanzsumme um insgesamt [45—65] % vor, die in erster Linie durch Auslagerung von rund [40—60] % aller Vermögenswerte der HSH (im Jahr 2008) auf eine interne Abbaubank und die Konzentration auf Kerntätigkeiten und Kernregionen erreicht werden soll.

| (24) | In der Kernbank werden Vermögenswerte in Höhe von [85—120] Mrd. EUR verbleiben (Stand Dezember 2008: [35—60] % von 208 Mrd. EUR). Die Bank wird sich auf das regionale Finanzgeschäft und ausgewählte internationale Geschäftsaktivitäten mit regionalem Bezug konzentrieren. Die Geschäftsfelder der HSH lassen sich in drei Säulen einteilen:






  — | Regionalgeschäftsfelder (Private Banking, Firmenkundengeschäft, Zusammenarbeit mit den Sparkassen und Immobiliengeschäft); |
| --- | --- | --- |

(24)

In der Kernbank werden Vermögenswerte in Höhe von [85—120] Mrd. EUR verbleiben (Stand Dezember 2008: [35—60] % von 208 Mrd. EUR). Die Bank wird sich auf das regionale Finanzgeschäft und ausgewählte internationale Geschäftsaktivitäten mit regionalem Bezug konzentrieren. Die Geschäftsfelder der HSH lassen sich in drei Säulen einteilen:

—

Regionalgeschäftsfelder (Private Banking, Firmenkundengeschäft, Zusammenarbeit mit den Sparkassen und Immobiliengeschäft);

| — | internationale Sektorgeschäftsfelder (Shipping, Transport und erneuerbare Energien mit Schwerpunkt Nordeuropa); |
| --- | --- |

—

internationale Sektorgeschäftsfelder (Shipping, Transport und erneuerbare Energien mit Schwerpunkt Nordeuropa);

| — | unterstützendes Kapitalmarktgeschäft als Produktlieferant (ausschließlich auf den Kundenbedarf ausgerichtet) und Refinanzierungsquelle der Regional- und Sektorgeschäftsfelder. |
| --- | --- |

—

unterstützendes Kapitalmarktgeschäft als Produktlieferant (ausschließlich auf den Kundenbedarf ausgerichtet) und Refinanzierungsquelle der Regional- und Sektorgeschäftsfelder.

| (25) | Vermögenswerte in Höhe von rund [90—125] Mrd. EUR sollen in die zu errichtende Abbaubank ausgelagert werden. Gegenstand der auf die Abbaubank auszulagernden Vermögenswerte sind risikobehaftete und verlustträchtige Tätigkeiten bzw. nicht-strategische Tätigkeiten (konventionelles Energiegeschäft, fremdfinanzierte Übernahmeangebote, Vorhaben in den USA im Bereich erneuerbare Energien, Immobilienfinanzierung, Firmenkundengeschäft in Skandinavien und Asien, Teile der Schiffsfinanzierung, Teile der Bereiche Infrastruktur, Rail und Logistik sowie Containerschifffahrt, internationale Commodity Finance, Leasing und nicht-kundenbezogenes Kapitalmarktgeschäft); die für die Auslagerung vorgesehenen Vermögenswerte sind nicht notwendigerweise wertgemindert. Die Abbaubank wird keine neuen Geschäfte tätigen [...]. |
| --- | --- |

(25)

Vermögenswerte in Höhe von rund [90—125] Mrd. EUR sollen in die zu errichtende Abbaubank ausgelagert werden. Gegenstand der auf die Abbaubank auszulagernden Vermögenswerte sind risikobehaftete und verlustträchtige Tätigkeiten bzw. nicht-strategische Tätigkeiten (konventionelles Energiegeschäft, fremdfinanzierte Übernahmeangebote, Vorhaben in den USA im Bereich erneuerbare Energien, Immobilienfinanzierung, Firmenkundengeschäft in Skandinavien und Asien, Teile der Schiffsfinanzierung, Teile der Bereiche Infrastruktur, Rail und Logistik sowie Containerschifffahrt, internationale Commodity Finance, Leasing und nicht-kundenbezogenes Kapitalmarktgeschäft); die für die Auslagerung vorgesehenen Vermögenswerte sind nicht notwendigerweise wertgemindert. Die Abbaubank wird keine neuen Geschäfte tätigen [...].

| (26) | Der Umstrukturierungsplan sieht die Veräußerung der [...] und der 40 %igen Beteiligung an der [...] vor. Die Aufgabe der nicht-strategischen Tätigkeiten wird die Schließung von [...] der ursprünglich 21 Auslandsniederlassungen nach sich ziehen. Die Niederlassungen bzw. Repräsentanzen in Helsinki, Stockholm, Oslo, Riga, Tallinn, Warschau, San Francisco und Hanoi sind bereits geschlossen worden. Die Niederlassungen bzw. Repräsentanzen in [...] werden bis 2012 geschlossen. Nach der Umstrukturierung wird die HSH Nordbank die [...] Niederlassungen bzw. Repräsentanzen [...] behalten, wobei die [...] Niederlassung verkleinert und die Niederlassungen in [...] in Repräsentanzen umgewandelt werden sollen. |
| --- | --- |

(26)

Der Umstrukturierungsplan sieht die Veräußerung der [...] und der 40 %igen Beteiligung an der [...] vor. Die Aufgabe der nicht-strategischen Tätigkeiten wird die Schließung von [...] der ursprünglich 21 Auslandsniederlassungen nach sich ziehen. Die Niederlassungen bzw. Repräsentanzen in Helsinki, Stockholm, Oslo, Riga, Tallinn, Warschau, San Francisco und Hanoi sind bereits geschlossen worden. Die Niederlassungen bzw. Repräsentanzen in [...] werden bis 2012 geschlossen. Nach der Umstrukturierung wird die HSH Nordbank die [...] Niederlassungen bzw. Repräsentanzen [...] behalten, wobei die [...] Niederlassung verkleinert und die Niederlassungen in [...] in Repräsentanzen umgewandelt werden sollen.

| (27) | Der Umstrukturierungsplan prognostiziert für 2009 und 2010 ein negatives operatives Ergebnis und anschließend eine Rückkehr zu einem [...] positiven Geschäftsergebnis. |
| --- | --- |

(27)

Der Umstrukturierungsplan prognostiziert für 2009 und 2010 ein negatives operatives Ergebnis und anschließend eine Rückkehr zu einem [...] positiven Geschäftsergebnis.

| (28) | Die HSH Nordbank betrachtet die Aufgabe nicht-strategischer Geschäftstätigkeiten (insbesondere das Energiegeschäft in den USA, das Immobiliengeschäft in New York und Westeuropa und Teile der Schiffsfinanzierung), die Veräußerung von [...] und [...] sowie die Schließung von [...] Auslandsniederlassungen bzw. Repräsentanzen im Ausland als Ausgleichsmaßnahmen für etwaige Wettbewerbsverzerrungen. Ferner hat sich die HSH Nordbank dazu verpflichtet, nicht damit zu werben, dass die Bank staatliche Beihilfen erhalten hat, und sich bereiterklärt, weitere Verhaltensmaßregeln zu befolgen, um etwaige Wettbewerbsverzerrungen abzuschwächen (7). |
| --- | --- |

(28)

Die HSH Nordbank betrachtet die Aufgabe nicht-strategischer Geschäftstätigkeiten (insbesondere das Energiegeschäft in den USA, das Immobiliengeschäft in New York und Westeuropa und Teile der Schiffsfinanzierung), die Veräußerung von [...] und [...] sowie die Schließung von [...] Auslandsniederlassungen bzw. Repräsentanzen im Ausland als Ausgleichsmaßnahmen für etwaige Wettbewerbsverzerrungen. Ferner hat sich die HSH Nordbank dazu verpflichtet, nicht damit zu werben, dass die Bank staatliche Beihilfen erhalten hat, und sich bereiterklärt, weitere Verhaltensmaßregeln zu befolgen, um etwaige Wettbewerbsverzerrungen abzuschwächen (7).

3.   DER STANDPUNKT DEUTSCHLANDS

| (29) | Deutschland macht geltend, dass die Ausnahmeregelung nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag auf die Maßnahmen anwendbar sei. Ferner führt Deutschland aus, dass die Impaired-Assets-Mitteilung (8) nicht auf die Risikoabschirmung anwendbar sei, da die Maßnahme Ende 2008 ausgestaltet worden und noch vor Veröffentlichung der Impared-Assets-Mitteilung Gegenstand einer vorherigen Anmeldung gewesen sei. Für den Fall, dass die Impared-Assets-Mitteilung anwendbar sein sollte, macht Deutschland hilfsweise geltend, dass die Risikoabschirmung die Kriterien der Impared-Assets-Mitteilung für die Entlastungsfähigkeit, die Bewertung der Vermögenswerte sowie die Preisfestsetzung erfülle. |
| --- | --- |

(29)

Deutschland macht geltend, dass die Ausnahmeregelung nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag auf die Maßnahmen anwendbar sei. Ferner führt Deutschland aus, dass die Impaired-Assets-Mitteilung (8) nicht auf die Risikoabschirmung anwendbar sei, da die Maßnahme Ende 2008 ausgestaltet worden und noch vor Veröffentlichung der Impared-Assets-Mitteilung Gegenstand einer vorherigen Anmeldung gewesen sei. Für den Fall, dass die Impared-Assets-Mitteilung anwendbar sein sollte, macht Deutschland hilfsweise geltend, dass die Risikoabschirmung die Kriterien der Impared-Assets-Mitteilung für die Entlastungsfähigkeit, die Bewertung der Vermögenswerte sowie die Preisfestsetzung erfülle.

4.   BEIHILFERECHLTLICHE WÜRDIGUNG

4.1   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (30) | Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. |
| --- | --- |

(30)

Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.

| (31) | Die Kommission weist darauf hin, dass sie bereits in ihrer Entscheidung über die Rettungsmaßnahme festgestellt hat, dass die Risikoabschirmung und die Kapitalzufuhr zugunsten der HSH Nordbank eine staatliche Beihilfe darstellen (9). |
| --- | --- |

(31)

Die Kommission weist darauf hin, dass sie bereits in ihrer Entscheidung über die Rettungsmaßnahme festgestellt hat, dass die Risikoabschirmung und die Kapitalzufuhr zugunsten der HSH Nordbank eine staatliche Beihilfe darstellen (9).

| (32) | Die Kommission vertritt außerdem den vorläufigen Standpunkt, dass ein Teil der Beihilfe, die die HSH Nordbank in Form einer Kapitalzufuhr von 3 Mrd. EUR erhalten hat, an die Sparkassen und die neun von Flowers beratenen Investorengruppen weitergegeben wurde, indem ein unverhältnismäßig hoher Aktienanteil bei ihnen verblieb. |
| --- | --- |

(32)

Die Kommission vertritt außerdem den vorläufigen Standpunkt, dass ein Teil der Beihilfe, die die HSH Nordbank in Form einer Kapitalzufuhr von 3 Mrd. EUR erhalten hat, an die Sparkassen und die neun von Flowers beratenen Investorengruppen weitergegeben wurde, indem ein unverhältnismäßig hoher Aktienanteil bei ihnen verblieb.

