# Euroopa Liidu C 321/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.321.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 321 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide29. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.321.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 321

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide29. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2009/C 321/01 | Nõukogu resolutsioon, 18. detsember 2009, Euroopa ühise lähenemisviisi kohta võrgu- ja infoturbele | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2009/C 321/01

Nõukogu resolutsioon, 18. detsember 2009, Euroopa ühise lähenemisviisi kohta võrgu- ja infoturbele

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 321/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 321/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 321/04 | Euro vahetuskurss | 10 |
| 2009/C 321/05 | Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 14. septembril 2007. aastal toimunud 432. koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/38.710 – Bitumen Spain | 11 |
| 2009/C 321/06 | Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 28. septembri 2007. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/38710 – Bitumen Spain (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38710 – Bitumen Spain kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) | 13 |
| 2009/C 321/08 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 3. oktoober 2007, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta (Juhtum nr COMP/38710 – Bitumen Spain) (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4441 (lõplik) all) | 15 |
| 2009/C 321/09 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuestisõnastamine)(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 321/04

Euro vahetuskurss

10

2009/C 321/05

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 14. septembril 2007. aastal toimunud 432. koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/38.710 – Bitumen Spain

11

2009/C 321/06

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 28. septembri 2007. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/38710 – Bitumen Spain (2)

12

2009/C 321/07

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38710 – Bitumen Spain kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

13

2009/C 321/08

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 3. oktoober 2007, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta (Juhtum nr COMP/38710 – Bitumen Spain) (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4441 (lõplik) all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4441 (lõplik) all)

15

2009/C 321/09

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuestisõnastamine)(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

18

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Nõukogu |
| 2009/C 321/10 | Sobivate kandidaatide nimekirjade kehtivusaja pikendamine | 19 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 321/11 | Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi C 28/09 (ex N 433/09) – toetusmeetmed ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea – Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2009/C 321/14 | Traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 33 | 38 |
| 2009/C 321/15 | Traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 33 | 40 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Nõukogu

2009/C 321/10

Sobivate kandidaatide nimekirjade kehtivusaja pikendamine

19

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 321/11

Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi C 28/09 (ex N 433/09) – toetusmeetmed ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea – Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

ex

1

21

2009/C 321/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

MUUD AKTID

Komisjon

2009/C 321/14

Traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 33

38

2009/C 321/15

Traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 33

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

18. detsember 2009,

Euroopa ühise lähenemisviisi kohta võrgu- ja infoturbele

2009/C 321/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

I.   VÕTTES ARVESSE:

| 1. | komisjoni 31. mai 2006. aasta teatist turvalise infoühiskonna strateegia kohta, milles esitatakse ettepanek algatada liikmesriike ja erasektori sidusrühmi kaasav dialoog, partnerlus ja aktiivne osalemine; |
| --- | --- |

1.

komisjoni 31. mai 2006. aasta teatist turvalise infoühiskonna strateegia kohta, milles esitatakse ettepanek algatada liikmesriike ja erasektori sidusrühmi kaasav dialoog, partnerlus ja aktiivne osalemine;

| 2. | komisjoni 12. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitse programmi kohta, mille eesmärk on elutähtsate infrastruktuuride kaitse parandamine ELis ja elutähtsate infrastruktuuride kaitset käsitleva ELi raamistiku loomine; |
| --- | --- |

2.

komisjoni 12. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitse programmi kohta, mille eesmärk on elutähtsate infrastruktuuride kaitse parandamine ELis ja elutähtsate infrastruktuuride kaitset käsitleva ELi raamistiku loomine;

| 3. | nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta; |
| --- | --- |

3.

nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta;

| 4. | nõukogu 22. märtsi 2007. aasta resolutsiooni turvalise infoühiskonna strateegia kohta Euroopas; |
| --- | --- |

4.

nõukogu 22. märtsi 2007. aasta resolutsiooni turvalise infoühiskonna strateegia kohta Euroopas;

| 5. | nõukogu 19.–20. aprilli 2007. aasta järeldusi elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi kohta; |
| --- | --- |

5.

nõukogu 19.–20. aprilli 2007. aasta järeldusi elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi kohta;

| 6. | komisjoni 30. märtsi 2009. aasta teatist elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta; |
| --- | --- |