4.2   Vereinbarkeit der Beihilfemaßnahmen mit dem Gemeinsamen Markt nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag

4.2.1   Anwendung von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag

| (33) | Nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag ist die Kommission befugt, eine Beihilfe als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu erklären, wenn sie zur ‚Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaats‘ beiträgt. In der Zwischenzeit hat die Kommission im Zuge der Genehmigung des deutschen Rettungspakets (10) bestätigt, dass eine beträchtliche Störung im Wirtschaftsleben Deutschlands droht und dass eine staatliche Stützung von Banken geeignet ist, diese Störung zu beheben. Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag kann daher angewandt werden. |
| --- | --- |

(33)

Nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag ist die Kommission befugt, eine Beihilfe als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu erklären, wenn sie zur ‚Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaats‘ beiträgt. In der Zwischenzeit hat die Kommission im Zuge der Genehmigung des deutschen Rettungspakets (10) bestätigt, dass eine beträchtliche Störung im Wirtschaftsleben Deutschlands droht und dass eine staatliche Stützung von Banken geeignet ist, diese Störung zu beheben. Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag kann daher angewandt werden.

| (34) | Die Kommission erinnert im Hinblick auf den vorliegenden Fall daran, dass sie bereits in ihrer Entscheidung über die vorläufige Genehmigung der Rettungsbeihilfe für die HSH Nordbank die Anwendbarkeit von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag geprüft hatte und zu dem Schluss gekommen war, dass die Beihilfe aufgrund der derzeitigen Lage des Finanzmarkts auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar erklärt werden kann, wenn Deutschland einen schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplan für die Bank vorlegen würde. Deutschland hat nun einen Umstrukturierungsplan für die HSH Nordbank vorgelegt, den die Kommission nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag prüfen wird. |
| --- | --- |

(34)

Die Kommission erinnert im Hinblick auf den vorliegenden Fall daran, dass sie bereits in ihrer Entscheidung über die vorläufige Genehmigung der Rettungsbeihilfe für die HSH Nordbank die Anwendbarkeit von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag geprüft hatte und zu dem Schluss gekommen war, dass die Beihilfe aufgrund der derzeitigen Lage des Finanzmarkts auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar erklärt werden kann, wenn Deutschland einen schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplan für die Bank vorlegen würde. Deutschland hat nun einen Umstrukturierungsplan für die HSH Nordbank vorgelegt, den die Kommission nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag prüfen wird.

4.2.2   Anwendung der Impaired-Assets-Mitteilung

| (35) | In der Impaired-Assets-Mitteilung (11) erläutert die Kommission, wie Entlastungsmaßnahmen der Mitgliedstaaten für wertgeminderte Vermögenswerte nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag zu bewerten sind. Wertgeminderte Vermögenswerte sind Kategorien von Vermögenswerten, bei denen den Banken Verluste drohen. Die Kommission stellt fest, dass die Impaired-Assets-Mitteilung alle Arten von Unterstützungsmaßnahmen abdeckt, die auf wertgeminderte Vermögenswerte abzielen und für das Empfängerinstitut in der Folge eine wirksame Entlastung darstellen. Die Impaired-Assets-Mitteilung definiert Entlastungsmaßnahmen klar als Maßnahmen, mit denen Banken starke Wertberichtigungen bestimmter Kategorien von Vermögenswerten vermeiden können. |
| --- | --- |

(35)

In der Impaired-Assets-Mitteilung (11) erläutert die Kommission, wie Entlastungsmaßnahmen der Mitgliedstaaten für wertgeminderte Vermögenswerte nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag zu bewerten sind. Wertgeminderte Vermögenswerte sind Kategorien von Vermögenswerten, bei denen den Banken Verluste drohen. Die Kommission stellt fest, dass die Impaired-Assets-Mitteilung alle Arten von Unterstützungsmaßnahmen abdeckt, die auf wertgeminderte Vermögenswerte abzielen und für das Empfängerinstitut in der Folge eine wirksame Entlastung darstellen. Die Impaired-Assets-Mitteilung definiert Entlastungsmaßnahmen klar als Maßnahmen, mit denen Banken starke Wertberichtigungen bestimmter Kategorien von Vermögenswerten vermeiden können.

| (36) | Die Kommission betont, dass die Risikoabschirmung in der Tat darauf abzielt, die HSH Nordbank vor dem Risiko einer künftigen [...], zu schützen. [...] Die Risikoabschirmung [...] erspart der Bank daher etwaige Maßnahmen zur Einhaltung aufsichtsrechtlicher Eigenkapitalanforderungen. Daher stellt die Risikoabschirmung eine Entlastungsmaßnahme dar und fällt in den Anwendungsbereich der Impaired-Assets-Mitteilung. |
| --- | --- |

(36)

Die Kommission betont, dass die Risikoabschirmung in der Tat darauf abzielt, die HSH Nordbank vor dem Risiko einer künftigen [...], zu schützen. [...] Die Risikoabschirmung [...] erspart der Bank daher etwaige Maßnahmen zur Einhaltung aufsichtsrechtlicher Eigenkapitalanforderungen. Daher stellt die Risikoabschirmung eine Entlastungsmaßnahme dar und fällt in den Anwendungsbereich der Impaired-Assets-Mitteilung.

| (37) | Im Hinblick auf den von Deutschland vorgebrachten ratione temporis-Einwand erinnert die Kommission daran, dass sie unabhängig vom Zeitpunkt der Ausgestaltung oder der Anmeldung der Maßnahme die zum Zeitpunkt der Annahme der Entscheidung geltenden Rechtsvorschriften und Mitteilungen anwenden muss (12). Die Kommission hat dementsprechend im Zusammenhang mit der aktuellen Finanzkrise die Impaired-Assets-Mitteilung auch auf Maßnahmen angewendet, die vor der Veröffentlichung der Impaired-Assets-Mitteilung angenommen wurden (13). Die Kommission ist der Auffassung, dass die Impaired-Assets-Mitteilung ohnehin auf die Risikoabschirmung anzuwenden ist, da die Risikoabschirmung nach der Veröffentlichung der Impaired-Assets-Mitteilung angemeldet wurde. |
| --- | --- |

(37)

Im Hinblick auf den von Deutschland vorgebrachten ratione temporis-Einwand erinnert die Kommission daran, dass sie unabhängig vom Zeitpunkt der Ausgestaltung oder der Anmeldung der Maßnahme die zum Zeitpunkt der Annahme der Entscheidung geltenden Rechtsvorschriften und Mitteilungen anwenden muss (12). Die Kommission hat dementsprechend im Zusammenhang mit der aktuellen Finanzkrise die Impaired-Assets-Mitteilung auch auf Maßnahmen angewendet, die vor der Veröffentlichung der Impaired-Assets-Mitteilung angenommen wurden (13). Die Kommission ist der Auffassung, dass die Impaired-Assets-Mitteilung ohnehin auf die Risikoabschirmung anzuwenden ist, da die Risikoabschirmung nach der Veröffentlichung der Impaired-Assets-Mitteilung angemeldet wurde.

4.2.3   Quantifizierung des Beihilfeelements

| (38) | Auf Grundlage der vorläufigen Würdigung kann der Beihilfebetrag aus der Rekapitalisierung und der Risikoabschirmung mit [5—13] Mrd. EUR veranschlagt und wie folgt aufgeschlüsselt werden:






  — | Die Kommission nimmt zu diesem Zeitpunkt an, dass der Beihilfebetrag einer Rekapitalisierungsmaßnahme bis zu 100 % betragen kann und daher dem Nennwert der Kapitalzufuhr gleichzusetzen ist. |
| --- | --- | --- |

(38)

Auf Grundlage der vorläufigen Würdigung kann der Beihilfebetrag aus der Rekapitalisierung und der Risikoabschirmung mit [5—13] Mrd. EUR veranschlagt und wie folgt aufgeschlüsselt werden:

—

Die Kommission nimmt zu diesem Zeitpunkt an, dass der Beihilfebetrag einer Rekapitalisierungsmaßnahme bis zu 100 % betragen kann und daher dem Nennwert der Kapitalzufuhr gleichzusetzen ist.

| — | Der in der Risikoabschirmung enthaltene Beihilfebetrag ist auf der Grundlage der Impaired-Assets-Mitteilung festzulegen (14). Der Beihilfebetrag entspricht der Differenz zwischen dem Übernahmewert und dem Marktwert der abgeschirmten Vermögenswerte, höchstens jedoch dem Nennwert der Garantie. Im vorliegenden Fall dürfte der Übernahmepreis [140—190] Mrd. EUR betragen, was dem Nennwert der insgesamt abgeschirmten Vermögenswerte ([140—190] Mrd. EUR) abzüglich des Erstverlustes von [2—5] Mrd. EUR entspricht. Es ist schwierig, den Marktwert des hauptsächlich aus Unternehmenskrediten bestehenden Portfolios zu bewerten. Die Kommission hält fest, dass sie in einer vorläufigen Prüfung externe Preisquellen (für extern bewertete Schuldverschreibungen), sofern vorhanden, herangezogen und diese auf das gesamte Portfolio hochgerechnet hat, und dabei von einer konstanten Deckungsquote der erwarteten Verluste (15) ausgegangen ist. Auf diese Weise erhielt sie für das Portfolio eine geschätzte Obergrenze von [80—100] % des Nennwerts ([140—190] Mrd. EUR). Unter Berücksichtigung von Volatilitäten oder Risikoprämien aufgrund des derzeitigen Umfelds würde eine weitere Prüfung wahrscheinlich einen niedrigeren Marktwert ergeben. Daher kommt die Kommission in ihrer vorläufigen Prüfung zu dem Schluss, dass der Marktwert [...] unter [150—200] Mrd. EUR liegt Daher beläuft sich das in der Risikoabschirmung enthaltene Beihilfeelement wahrscheinlich auf [2—10] Mrd. EUR. |
| --- | --- |

—

Der in der Risikoabschirmung enthaltene Beihilfebetrag ist auf der Grundlage der Impaired-Assets-Mitteilung festzulegen (14). Der Beihilfebetrag entspricht der Differenz zwischen dem Übernahmewert und dem Marktwert der abgeschirmten Vermögenswerte, höchstens jedoch dem Nennwert der Garantie. Im vorliegenden Fall dürfte der Übernahmepreis [140—190] Mrd. EUR betragen, was dem Nennwert der insgesamt abgeschirmten Vermögenswerte ([140—190] Mrd. EUR) abzüglich des Erstverlustes von [2—5] Mrd. EUR entspricht. Es ist schwierig, den Marktwert des hauptsächlich aus Unternehmenskrediten bestehenden Portfolios zu bewerten. Die Kommission hält fest, dass sie in einer vorläufigen Prüfung externe Preisquellen (für extern bewertete Schuldverschreibungen), sofern vorhanden, herangezogen und diese auf das gesamte Portfolio hochgerechnet hat, und dabei von einer konstanten Deckungsquote der erwarteten Verluste (15) ausgegangen ist. Auf diese Weise erhielt sie für das Portfolio eine geschätzte Obergrenze von [80—100] % des Nennwerts ([140—190] Mrd. EUR). Unter Berücksichtigung von Volatilitäten oder Risikoprämien aufgrund des derzeitigen Umfelds würde eine weitere Prüfung wahrscheinlich einen niedrigeren Marktwert ergeben. Daher kommt die Kommission in ihrer vorläufigen Prüfung zu dem Schluss, dass der Marktwert [...] unter [150—200] Mrd. EUR liegt Daher beläuft sich das in der Risikoabschirmung enthaltene Beihilfeelement wahrscheinlich auf [2—10] Mrd. EUR.

| — | Bei der Berechnung des Beihilfeelements sind die staatlichen Beihilfen zu berücksichtigen, die die Bank in jedweder Form erhalten hat (16); d. h. im vorliegenden Fall muss die der HSH Nordbank im Rahmen der deutschen Garantieregelung gewährte Garantie ebenfalls berücksichtigt werden. |
| --- | --- |

—

Bei der Berechnung des Beihilfeelements sind die staatlichen Beihilfen zu berücksichtigen, die die Bank in jedweder Form erhalten hat (16); d. h. im vorliegenden Fall muss die der HSH Nordbank im Rahmen der deutschen Garantieregelung gewährte Garantie ebenfalls berücksichtigt werden.

4.2.4   Vereinbarkeit der Risikoabschirmung mit dem Gemeinsamen Markt

Entlastungsfähigkeit der Vermögenswerte

| (39) | Zur Entlastungsfähigkeit von abgeschirmten Vermögenswerten heißt es in der Impaired-Assets-Mitteilung in Abschnitt 5.4, dass Entlastungsmaßnahmen eine klare Festlegung der wertgeminderten Vermögenswerte erfordern (17) und dass dabei bestimmte Grenzen zu ziehen sind, damit die Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt gewährleistet ist. |
| --- | --- |

(39)

Zur Entlastungsfähigkeit von abgeschirmten Vermögenswerten heißt es in der Impaired-Assets-Mitteilung in Abschnitt 5.4, dass Entlastungsmaßnahmen eine klare Festlegung der wertgeminderten Vermögenswerte erfordern (17) und dass dabei bestimmte Grenzen zu ziehen sind, damit die Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt gewährleistet ist.

| (40) | Die Kommission hat Zweifel daran, ob das Portfolio die Entlastungsfähigkeitskriterien der Impaired-Assets-Mitteilung erfüllt, da nur ein kleiner Teil des abgeschirmten Portfolios direkt unter die in der Impaired-Assets-Mitteilung enthaltene Definition von wertgeminderten Vermögenswerten fällt (weniger als [4—7] % des Portfolios sind strukturierte Kreditprodukte). Der Großteil des Portfolios besteht aus Standardkrediten, dem Schwerpunkt der Bank ([100—150] Mrd. EUR bzw. [60—80] %), insbesondere Schiffs- und Luftfahrtfinanzierungen, festverzinsliche Standardprodukte ([15—30] Mrd. EUR bzw. [10—20] %), Schuldscheindarlehen ([10—20] Mrd. EUR bzw. [5—10] %)) und Zahlungsgarantien ([4—10] Mrd. EUR bzw. [1—5] %). Die Elemente dieses Portfolios lauten auf verschiedene Währungen, u. a. USD, EUR und GBP. Zwar erkennt die Impaired-Assets-Mitteilung die Notwendigkeit eines pragmatischen und flexiblen Ansatzes bei der Auswahl der Form der Vermögenswerte für Entlastungsmaßnahmen an, die Kommission stellt jedoch die ‚wertgeminderte‘ Natur des im Portfolio enthaltenen Darlehensbestands in Frage, insbesondere in Anbetracht der Größe des Portfolios im Verhältnis zum gesamten Vermögensbestand. Das abgeschirmte Portfolio ist mit mehr als [50—80] % der gesamten Vermögenswerte der Bank ungewöhnlich groß. |
| --- | --- |

(40)

Die Kommission hat Zweifel daran, ob das Portfolio die Entlastungsfähigkeitskriterien der Impaired-Assets-Mitteilung erfüllt, da nur ein kleiner Teil des abgeschirmten Portfolios direkt unter die in der Impaired-Assets-Mitteilung enthaltene Definition von wertgeminderten Vermögenswerten fällt (weniger als [4—7] % des Portfolios sind strukturierte Kreditprodukte). Der Großteil des Portfolios besteht aus Standardkrediten, dem Schwerpunkt der Bank ([100—150] Mrd. EUR bzw. [60—80] %), insbesondere Schiffs- und Luftfahrtfinanzierungen, festverzinsliche Standardprodukte ([15—30] Mrd. EUR bzw. [10—20] %), Schuldscheindarlehen ([10—20] Mrd. EUR bzw. [5—10] %)) und Zahlungsgarantien ([4—10] Mrd. EUR bzw. [1—5] %). Die Elemente dieses Portfolios lauten auf verschiedene Währungen, u. a. USD, EUR und GBP. Zwar erkennt die Impaired-Assets-Mitteilung die Notwendigkeit eines pragmatischen und flexiblen Ansatzes bei der Auswahl der Form der Vermögenswerte für Entlastungsmaßnahmen an, die Kommission stellt jedoch die ‚wertgeminderte‘ Natur des im Portfolio enthaltenen Darlehensbestands in Frage, insbesondere in Anbetracht der Größe des Portfolios im Verhältnis zum gesamten Vermögensbestand. Das abgeschirmte Portfolio ist mit mehr als [50—80] % der gesamten Vermögenswerte der Bank ungewöhnlich groß.

| (41) | In diesem Zusammenhang weist die Kommission auf Randnummer 36 der Impaired-Assets-Mitteilung hin, in der der folgende allgemeine Grundsatz aufgestellt ist: Je weiter die Kriterien der Entlastungsfähigkeit für Entlastungsmaßnahmen gesteckt sind, desto umfangreicher muss die Umstrukturierung sein. |
| --- | --- |

(41)

In diesem Zusammenhang weist die Kommission auf Randnummer 36 der Impaired-Assets-Mitteilung hin, in der der folgende allgemeine Grundsatz aufgestellt ist: Je weiter die Kriterien der Entlastungsfähigkeit für Entlastungsmaßnahmen gesteckt sind, desto umfangreicher muss die Umstrukturierung sein.

Transparenz und Offenlegung

| (42) | Die Kommission hält fest, dass in Abschnitt 5.1 der Impaired-Assets-Mitteilung seitens der Banken für die Vermögenswerte, für die die Entlastung beantragt wird, ex ante uneingeschränkte Transparenz und volle Offenlegung der Wertminderung gefordert wird; Grundlage hierfür ist eine angemessene, von anerkannten unabhängigen Sachverständigen bestätigte und von der zuständigen Aufsichtsbehörde validierte Bewertung. |
| --- | --- |

(42)

Die Kommission hält fest, dass in Abschnitt 5.1 der Impaired-Assets-Mitteilung seitens der Banken für die Vermögenswerte, für die die Entlastung beantragt wird, ex ante uneingeschränkte Transparenz und volle Offenlegung der Wertminderung gefordert wird; Grundlage hierfür ist eine angemessene, von anerkannten unabhängigen Sachverständigen bestätigte und von der zuständigen Aufsichtsbehörde validierte Bewertung.

| (43) | Hierzu stellt die Kommission fest, dass die Bewertungsberichte zwar von unabhängigen Sachverständigen erstellt wurden, jedoch nur einen Bruchteil des abgeschirmten Portfolios erfassten, und zwar einen großen Teil der strukturierten Kreditbesicherungen. Nach Randnummer 37 der Impaired-Assets-Mitteilung muss die HSH Nordbank eine von anerkannten unabhängigen Sachverständigen vorgenommene Bewertung des gesamten Portfolios vorlegen. Darüber hinaus hat Deutschland [...] bisher keine Validierung des Bewertungsprozesses und des Ergebnisses durch die BaFin zur Verfügung gestellt. Die Kommission stellt daher die Vereinbarkeit der Maßnahme im Hinblick auf Transparenz und Offenlegung mit der Impaired-Assets-Mitteilung in Frage. |
| --- | --- |

(43)

Hierzu stellt die Kommission fest, dass die Bewertungsberichte zwar von unabhängigen Sachverständigen erstellt wurden, jedoch nur einen Bruchteil des abgeschirmten Portfolios erfassten, und zwar einen großen Teil der strukturierten Kreditbesicherungen. Nach Randnummer 37 der Impaired-Assets-Mitteilung muss die HSH Nordbank eine von anerkannten unabhängigen Sachverständigen vorgenommene Bewertung des gesamten Portfolios vorlegen. Darüber hinaus hat Deutschland [...] bisher keine Validierung des Bewertungsprozesses und des Ergebnisses durch die BaFin zur Verfügung gestellt. Die Kommission stellt daher die Vereinbarkeit der Maßnahme im Hinblick auf Transparenz und Offenlegung mit der Impaired-Assets-Mitteilung in Frage.

Management der Vermögenswerte

| (44) | Die Kommission weist im Hinblick auf das Management der Vermögenswerte darauf hin, dass in Abschnitt 5.6 der Impaired-Assets-Mitteilung eine klare funktionale und organisatorische Trennung zwischen der begünstigten Bank und ihren wertgeminderten Vermögenswerten gefordert wird, insbesondere in Bezug auf Verwaltung, Personal und Kunden. Die Kommission weist in diesem Zusammenhang darauf hin, dass es der Bank so ermöglicht werden sollte, sich auf die Wiederherstellung ihrer Rentabilität zu konzentrieren und etwaigen Interessenskonflikten vorzubeugen. |
| --- | --- |

(44)

Die Kommission weist im Hinblick auf das Management der Vermögenswerte darauf hin, dass in Abschnitt 5.6 der Impaired-Assets-Mitteilung eine klare funktionale und organisatorische Trennung zwischen der begünstigten Bank und ihren wertgeminderten Vermögenswerten gefordert wird, insbesondere in Bezug auf Verwaltung, Personal und Kunden. Die Kommission weist in diesem Zusammenhang darauf hin, dass es der Bank so ermöglicht werden sollte, sich auf die Wiederherstellung ihrer Rentabilität zu konzentrieren und etwaigen Interessenskonflikten vorzubeugen.

| (45) | Hierzu stellt die Kommission fest, dass bisher kein Beleg für eine klare funktionale und organisatorische Trennung erbracht wurde, da alle abgeschirmten Vermögenswerte weiterhin in der Bilanzsumme der HSH Nordbank erscheinen und unter der direkten Verwaltung und Aufsicht der Bank stehen. Die Kommission hat daher Zweifel, ob die Maßnahme im Hinblick auf das Management von Vermögenswerten mit der Impaired-Assets-Mitteilung vereinbar ist. |
| --- | --- |

(45)

Hierzu stellt die Kommission fest, dass bisher kein Beleg für eine klare funktionale und organisatorische Trennung erbracht wurde, da alle abgeschirmten Vermögenswerte weiterhin in der Bilanzsumme der HSH Nordbank erscheinen und unter der direkten Verwaltung und Aufsicht der Bank stehen. Die Kommission hat daher Zweifel, ob die Maßnahme im Hinblick auf das Management von Vermögenswerten mit der Impaired-Assets-Mitteilung vereinbar ist.

Bewertung

| (46) | Gemäß Abschnitt 5.5 der Impaired-Assets-Mitteilung ist ein korrektes und kohärentes Konzept für die Bewertung von Vermögenswerten von zentraler Bedeutung, um ungebührliche Wettbewerbsverzerrungen zu vermeiden und die Kohärenz der Bewertungsmethode sicherzustellen. Daher sollte die Bewertung der wertgeminderten Vermögenswerte vorab von der Kommission koordiniert werden. Hierzu hat die Kommission fachliche Hilfe durch die Sachverständigen der Europäischen Zentralbank angefordert und außerdem ihre eigenen externen Berater einbezogen. |
| --- | --- |

(46)

Gemäß Abschnitt 5.5 der Impaired-Assets-Mitteilung ist ein korrektes und kohärentes Konzept für die Bewertung von Vermögenswerten von zentraler Bedeutung, um ungebührliche Wettbewerbsverzerrungen zu vermeiden und die Kohärenz der Bewertungsmethode sicherzustellen. Daher sollte die Bewertung der wertgeminderten Vermögenswerte vorab von der Kommission koordiniert werden. Hierzu hat die Kommission fachliche Hilfe durch die Sachverständigen der Europäischen Zentralbank angefordert und außerdem ihre eigenen externen Berater einbezogen.

| (47) | Vermögenswerte sind auf der Basis ihres aktuellen Marktwerts und ihres tatsächlichen wirtschaftlichen Werts auf der Basis zugrundeliegender Cashflows zu bewerten. Der Übernahmewert bei Garantien für Vermögenswerte muss auf deren tatsächlichen wirtschaftlichen Wert beruhen, damit sichergestellt ist, dass der Beihilfebetrag auf ein Minimum begrenzt und die Beihilfe so mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. Pauschale Bewertungsabschläge (‚Haircuts‘) müssen in Erwägung gezogen werden, um einen Näherungswert für den tatsächlichen wirtschaftlichen Wert von Vermögenswerten zu erhalten, die so komplex sind, dass sich die Entwicklungen in der absehbaren Zeit im Grunde nicht zuverlässig vorhersagen lassen. Da nur eine Bewertung des strukturierten Kreditportfolios durch unabhängige Experten erfolgte und der Kommission keine ausreichenden Informationen über die Bewertung des tatsächlichen wirtschaftlichen Werts des gesamten Portfolios vorliegen, hat die Kommission derzeit Zweifel daran, ob die Maßnahme mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(47)

Vermögenswerte sind auf der Basis ihres aktuellen Marktwerts und ihres tatsächlichen wirtschaftlichen Werts auf der Basis zugrundeliegender Cashflows zu bewerten. Der Übernahmewert bei Garantien für Vermögenswerte muss auf deren tatsächlichen wirtschaftlichen Wert beruhen, damit sichergestellt ist, dass der Beihilfebetrag auf ein Minimum begrenzt und die Beihilfe so mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. Pauschale Bewertungsabschläge (‚Haircuts‘) müssen in Erwägung gezogen werden, um einen Näherungswert für den tatsächlichen wirtschaftlichen Wert von Vermögenswerten zu erhalten, die so komplex sind, dass sich die Entwicklungen in der absehbaren Zeit im Grunde nicht zuverlässig vorhersagen lassen. Da nur eine Bewertung des strukturierten Kreditportfolios durch unabhängige Experten erfolgte und der Kommission keine ausreichenden Informationen über die Bewertung des tatsächlichen wirtschaftlichen Werts des gesamten Portfolios vorliegen, hat die Kommission derzeit Zweifel daran, ob die Maßnahme mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (48) | Zur unabhängigen Bewertung des strukturierten Kreditteils des Portfolios stellt die Kommission zu diesem Zeitpunkt des Verfahrens ferner einige Annahmen der Bank in Frage, die sich auf die Wahl der für die Abzinsung von Cashflows herangezogenen Zinssätze und die Korrelation der im Portfolio enthaltenen Vermögenswerte beziehen. Die Kommission hat daher Zweifel, ob die Maßnahme im Hinblick auf die Bewertung mit der Impaired-Assets-Mitteilung vereinbar ist. |
| --- | --- |

(48)

Zur unabhängigen Bewertung des strukturierten Kreditteils des Portfolios stellt die Kommission zu diesem Zeitpunkt des Verfahrens ferner einige Annahmen der Bank in Frage, die sich auf die Wahl der für die Abzinsung von Cashflows herangezogenen Zinssätze und die Korrelation der im Portfolio enthaltenen Vermögenswerte beziehen. Die Kommission hat daher Zweifel, ob die Maßnahme im Hinblick auf die Bewertung mit der Impaired-Assets-Mitteilung vereinbar ist.

Lastenverteilung

| (49) | Zur Gewährleistung der Lastenverteilung sollte laut Abschnitt 5.2 der Impaired-Assets-Mitteilung von der Bank verlangt werden, dass sie durch Rückholklauseln (sogenannte Claw-Back-Klauseln) oder durch eine Erstverlust-Klausel, wonach der Erstverlust zu mindestens 10 % von der Bank getragen wird, und durch eine Restverlust-Klausel, wonach die Bank alle zusätzlichen Verluste zu mindestens 10 % trägt, für einen Teil der Verluste oder Risiken aufkommt. |
| --- | --- |

(49)

Zur Gewährleistung der Lastenverteilung sollte laut Abschnitt 5.2 der Impaired-Assets-Mitteilung von der Bank verlangt werden, dass sie durch Rückholklauseln (sogenannte Claw-Back-Klauseln) oder durch eine Erstverlust-Klausel, wonach der Erstverlust zu mindestens 10 % von der Bank getragen wird, und durch eine Restverlust-Klausel, wonach die Bank alle zusätzlichen Verluste zu mindestens 10 % trägt, für einen Teil der Verluste oder Risiken aufkommt.

| (50) | In diesem Zusammenhang weist die Kommission darauf hin, dass der Erstverlustanteil von [2—5] Mrd. EUR lediglich [1—5] % des abgeschirmten Portfolios entspricht. Die Kommission hat daher Zweifel, ob die Maßnahme im Hinblick auf die Lastenverteilung mit der Impaired-Assets-Mitteilung vereinbar ist. |
| --- | --- |

(50)

In diesem Zusammenhang weist die Kommission darauf hin, dass der Erstverlustanteil von [2—5] Mrd. EUR lediglich [1—5] % des abgeschirmten Portfolios entspricht. Die Kommission hat daher Zweifel, ob die Maßnahme im Hinblick auf die Lastenverteilung mit der Impaired-Assets-Mitteilung vereinbar ist.

Vergütung

| (51) | Randnummer 21 der Impaired-Assets-Mitteilung zufolge ist eine angemessene Vergütung eine weitere Voraussetzung für die Lastenverteilung. Wie in Anhang IV dargelegt, soll sie sicherstellen, dass bei der Festsetzung des Preises für die Entlastung von Vermögenswerten in jedem Fall eine Vergütung für den Staat vorzusehen ist, die dem Risiko künftiger Verluste, die über das im tatsächlichen wirtschaftlichen Wert ausgedrückte Risiko hinausgehen, angemessen Rechnung trägt. |
| --- | --- |

(51)

Randnummer 21 der Impaired-Assets-Mitteilung zufolge ist eine angemessene Vergütung eine weitere Voraussetzung für die Lastenverteilung. Wie in Anhang IV dargelegt, soll sie sicherstellen, dass bei der Festsetzung des Preises für die Entlastung von Vermögenswerten in jedem Fall eine Vergütung für den Staat vorzusehen ist, die dem Risiko künftiger Verluste, die über das im tatsächlichen wirtschaftlichen Wert ausgedrückte Risiko hinausgehen, angemessen Rechnung trägt.

| (52) | Für die von den Bundesländern gewährte Übernahme der Garantie bezahlt die Bank eine Gebühr von [3—6] % des Nennwerts. Die Kommission weist darauf hin, dass Deutschland zwei voneinander unabhängige Argumente für die Höhe der Garantiegebühr vorbringt. |
| --- | --- |

(52)

Für die von den Bundesländern gewährte Übernahme der Garantie bezahlt die Bank eine Gebühr von [3—6] % des Nennwerts. Die Kommission weist darauf hin, dass Deutschland zwei voneinander unabhängige Argumente für die Höhe der Garantiegebühr vorbringt.

| (53) | Das erste Argument bezieht sich auf die Berechnung der Entlastung der risikogewichteten Vermögenswerte, die mit der Garantie einhergeht. Deutschland hat mitgeteilt, dass sich die implizite Entlastung der risikogewichteten Vermögenswerte im Rahmen der Risikoabschirmung auf [15—60] Mrd. EUR beläuft. Die Bank macht geltend, dass eine Zielrendite von [8—11] % für eine langfristige Rentabilität notwendig ist, was bedeutet, dass die Wirkung der Maßnahme einer direkten Kapitalzufuhr von [1—6] Mrd. EUR entspricht. Die Bank folgert, dass eine Kapitalrendite von 10 % abzüglich eines risikofreien Zinssatzes eine angemessene Vergütung für eine entsprechende Kapitalzufuhr darstellt. Als risikofreien Zinssatz schlägt die HSH Nordbank den Zinssatz der 30-jährigen deutschen Staatsanleihen von derzeit 3,533 % vor, woraus sich eine Gebühr von [4—7] % auf [1—6] Mrd. EUR (18) bzw. [2—5] % auf den Nennwert der Garantie (10 Mrd. EUR) (19) ergibt. Deutschland leitet daraus ab, dass eine Gebühr von [3—6] % ausreichen sollte, um die Anforderungen der Impaired-Assets-Mitteilung zu erfüllen. Die Kommission stellt bei dieser Argumentation die Anwendung des Zinssatzes für die 30-jährigen deutschen Staatsanleihen als risikofreien Zinssatz in Frage, der für die Preisfestsetzung einer Garantie mit 5-jähriger Laufzeit nicht angemessen erscheint (20). |
| --- | --- |

(53)

Das erste Argument bezieht sich auf die Berechnung der Entlastung der risikogewichteten Vermögenswerte, die mit der Garantie einhergeht. Deutschland hat mitgeteilt, dass sich die implizite Entlastung der risikogewichteten Vermögenswerte im Rahmen der Risikoabschirmung auf [15—60] Mrd. EUR beläuft. Die Bank macht geltend, dass eine Zielrendite von [8—11] % für eine langfristige Rentabilität notwendig ist, was bedeutet, dass die Wirkung der Maßnahme einer direkten Kapitalzufuhr von [1—6] Mrd. EUR entspricht. Die Bank folgert, dass eine Kapitalrendite von 10 % abzüglich eines risikofreien Zinssatzes eine angemessene Vergütung für eine entsprechende Kapitalzufuhr darstellt. Als risikofreien Zinssatz schlägt die HSH Nordbank den Zinssatz der 30-jährigen deutschen Staatsanleihen von derzeit 3,533 % vor, woraus sich eine Gebühr von [4—7] % auf [1—6] Mrd. EUR (18) bzw. [2—5] % auf den Nennwert der Garantie (10 Mrd. EUR) (19) ergibt. Deutschland leitet daraus ab, dass eine Gebühr von [3—6] % ausreichen sollte, um die Anforderungen der Impaired-Assets-Mitteilung zu erfüllen. Die Kommission stellt bei dieser Argumentation die Anwendung des Zinssatzes für die 30-jährigen deutschen Staatsanleihen als risikofreien Zinssatz in Frage, der für die Preisfestsetzung einer Garantie mit 5-jähriger Laufzeit nicht angemessen erscheint (20).

| (54) | Bei der zweiten, direkteren Methode der Preisfestsetzung wird davon ausgegangen, dass eine Zweitverlusttranche mit Attachment-Punkten bei [3—5] Mrd. EUR ([1—3] % der erwarteten Forderung zum Zeitpunkt des Ausfalls — EAD (‚Exposure at Default‘)) und bei [12—14] Mrd. EUR ([5—10] % des EAD) ein BBB-Rating zur Folge hätte. [...], Berater der HSH Nordbank, machte geltend, dass Ende 2008 bei Transaktionen mit strukturierten Collateralised Loan Obligations (CLO) mit allgemeinen Attachment-Punkten von [10—25] % ein BBB-Rating hätte erreicht werden können. [...] wendete dann aber durchschnittliche CDS-Spreads über einen historischen Zeitraum (vor der Krise) an, um einen durchschnittlichen CDS-Spread von [3—6] % zu erhalten. Da das abgeschirmte Portfolio den Großteil der derzeitigen Vermögenswerte der HSH Nordbank umfasste, sollte, so [...] weiter, das Portfolio-Rating dem Rating der HSH Nordbank entsprechen. |
| --- | --- |

(54)

Bei der zweiten, direkteren Methode der Preisfestsetzung wird davon ausgegangen, dass eine Zweitverlusttranche mit Attachment-Punkten bei [3—5] Mrd. EUR ([1—3] % der erwarteten Forderung zum Zeitpunkt des Ausfalls — EAD (‚Exposure at Default‘)) und bei [12—14] Mrd. EUR ([5—10] % des EAD) ein BBB-Rating zur Folge hätte. [...], Berater der HSH Nordbank, machte geltend, dass Ende 2008 bei Transaktionen mit strukturierten Collateralised Loan Obligations (CLO) mit allgemeinen Attachment-Punkten von [10—25] % ein BBB-Rating hätte erreicht werden können. [...] wendete dann aber durchschnittliche CDS-Spreads über einen historischen Zeitraum (vor der Krise) an, um einen durchschnittlichen CDS-Spread von [3—6] % zu erhalten. Da das abgeschirmte Portfolio den Großteil der derzeitigen Vermögenswerte der HSH Nordbank umfasste, sollte, so [...] weiter, das Portfolio-Rating dem Rating der HSH Nordbank entsprechen.

| (55) | Die Kommission hat Zweifel an der zweiten Argumentationslinie. Da das Portfolio nicht eingehend geprüft wurde, ist schwer nachzuvollziehen, warum einige strukturierte Transaktionen, die Ende 2008 vorgenommen wurden, sich auf Portfolios beziehen sollten, die ähnliche Merkmale wie das Portfolio der HSH Nordbank aufweisen. Des Weiteren besteht kein Zusammenhang zwischen den Attachment-Punkten bei [10—25] % der betreffenden strukturierten CLO-Transaktionen und den Attachment-Punkten von [1—4] — [6—10] % der Garantie. Ferner beruht das Rating der HSH Nordbank auf einer Analyse ihrer gesamten Bilanzsumme und nicht nur ihres Vermögensbestands. Es besteht nicht notwendigerweise eine direkte Verbindung zwischen dem Rating des Vermögenswerte-Portfolios der Bank und ihrer davon unabhängigen Kreditwürdigkeit. |
| --- | --- |

(55)

Die Kommission hat Zweifel an der zweiten Argumentationslinie. Da das Portfolio nicht eingehend geprüft wurde, ist schwer nachzuvollziehen, warum einige strukturierte Transaktionen, die Ende 2008 vorgenommen wurden, sich auf Portfolios beziehen sollten, die ähnliche Merkmale wie das Portfolio der HSH Nordbank aufweisen. Des Weiteren besteht kein Zusammenhang zwischen den Attachment-Punkten bei [10—25] % der betreffenden strukturierten CLO-Transaktionen und den Attachment-Punkten von [1—4] — [6—10] % der Garantie. Ferner beruht das Rating der HSH Nordbank auf einer Analyse ihrer gesamten Bilanzsumme und nicht nur ihres Vermögensbestands. Es besteht nicht notwendigerweise eine direkte Verbindung zwischen dem Rating des Vermögenswerte-Portfolios der Bank und ihrer davon unabhängigen Kreditwürdigkeit.

| (56) | Die Kommission hat daher Zweifel, ob die Maßnahme im Hinblick auf die Preisfestsetzung mit der Impaired-Assets-Mitteilung vereinbar ist. |
| --- | --- |

(56)

Die Kommission hat daher Zweifel, ob die Maßnahme im Hinblick auf die Preisfestsetzung mit der Impaired-Assets-Mitteilung vereinbar ist.

4.2.5   Der Umstrukturierungsplan

Wiederherstellung der Rentabilität

| (57) | Im vorliegenden Fall ist nach Auffassung der Kommission eine umfassende Umstrukturierung erforderlich, weil eine [...] Bewertung der abgeschirmten Vermögenswerte nach den in der Impaired-Assets-Mitteilung dargelegten Grundsätzen ohne staatliches Eingreifen [...]. Eine umfassende Umstrukturierung ist auch deshalb erforderlich, weil die HSH staatliche Beihilfen von insgesamt rund [3—13] Mrd. EUR in Form einer Kapitalzufuhr und einer Entlastungsmaßnahme für wertgeminderte Vermögenswerte erhalten hat, was etwa [2—10] % seiner RWA ausmacht und somit den unter Randnummer 55 der Impaired-Assets-Mitteilung festgelegten Schwellenwert von 2 % der gesamten risikogewichteten Aktiva übersteigt. |
| --- | --- |

(57)

Im vorliegenden Fall ist nach Auffassung der Kommission eine umfassende Umstrukturierung erforderlich, weil eine [...] Bewertung der abgeschirmten Vermögenswerte nach den in der Impaired-Assets-Mitteilung dargelegten Grundsätzen ohne staatliches Eingreifen [...]. Eine umfassende Umstrukturierung ist auch deshalb erforderlich, weil die HSH staatliche Beihilfen von insgesamt rund [3—13] Mrd. EUR in Form einer Kapitalzufuhr und einer Entlastungsmaßnahme für wertgeminderte Vermögenswerte erhalten hat, was etwa [2—10] % seiner RWA ausmacht und somit den unter Randnummer 55 der Impaired-Assets-Mitteilung festgelegten Schwellenwert von 2 % der gesamten risikogewichteten Aktiva übersteigt.

| (58) | Wie die Kommission in ihrer Umstrukturierungsmitteilung (21) dargelegt hat, muss der Umstrukturierungsplan die Wiederherstellung der Rentabilität des Unternehmens innerhalb einer angemessenen Frist ermöglichen. Diesbezüglich begrüßt die Kommission, dass die HSH Nordbank die Absicht hat, sich auf ihre Kerngeschäftsfelder zu konzentrieren und ihr Nicht-Kerngeschäft sowie risikoträchtigere Aktivitäten aufzugeben oder deutlich zu reduzieren. |
| --- | --- |

(58)

Wie die Kommission in ihrer Umstrukturierungsmitteilung (21) dargelegt hat, muss der Umstrukturierungsplan die Wiederherstellung der Rentabilität des Unternehmens innerhalb einer angemessenen Frist ermöglichen. Diesbezüglich begrüßt die Kommission, dass die HSH Nordbank die Absicht hat, sich auf ihre Kerngeschäftsfelder zu konzentrieren und ihr Nicht-Kerngeschäft sowie risikoträchtigere Aktivitäten aufzugeben oder deutlich zu reduzieren.

| (59) | Die Kommission hat jedoch Zweifel daran, ob die HSH Nordbank in der Lage sein wird, ihre langfristige Rentabilität wiederherzustellen. Hinsichtlich der Finanzierung stellt die Kommission fest, dass die HSH zwar die Funktion einer Sparkassenzentralbank wahrnimmt, aber keinen Zugang zu Privatkundeneinlagen hat. Die HSH ist somit bei der Refinanzierung [...] auf den Geld- und Kapitalmarkt angewiesen. [2012—2015] müssen mehr als [60—110] Mrd. EUR auf dem Geld- und Kapitalmarkt refinanziert werden. Die Kommission hat somit Zweifel daran, ob die derzeitige Refinanzierungsstrategie für sich allein [...] tragfähig ist. |
| --- | --- |

(59)

Die Kommission hat jedoch Zweifel daran, ob die HSH Nordbank in der Lage sein wird, ihre langfristige Rentabilität wiederherzustellen. Hinsichtlich der Finanzierung stellt die Kommission fest, dass die HSH zwar die Funktion einer Sparkassenzentralbank wahrnimmt, aber keinen Zugang zu Privatkundeneinlagen hat. Die HSH ist somit bei der Refinanzierung [...] auf den Geld- und Kapitalmarkt angewiesen. [2012—2015] müssen mehr als [60—110] Mrd. EUR auf dem Geld- und Kapitalmarkt refinanziert werden. Die Kommission hat somit Zweifel daran, ob die derzeitige Refinanzierungsstrategie für sich allein [...] tragfähig ist.

| (60) | Nach dem vorgelegten Umstrukturierungsplan beabsichtigt die HSH Nordbank, ihre Position im Firmenkundengeschäft und im Private Banking in Norddeutschland auszubauen. In diesem Segment werden [...] höhere Wachstumsraten prognostiziert als auf den entsprechenden Basismärkten. Die Kommission stellt fest, dass die Finanzkrise durch den Markteintritt anderer Banken in einigen Geschäftsfeldern zu mehr Wettbewerbsdruck geführt hat (22). Wenn die Bank ihre Marktposition im Firmenkundengeschäft (wo sie in ihrer Region bereits einen Marktanteil von rund [...] % hat) ausbauen will, muss sie im Neugeschäft mit anderen Banken in Wettbewerb treten, die ihre Geschäftsmodelle ebenfalls wieder auf die traditionellen Bankgeschäfte ausrichten. Es wird sich dabei um einen Preiswettbewerb handeln und die Margen werden gering sein, so dass es zweifelhaft erscheint, ob das im Umstrukturierungsplan prognostizierte Wachstum tatsächlich erzielt werden kann. Insbesondere aufgrund des zu erwartenden Wettbewerbszuwachses ist es daher fraglich, ob die zugrunde liegende Hypothese steigender Margen zutreffend ist. |
| --- | --- |

(60)

Nach dem vorgelegten Umstrukturierungsplan beabsichtigt die HSH Nordbank, ihre Position im Firmenkundengeschäft und im Private Banking in Norddeutschland auszubauen. In diesem Segment werden [...] höhere Wachstumsraten prognostiziert als auf den entsprechenden Basismärkten. Die Kommission stellt fest, dass die Finanzkrise durch den Markteintritt anderer Banken in einigen Geschäftsfeldern zu mehr Wettbewerbsdruck geführt hat (22). Wenn die Bank ihre Marktposition im Firmenkundengeschäft (wo sie in ihrer Region bereits einen Marktanteil von rund [...] % hat) ausbauen will, muss sie im Neugeschäft mit anderen Banken in Wettbewerb treten, die ihre Geschäftsmodelle ebenfalls wieder auf die traditionellen Bankgeschäfte ausrichten. Es wird sich dabei um einen Preiswettbewerb handeln und die Margen werden gering sein, so dass es zweifelhaft erscheint, ob das im Umstrukturierungsplan prognostizierte Wachstum tatsächlich erzielt werden kann. Insbesondere aufgrund des zu erwartenden Wettbewerbszuwachses ist es daher fraglich, ob die zugrunde liegende Hypothese steigender Margen zutreffend ist.

| (61) | Die zweite Säule des Umstrukturierungsplans der HSH bildet die Finanzierung von Geschäftsfeldern wie Shipping und Transport, die von Natur aus volatil sind. [...] Die HSH geht davon aus, dass der Wettbewerb in diesen Bereichen abnehmen wird. Wachstum und Rendite in diesen Bereichen sind jedoch eher moderat, so dass es fraglich erscheint, ob die HSH auf den betreffenden Märkten, auf denen sie bereits vergleichsweise hohe Marktanteile besitzt, expandieren kann. |
| --- | --- |

(61)

Die zweite Säule des Umstrukturierungsplans der HSH bildet die Finanzierung von Geschäftsfeldern wie Shipping und Transport, die von Natur aus volatil sind. [...] Die HSH geht davon aus, dass der Wettbewerb in diesen Bereichen abnehmen wird. Wachstum und Rendite in diesen Bereichen sind jedoch eher moderat, so dass es fraglich erscheint, ob die HSH auf den betreffenden Märkten, auf denen sie bereits vergleichsweise hohe Marktanteile besitzt, expandieren kann.

| (62) | Die dritte Säule (Kapitalmarktaktivitäten) wurde von der Bank in den vergangenen Jahren stark ausgebaut. [...] Stattdessen stieg die Bank in nicht-kundenabhängige Kapitalmarktaktivitäten wie Eigenhandel bzw. Arbitragegeschäfte ein [...]. Aktivitäten, die wie der Eigenhandel und Arbitragegeschäfte zur Krise beigetragen haben, sollten künftig auf das Minimum beschränkt werden. Sie sind in begrenztem Umfang erforderlich, um Wholesale-Kunden eine vollständige Produktpalette anbieten zu können oder um die Refinanzierung im internationalen Geschäft zu unterstützen. [...] |
| --- | --- |

(62)

Die dritte Säule (Kapitalmarktaktivitäten) wurde von der Bank in den vergangenen Jahren stark ausgebaut. [...] Stattdessen stieg die Bank in nicht-kundenabhängige Kapitalmarktaktivitäten wie Eigenhandel bzw. Arbitragegeschäfte ein [...]. Aktivitäten, die wie der Eigenhandel und Arbitragegeschäfte zur Krise beigetragen haben, sollten künftig auf das Minimum beschränkt werden. Sie sind in begrenztem Umfang erforderlich, um Wholesale-Kunden eine vollständige Produktpalette anbieten zu können oder um die Refinanzierung im internationalen Geschäft zu unterstützen. [...]

| (63) | Im zugrundeliegenden Geschäftsplan sind [...] Wachstumsraten auf volatilen Märkten und in Geschäftsbereichen veranschlagt, die für die bisherigen Verluste verantwortlich sind. [...]: die Konzentration auf zyklische Geschäftsfelder und die Abhängigkeit von der Refinanzierung auf dem Geld- und Kapitalmarkt. Daher ist auch die Annahme, dass die Bank [2011—2014] wieder ihr früheres A-Rating erhalten wird, möglicherweise nicht realistisch. [...] |
| --- | --- |

(63)

Im zugrundeliegenden Geschäftsplan sind [...] Wachstumsraten auf volatilen Märkten und in Geschäftsbereichen veranschlagt, die für die bisherigen Verluste verantwortlich sind. [...]: die Konzentration auf zyklische Geschäftsfelder und die Abhängigkeit von der Refinanzierung auf dem Geld- und Kapitalmarkt. Daher ist auch die Annahme, dass die Bank [2011—2014] wieder ihr früheres A-Rating erhalten wird, möglicherweise nicht realistisch. [...]

| (64) | Ferner stellt sich die Frage, ob strategische Kohärenz gewährleistet ist. [...] Angesichts der [...] Anfälligkeit der Bank auf den Kredit- und Refinanzierungsmärkten hat die Kommission Zweifel daran, ob das Geschäftsmodell der HSH [...] langfristig tragfähig ist. |
| --- | --- |

(64)

Ferner stellt sich die Frage, ob strategische Kohärenz gewährleistet ist. [...] Angesichts der [...] Anfälligkeit der Bank auf den Kredit- und Refinanzierungsmärkten hat die Kommission Zweifel daran, ob das Geschäftsmodell der HSH [...] langfristig tragfähig ist.

Eigenbeitrag

| (65) | Zum Eigenbeitrag stellt die Kommission fest, dass der Umstrukturierungsplan keine weitreichenden Vorschläge enthält. Die Bank leistet durch Aufgabe bestimmter Aktivitäten einen gewissen Beitrag, doch der Umfang der Eigenleistung bleibt vage. |
| --- | --- |

(65)

Zum Eigenbeitrag stellt die Kommission fest, dass der Umstrukturierungsplan keine weitreichenden Vorschläge enthält. Die Bank leistet durch Aufgabe bestimmter Aktivitäten einen gewissen Beitrag, doch der Umfang der Eigenleistung bleibt vage.

| (66) | Die Kommission hat Zweifel daran, ob die Kapitalzufuhr mit einer angemessenen Lastenverteilung erfolgt ist. Die Kommission stellt fest, dass die Kapitalzufuhr von 3 Mrd. EUR durch die Ausgabe stimmberechtigter Stammaktien (Core-Tier-1-Kapital) erfolgte. Der Bezugspreis der neuen Aktien im Gesamtwert von 3 Mrd. EUR wurde auf der Grundlage einer Bewertung der Bank durch [...] festgelegt, die eine Unternehmenswertbandbreite zwischen [1,5—3,5] Mrd. EUR und [2—4] Mrd. EUR ([18—28] EUR pro Aktie) ergab. Auf der Grundlage der Bewertung liegt der Durchschnittswert der HSH bei [1,5—4] Mrd. EUR ([18—28] EUR pro Aktie). Da die im Geschäftsplan der HSH prognostizierten Gewinne für den Zeitraum 2009—2012 nicht ausreichten, um auf alle Stammaktien 10 % Dividende zu zahlen, wurde der Ausgabebetrag der neuen Stammaktien durch einen Abschlag in Höhe der im Zeitraum 2009—2012 nicht gezahlten Dividende von 10 % ([3—6] EUR pro Aktie) verringert. Der von den Ländern zu zahlende Bezugspreis wurde dementsprechend auf 19 EUR festgesetzt. |
| --- | --- |

(66)

Die Kommission hat Zweifel daran, ob die Kapitalzufuhr mit einer angemessenen Lastenverteilung erfolgt ist. Die Kommission stellt fest, dass die Kapitalzufuhr von 3 Mrd. EUR durch die Ausgabe stimmberechtigter Stammaktien (Core-Tier-1-Kapital) erfolgte. Der Bezugspreis der neuen Aktien im Gesamtwert von 3 Mrd. EUR wurde auf der Grundlage einer Bewertung der Bank durch [...] festgelegt, die eine Unternehmenswertbandbreite zwischen [1,5—3,5] Mrd. EUR und [2—4] Mrd. EUR ([18—28] EUR pro Aktie) ergab. Auf der Grundlage der Bewertung liegt der Durchschnittswert der HSH bei [1,5—4] Mrd. EUR ([18—28] EUR pro Aktie). Da die im Geschäftsplan der HSH prognostizierten Gewinne für den Zeitraum 2009—2012 nicht ausreichten, um auf alle Stammaktien 10 % Dividende zu zahlen, wurde der Ausgabebetrag der neuen Stammaktien durch einen Abschlag in Höhe der im Zeitraum 2009—2012 nicht gezahlten Dividende von 10 % ([3—6] EUR pro Aktie) verringert. Der von den Ländern zu zahlende Bezugspreis wurde dementsprechend auf 19 EUR festgesetzt.

| (67) | Nach der vorläufigen Prüfung der Kapitalzufuhr vertritt die Kommission die Auffassung, dass der Bezugspreis der neuen Aktien [...] überhöht ist. Die Kommission ist ferner der Ansicht, dass der von [...] vorgenommenen Bewertung der HSH Nordbank ein Geschäftsplan zugrunde liegt, der [...] zu optimistisch ist und [...] Faktoren außer Acht lässt. [...] (23) selbst widerlegte in der Folge die Feststellungen seines eigenen Berichts, indem das Unternehmen darauf hinwies, dass der Geschäftsplan zu optimistisch erscheine, dass das anstehende Beihilfekontrollverfahren bei der Kommission erhebliche Auswirkungen auf die Bank haben könnte und dass die von S&P vorgenommene Herabstufung der HSH von A auf BBB+ bei der Bewertung nicht berücksichtigt worden sei. |
| --- | --- |

(67)

Nach der vorläufigen Prüfung der Kapitalzufuhr vertritt die Kommission die Auffassung, dass der Bezugspreis der neuen Aktien [...] überhöht ist. Die Kommission ist ferner der Ansicht, dass der von [...] vorgenommenen Bewertung der HSH Nordbank ein Geschäftsplan zugrunde liegt, der [...] zu optimistisch ist und [...] Faktoren außer Acht lässt. [...] (23) selbst widerlegte in der Folge die Feststellungen seines eigenen Berichts, indem das Unternehmen darauf hinwies, dass der Geschäftsplan zu optimistisch erscheine, dass das anstehende Beihilfekontrollverfahren bei der Kommission erhebliche Auswirkungen auf die Bank haben könnte und dass die von S&P vorgenommene Herabstufung der HSH von A auf BBB+ bei der Bewertung nicht berücksichtigt worden sei.

| (68) | Mit dem Downrating der HSH [...] brachte S&P zum Ausdruck, dass die Bank nach Ansicht von S&P weiterhin unter erheblichem finanziellem Stress steht. S&P trug auch den strategischen Herausforderungen der HSH als großer Geschäftsbank Rechnung, die auf Nischenmärkte mit zyklischen Schwankungen konzentriert ist und für ihre hohe Bilanzsumme [...] auf die Refinanzierung auf dem Geld- und Kapitalmarkt zurückgreift. S&P berücksichtigte ferner anhaltende Verwerfungen auf den Kernmärkten der HSH (vor allem Schiffsfinanzierung und Gewerbeimmobilien) und den erheblichen Umstrukturierungsbedarf der Bank. |
| --- | --- |

(68)

Mit dem Downrating der HSH [...] brachte S&P zum Ausdruck, dass die Bank nach Ansicht von S&P weiterhin unter erheblichem finanziellem Stress steht. S&P trug auch den strategischen Herausforderungen der HSH als großer Geschäftsbank Rechnung, die auf Nischenmärkte mit zyklischen Schwankungen konzentriert ist und für ihre hohe Bilanzsumme [...] auf die Refinanzierung auf dem Geld- und Kapitalmarkt zurückgreift. S&P berücksichtigte ferner anhaltende Verwerfungen auf den Kernmärkten der HSH (vor allem Schiffsfinanzierung und Gewerbeimmobilien) und den erheblichen Umstrukturierungsbedarf der Bank.

| (69) | Die Berücksichtigung des Downratings der HSH Nordbank hätte somit die Bewertung [...] beeinflusst und zur Festsetzung eines [...] niedrigeren Wertes geführt. Aufgrund der kritischen Entwicklungen in den für das HSH-Geschäftsmodell relevanten Sektoren und der Refinanzierungsschwierigkeiten auf den Kapitalmärkten zeigte sich [...] bezüglich der Zukunft der Bank eher pessimistisch. |
| --- | --- |

(69)

Die Berücksichtigung des Downratings der HSH Nordbank hätte somit die Bewertung [...] beeinflusst und zur Festsetzung eines [...] niedrigeren Wertes geführt. Aufgrund der kritischen Entwicklungen in den für das HSH-Geschäftsmodell relevanten Sektoren und der Refinanzierungsschwierigkeiten auf den Kapitalmärkten zeigte sich [...] bezüglich der Zukunft der Bank eher pessimistisch.

| (70) | [...] |
| --- | --- |

(70)

[...]

| (71) | Ferner stellt die Kommission fest, dass nicht die Abschläge vorgenommen wurden, die angesichts des Umfangs der Kapitalzufuhr, des schwierigen Marktumfelds sowie der Tatsache, dass die HSH nicht börsennotiert ist, [...]. Bei vergleichbaren Kapitalzuführungen erfolgten Abschläge in Höhe von 30 % bis 60 %. |
| --- | --- |

(71)

Ferner stellt die Kommission fest, dass nicht die Abschläge vorgenommen wurden, die angesichts des Umfangs der Kapitalzufuhr, des schwierigen Marktumfelds sowie der Tatsache, dass die HSH nicht börsennotiert ist, [...]. Bei vergleichbaren Kapitalzuführungen erfolgten Abschläge in Höhe von 30 % bis 60 %.

| (72) | Aufgrund dieser Feststellungen ist die Kommission der Auffassung, dass der Wert der Bank vor der Kapitalzufuhr und der Übernahme der Garantie [...] betrug oder [...] war. Somit haben die beiden Länder mit 19 EUR einen viel zu hohen Preis für die neuen Aktien gezahlt. Die Kommission vertritt daher den vorläufigen Standpunkt, dass die Eigentümer, die sich nicht an der Rettungsbeihilfe beteiligt haben (die neun von Flowers beratenen Investorengruppen und die Sparkassen) und trotzdem weiterhin 9,19 % bzw. 4,73 % an der HSH Nordbank halten, unverhältnismäßig stark von der Rettungsbeihilfe profitiert haben, weil ihre Anteile nicht völlig verwässert wurden. |
| --- | --- |

(72)

Aufgrund dieser Feststellungen ist die Kommission der Auffassung, dass der Wert der Bank vor der Kapitalzufuhr und der Übernahme der Garantie [...] betrug oder [...] war. Somit haben die beiden Länder mit 19 EUR einen viel zu hohen Preis für die neuen Aktien gezahlt. Die Kommission vertritt daher den vorläufigen Standpunkt, dass die Eigentümer, die sich nicht an der Rettungsbeihilfe beteiligt haben (die neun von Flowers beratenen Investorengruppen und die Sparkassen) und trotzdem weiterhin 9,19 % bzw. 4,73 % an der HSH Nordbank halten, unverhältnismäßig stark von der Rettungsbeihilfe profitiert haben, weil ihre Anteile nicht völlig verwässert wurden.

| (73) | Sollte die HSH Nordbank nicht eine echte Einbindung der neun von Flowers beratenen Investorengruppen und der Sparkassen in die Lastenverteilung vorschlagen, könnte sich die Kommission gezwungen sehen, von den neun von Flowers beratenen Investorengruppen und den Sparkassen die vermutlich rechtswidrige Beihilfe zurückzufordern. |
| --- | --- |

(73)

Sollte die HSH Nordbank nicht eine echte Einbindung der neun von Flowers beratenen Investorengruppen und der Sparkassen in die Lastenverteilung vorschlagen, könnte sich die Kommission gezwungen sehen, von den neun von Flowers beratenen Investorengruppen und den Sparkassen die vermutlich rechtswidrige Beihilfe zurückzufordern.

| (74) | Außerdem sind keine klaren Vorschläge hinsichtlich der Aktionäre unterbreitet worden. Bereits in der Entscheidung über die Rettungsbeihilfe hat Deutschland zugesagt, dass die HSH aufgrund ihrer massiven Verluste keine Kupons für ihre Hybrid-Kapitalinstrumente ausschütten wird. Die Kommission verlangt, dass an dieser Lastenverteilung festgehalten wird, solange es im Ermessen der Bank liegt, ob sie für Hybrid-Kapitalinstrumente Kupons zahlt. Ferner ist die Kommission der Auffassung, dass bei diesen Instrumenten eine Verlustbeteiligung [...]. |
| --- | --- |

(74)

Außerdem sind keine klaren Vorschläge hinsichtlich der Aktionäre unterbreitet worden. Bereits in der Entscheidung über die Rettungsbeihilfe hat Deutschland zugesagt, dass die HSH aufgrund ihrer massiven Verluste keine Kupons für ihre Hybrid-Kapitalinstrumente ausschütten wird. Die Kommission verlangt, dass an dieser Lastenverteilung festgehalten wird, solange es im Ermessen der Bank liegt, ob sie für Hybrid-Kapitalinstrumente Kupons zahlt. Ferner ist die Kommission der Auffassung, dass bei diesen Instrumenten eine Verlustbeteiligung [...].

| (75) | Aufgrund dieser Feststellungen hat die Kommission Zweifel daran, ob die Beihilfe auf das erforderliche Minimum beschränkt ist und die Lastenverteilung im Rahmen der Umstrukturierung ausreichend ist. |
| --- | --- |

(75)

Aufgrund dieser Feststellungen hat die Kommission Zweifel daran, ob die Beihilfe auf das erforderliche Minimum beschränkt ist und die Lastenverteilung im Rahmen der Umstrukturierung ausreichend ist.

4.2.6   Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen

| (76) | Gemäß Randnummer 30 der Umstrukturierungsmitteilung richten sich Art und Form der Maßnahmen zur Begrenzung von Wettbewerbsverzerrungen nach der Höhe der Beihilfe und den Bedingungen und Umständen, unter denen die Beihilfe gewährt wurde, sowie nach den Merkmalen des Marktes oder der Märkte, auf dem bzw. denen die begünstigte Bank tätig sein wird. Es wurden keine nennenswerten Maßnahmen zur Begrenzung der wettbewerbsverzerrenden Wirkung der Beihilfe vorgeschlagen. Insbesondere bei der Abbaubank prüft die HSH Nordbank weiterhin Alternativen und sucht nach einer anderen Lösung, [...]. |
| --- | --- |

(76)

Gemäß Randnummer 30 der Umstrukturierungsmitteilung richten sich Art und Form der Maßnahmen zur Begrenzung von Wettbewerbsverzerrungen nach der Höhe der Beihilfe und den Bedingungen und Umständen, unter denen die Beihilfe gewährt wurde, sowie nach den Merkmalen des Marktes oder der Märkte, auf dem bzw. denen die begünstigte Bank tätig sein wird. Es wurden keine nennenswerten Maßnahmen zur Begrenzung der wettbewerbsverzerrenden Wirkung der Beihilfe vorgeschlagen. Insbesondere bei der Abbaubank prüft die HSH Nordbank weiterhin Alternativen und sucht nach einer anderen Lösung, [...].

| (77) | Die Bank betrachtet die Aufgabe nicht-strategischer Geschäftsfelder (insbesondere Energy USA, Immobilienfinanzierung in New York und Westeuropa) und die damit einhergehende Verringerung ihrer Bilanzsumme, die Veräußerung der [...] und der [...], die Schließung von [...] Niederlassungen bzw. Repräsentanzen im Ausland und die deutliche Verkleinerung der Niederlassungen in [...] als Maßnahmen zur Vermeidung etwaiger Wettbewerbsverfälschungen. |
| --- | --- |

(77)

Die Bank betrachtet die Aufgabe nicht-strategischer Geschäftsfelder (insbesondere Energy USA, Immobilienfinanzierung in New York und Westeuropa) und die damit einhergehende Verringerung ihrer Bilanzsumme, die Veräußerung der [...] und der [...], die Schließung von [...] Niederlassungen bzw. Repräsentanzen im Ausland und die deutliche Verkleinerung der Niederlassungen in [...] als Maßnahmen zur Vermeidung etwaiger Wettbewerbsverfälschungen.

| (78) | Die Kommission begrüßt, dass die HSH Nordbank ihre Bilanzsumme und ihre risikogewichteten Aktiva deutlich verringern wird, hält jedoch die vorgenannten Maßnahmen nicht für ausreichend, da diese Schrumpfung wie in anderen Bankenfällen auch zu einem erheblichen Teil allein schon zur Wiederherstellung der Rentabilität erforderlich ist. Daher hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich um Maßnahmen handelt, die wirklich auf die Begrenzung von Wettbewerbsverzerrungen abzielen. |
| --- | --- |

(78)

Die Kommission begrüßt, dass die HSH Nordbank ihre Bilanzsumme und ihre risikogewichteten Aktiva deutlich verringern wird, hält jedoch die vorgenannten Maßnahmen nicht für ausreichend, da diese Schrumpfung wie in anderen Bankenfällen auch zu einem erheblichen Teil allein schon zur Wiederherstellung der Rentabilität erforderlich ist. Daher hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich um Maßnahmen handelt, die wirklich auf die Begrenzung von Wettbewerbsverzerrungen abzielen.

| (79) | Für Tochtergesellschaften wie die [...] und die [...] liegen der Kommission nur Zieldaten für deren Veräußerung vor, nicht aber feste Zusicherungen, dass die Gesellschaften bis Ende [2012—2015] auch tatsächlich verkauft werden. Da die Kommission nicht sicher ist, nach welchem Zeitplan diese Maßnahmen durchgeführt werden sollen, hat sie Zweifel daran, inwieweit sich damit Wettbewerbsverzerrungen wirksam vermeiden lassen. |
| --- | --- |

(79)

Für Tochtergesellschaften wie die [...] und die [...] liegen der Kommission nur Zieldaten für deren Veräußerung vor, nicht aber feste Zusicherungen, dass die Gesellschaften bis Ende [2012—2015] auch tatsächlich verkauft werden. Da die Kommission nicht sicher ist, nach welchem Zeitplan diese Maßnahmen durchgeführt werden sollen, hat sie Zweifel daran, inwieweit sich damit Wettbewerbsverzerrungen wirksam vermeiden lassen.

| (80) | Die Kommission begrüßt außerdem die Zusicherung, dass nicht damit geworben wird, dass die Bank staatliche Beihilfen erhalten hat. Dies ist jedoch nicht ausreichend, um die Wettbewerbsverzerrungen zu begrenzen, und die Kommission erwartet, dass insbesondere mit Blick auf Norddeutschland weitere Verhaltensauflagen oder strukturelle Maßnahmen vorgesehen werden (z. B. Verpflichtung, dass der Kapitalentlastungseffekt in die Kreditversorgung der Realwirtschaft und nicht in die Finanzierung einer Wachstumsstrategie — insbesondere nicht von Übernahmen — fließt, Verzicht auf Preisführerschaft oder Zusicherung von Beschränkungen bei der Dividendenpolitik bzw. Obergrenzen für Managementvergütungen). |
| --- | --- |

(80)

Die Kommission begrüßt außerdem die Zusicherung, dass nicht damit geworben wird, dass die Bank staatliche Beihilfen erhalten hat. Dies ist jedoch nicht ausreichend, um die Wettbewerbsverzerrungen zu begrenzen, und die Kommission erwartet, dass insbesondere mit Blick auf Norddeutschland weitere Verhaltensauflagen oder strukturelle Maßnahmen vorgesehen werden (z. B. Verpflichtung, dass der Kapitalentlastungseffekt in die Kreditversorgung der Realwirtschaft und nicht in die Finanzierung einer Wachstumsstrategie — insbesondere nicht von Übernahmen — fließt, Verzicht auf Preisführerschaft oder Zusicherung von Beschränkungen bei der Dividendenpolitik bzw. Obergrenzen für Managementvergütungen).

4.3   Verlängerung der Risikoabschirmung

| (81) | Da Deutschland der Kommission im Einklang mit den Leitlinien für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen und mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag einen Umstrukturierungsplan übermittelt hat, wird die Rettungsbeihilfe bis zum Erlass einer abschließenden Entscheidung der Kommission über den Umstrukturierungsplan verlängert. |
| --- | --- |

(81)

Da Deutschland der Kommission im Einklang mit den Leitlinien für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen und mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag einen Umstrukturierungsplan übermittelt hat, wird die Rettungsbeihilfe bis zum Erlass einer abschließenden Entscheidung der Kommission über den Umstrukturierungsplan verlängert.

4.4   Schlussfolgerung

| (82) | Aufgrund der vorstehenden Feststellungen kommt die Kommission zu dem vorläufigen Schluss, dass die vorgenannten Maßnahmen Deutschlands zugunsten der HSH eine staatliche Beihilfe darstellen. Die Kommission ist der Auffassung, dass es sich dabei um eine Rettungsbeihilfe handelt, hat jedoch Zweifel daran, ob diese Beihilfe gemäß Artikel 87 Absatz 3 EG-Vertrag als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(82)

Aufgrund der vorstehenden Feststellungen kommt die Kommission zu dem vorläufigen Schluss, dass die vorgenannten Maßnahmen Deutschlands zugunsten der HSH eine staatliche Beihilfe darstellen. Die Kommission ist der Auffassung, dass es sich dabei um eine Rettungsbeihilfe handelt, hat jedoch Zweifel daran, ob diese Beihilfe gemäß Artikel 87 Absatz 3 EG-Vertrag als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.

5.   ENTSCHEIDUNG

Aufgrund der vorstehenden Feststellungen hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag zu eröffnen, um zu prüfen, ob die Maßnahme bezüglich Abgrenzung der entlastungsfähigen Vermögenswerte, Bewertung (einschließlich Bewertungsmethode), Vergütung und Verwaltung von Vermögenswerten die Voraussetzungen der Mitteilung über die Behandlung wertgeminderter Aktiva erfüllt, und die zunächst für sechs Monate erteilte Genehmigung der Maßnahme bis zum Erlass einer abschließenden Entscheidung zu verlängern. Ferner wird die Kommission die für die Rekapitalisierungsmaßnahme geltenden Voraussetzungen, die Lastenverteilung und die erforderlichen Maßnahmen zur Begrenzung von Wettbewerbsverzerrungen prüfen.

Sollte die Kommission zu dem Ergebnis gelangen, dass den Eigentümern der Bank, die sich nicht an den Rettungsmaßnahmen beteiligt haben, d. h. dem Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein, der Schleswig-Holsteinischen Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG und den neun von J.C. Flowers & Co. LLC beratenen Investorengruppen, eine rechtswidrige Beihilfe gewährt wurde und dass der endgültige Umstrukturierungsplan keine angemessenen Maßnahmen der Lastenverteilung vorsieht, um einen Ausgleich für diese rechtswidrige Beihilfe zu schaffen, wird sie die rechtswidrige Beihilfe von den Sparkassen und den neun von Flowers beratenen Investorengruppen zurückfordern.

Die Kommission fordert Deutschland auf, zusätzlich zu den bereits vorgelegten Dokumenten alle für die Prüfung der Vereinbarkeit der Beihilfe benötigten Informationen und Daten zu übermitteln. Insbesondere benötigt die Kommission

| — | eine Bewertung des abgeschirmten Portfolios durch externe Gutachter und |
| --- | --- |

—

eine Bewertung des abgeschirmten Portfolios durch externe Gutachter und

| — | einen genauen Zeitplan für die Durchführung der einzelnen Maßnahmen mit einer verbindlichen Frist für die Umsetzung des Umstrukturierungsplans in seiner Gesamtheit. |
| --- | --- |

—

einen genauen Zeitplan für die Durchführung der einzelnen Maßnahmen mit einer verbindlichen Frist für die Umsetzung des Umstrukturierungsplans in seiner Gesamtheit.

Deutschland wird ersucht, den potenziellen Beihilfeempfängern unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können.

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens mit einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften über die Beihilfesache unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, ihre Stellungnahme innerhalb von zwei Wochen nach dem Datum dieser Veröffentlichung abzugeben.”

---

(1)  Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.).

1

(2)  Entscheidung der Kommission vom 29. Mai 2009 in der Sache N 264/09 HSH Nordbank AG (ABl. C 179 vom 1.8.2009, S. 1), http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2009/n264-09.pdf

2

(3)  Geschäftsgeheimnis.

3

(4)  Vor der Durchführung der Rettungsmaßnahmen verteilten sich die Anteile wie folgt: Freie und Hansestadt Hamburg 30,41 %, Land Schleswig-Holstein 29,10 %, Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein 13,20 %, Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG, Kiel 1,62 % und die neun von Flowers LLC beratenen Investorengruppen 25,67 %.

4

(5)  Die Anstaltslast verlieh den Finanzinstituten Rechte gegenüber ihren Anteilseignern, während die Gewährträgerhaftung Rechte der Gläubiger der Finanzinstitute gegenüber den Anteilseignern begründete. Vgl. die Entscheidungen in der Sache E 10/00 (ABl. C 146 vom 19.6.2002, S. 6 bzw. ABl. C 150 vom 22.6.2002, S. 7).

5

(6)  Entscheidung der Kommission vom 27. Oktober 2008 in der Beihilfesache N 512/08 — Rettungspaket für Kreditinstitute in Deutschland (ABl. C 293 vom 15.11.2008, S. 2), geändert durch die Entscheidung der Kommission vom 12. Dezember 2008 in der Beihilfesache N 625/08 — Rettungspaket für Kreditinstitute in Deutschland, verlängert durch die Entscheidung der Kommission vom 22. Juni 2009 in der Beihilfesache N 330/09 (ABl. C 160 vom 14.7.2009, S. 4).

6

(7)  Umstrukturierungsplan, endgültige Fassung vom 3. September Seite 172, Punkt 7.2.

7

(8)  Mitteilung der Kommission über die Behandlung wertgeminderter Aktiva im Bankensektor der Gemeinschaft (ABl. C 72 vom 26.3.2009, S. 1).

8

(9)  Siehe Fußnote 1.

9

(10)  Siehe Fußnote 4.

10

(11)  Mitteilung der Kommission über die Behandlung wertgeminderter Aktiva im Bankensektor der Gemeinschaft (ABl. C 72 vom 26.3.2009, S. 1).

11

(12)  Siehe die Entscheidung der Kommission vom 11. Dezember 2008 in der Beihilfesache C 334/07/P — Kommission gegen den Freistaat Sachsen (noch nicht veröffentlicht).

12

(13)  Siehe Entscheidung der Kommission in der Beihilfesache C 9/09/1960 — Beihilfen zugunsten von Dexia in Form einer Garantieübernahme für Obligationen und bestimmte Vermögenswerte sowie in Form einer Liquiditätshilfe und einer Kapitalerhöhung.

13

(14)  Unter Randnummer 39 der Impaired-Assets-Mitteilung wird betont, dass sich der aktuelle Marktwert erheblich vom Buchwert unterscheiden kann und dass für einige Vermögenswerte überhaupt kein Marktwert ermittelt werden kann, weil es keinen Markt gibt, und der Wert daher effektiv null ist.

14

(15)  Die Deckungsquote eines Kreditspreads drückt das Verhältnis des versicherungsmathematischen Spreads der erwarteten Verluste zum notierten CDS-Spread aus. Sie wird als über die Kreditstufen hinweg relativ konstant veranschlagt.

15

(16)  Fußnote 4 der Mitteilung der Kommission über die Wiederherstellung der Rentabilität und die Bewertung von Umstrukturierungsmaßnahmen im Finanzsektor im Rahmen der derzeitigen Krise (ABl. C 195 vom 19.8.2009, S. 9).

16

(17)  Diese sind im Einklang mit Anhang III der Impaired-Assets-Mitteilung Körben zuzuordnen, die den Umfang der bestehenden Wertminderung widerspiegeln.

17

(18)  Siehe Anhang IV der Impaired-Assets-Mitteilung: Die erforderliche Zielrendite könnte sich an der Vergütung orientieren, die bei Rekapitalisierungsmaßnahmen notwendig wäre, die in ihrem Umfang den Eigenkapitalwirkungen der geplanten Entlastungsmaßnahme entsprechen.

18

(19)  [4—7] % von [5—8] Mrd. EUR entsprechen [300—400] Mrd. EUR bzw. [3—4] % von 10 Mrd. EUR.

19

(20)  Die Rendite der 5-jährigen Staatsanleihen betrug am Bewertungstag etwa 2,31 %, was bei dieser Berechnung zu einer impliziten Garantieprämie von [2—6] % auf 10 Mrd. EUR führen würde.

20

(21)  Mitteilung der Kommission über die Wiederherstellung der Rentabilität und die Bewertung von Umstrukturierungsmaßnahmen im Finanzsektor im Rahmen der derzeitigen Krise (ABl. C 195 vom 19.8.2009, S. 9).

21

(22)  [...], Bericht über den Umstrukturierungsplan der HSH, im Auftrag des SoFFin erstellt.

22

(23)  [...], Indikative Unternehmensbewertung der HSH Nordbank AG vom 31. März 2009, Update vom 15. Mai 2009, S. 151.

23

---

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/53

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5705 – Marfrig Alimentos/Seara)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/14

| 1. | Komisija 2009. gada 16. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Marfrig Alimentos (Brazīlija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Seara (Brazīlija), iegādājoties aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 16. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Marfrig Alimentos (Brazīlija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Seara (Brazīlija), iegādājoties aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Marfrig Alimentos: pārtikas produktu, jo īpaši dzīvnieku proteīnu saturošas pārtikas ražošana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Marfrig Alimentos: pārtikas produktu, jo īpaši dzīvnieku proteīnu saturošas pārtikas ražošana,

| — | uzņēmums Seara: nokaušanai paredzētu vistu un cūku audzēšana, pārstrādātu un nepārstrādātu vistas gaļas un cūkgaļas produktu ražošana Brazīlijā un vistas gaļas produktu eksports uz Eiropu. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Seara: nokaušanai paredzētu vistu un cūku audzēšana, pārstrādātu un nepārstrādātu vistas gaļas un cūkgaļas produktu ražošana Brazīlijā un vistas gaļas produktu eksports uz Eiropu.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5705 – Marfrig Alimentos/Seara uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5705 – Marfrig Alimentos/Seara uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 21.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 281/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 281/54

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5690 – Occidental Petroleum Corporation/Phibro)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 281/15

| 1. | Komisija 2009. gada 13. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Occidental Petroleum Corporation (“Occidental”, ASV) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Phibro
  LLC (“Phibro”, ASV), kas pieder pie Citigroup, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 13. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Occidental Petroleum Corporation (“Occidental”, ASV) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Phibro
  LLC (“Phibro”, ASV), kas pieder pie Citigroup, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Occidental: naftas un gāzes ieguves izpēte un ražošana, dažu ķīmisku vielu ražošana un pārdošana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Occidental: naftas un gāzes ieguves izpēte un ražošana, dažu ķīmisku vielu ražošana un pārdošana,

| — | uzņēmums Phibro: naftas, gāzes, metālu, preču un atvasinātu preču instrumentu tirdzniecība. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Phibro: naftas, gāzes, metālu, preču un atvasinātu preču instrumentu tirdzniecība.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5690 – Occidental Petroleum Corporation/Phibro uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5690 – Occidental Petroleum Corporation/Phibro uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---