6.

komisjoni 30. märtsi 2009. aasta teatist elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta;

| 7. | toimuvaid arutelusid, sealhulgas asjakohast avalikku arutelu Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) tuleviku kohta ja selle rolli kohta elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitsel; |
| --- | --- |

7.

toimuvaid arutelusid, sealhulgas asjakohast avalikku arutelu Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) tuleviku kohta ja selle rolli kohta elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitsel;

| 8. | eesistujariigi järeldusi elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta Tallinnas 27.–28. aprillil 2009 toimunud ministrite konverentsil; |
| --- | --- |

8.

eesistujariigi järeldusi elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta Tallinnas 27.–28. aprillil 2009 toimunud ministrite konverentsil;

| 9. | Lissaboni eesmärke konkurentsivõime ja majanduskasvu kohta ja hetkel käimasolevat tööd Lissaboni strateegia läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

9.

Lissaboni eesmärke konkurentsivõime ja majanduskasvu kohta ja hetkel käimasolevat tööd Lissaboni strateegia läbivaatamiseks;

| 10. | elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku läbivaatamisel ette pandud turvameetmeid; |
| --- | --- |

10.

elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku läbivaatamisel ette pandud turvameetmeid;

| 11. | Tagamaks tõhus tulevane võrgu- ja infoturbepoliitika, eeldab käesolev resolutsioon, et ENISA määruse ükskõik millise muudatuse suhtes ei ole veel järelduseni jõutud. Kuna tulevane võrgu- ja infoturbepoliitika on komisjonis läbivaatamisel, ei tohiks käesolev resolutsioon mõjutada nimetatud läbivaatamise tulemusi ENISA määruse ükskõik millise muudatuse suhtes enne selle läbivaatamise tulemuste avaldamist komisjoni poolt, |
| --- | --- |

11.

Tagamaks tõhus tulevane võrgu- ja infoturbepoliitika, eeldab käesolev resolutsioon, et ENISA määruse ükskõik millise muudatuse suhtes ei ole veel järelduseni jõutud. Kuna tulevane võrgu- ja infoturbepoliitika on komisjonis läbivaatamisel, ei tohiks käesolev resolutsioon mõjutada nimetatud läbivaatamise tulemusi ENISA määruse ükskõik millise muudatuse suhtes enne selle läbivaatamise tulemuste avaldamist komisjoni poolt,

II.   MÄRKIDES, ET:

| 1. | kuna elektrooniline side, elektroonilised infrastruktuurid ja teenused on majandusliku ja ühiskondliku tegevuse tähtsaks aluseks, aitab võrgu- ja infoturve kaitsta olulisi ühiskondlikke väärtusi ja saavutada vastavaid eesmärke, nagu demokraatia, eraelu puutumatus, majanduskasv, ideede vaba liikumine ning majanduslik ja poliitiline stabiilsus; |
| --- | --- |

1.

kuna elektrooniline side, elektroonilised infrastruktuurid ja teenused on majandusliku ja ühiskondliku tegevuse tähtsaks aluseks, aitab võrgu- ja infoturve kaitsta olulisi ühiskondlikke väärtusi ja saavutada vastavaid eesmärke, nagu demokraatia, eraelu puutumatus, majanduskasv, ideede vaba liikumine ning majanduslik ja poliitiline stabiilsus;

| 2. | info- ja sidetehnoloogia süsteemid, infrastruktuurid ja teenused, sealhulgas Internet täidavad ühiskonnas tähtsat rolli ja nende kahjustamine võib põhjustada hiiglasuurt majanduslikku kahju; see rõhutab kaitse ja vastupidavuse tõhustamise meetmete tähtsust elutähtsate teenuste toimimise tagamiseks; |
| --- | --- |

2.

info- ja sidetehnoloogia süsteemid, infrastruktuurid ja teenused, sealhulgas Internet täidavad ühiskonnas tähtsat rolli ja nende kahjustamine võib põhjustada hiiglasuurt majanduslikku kahju; see rõhutab kaitse ja vastupidavuse tõhustamise meetmete tähtsust elutähtsate teenuste toimimise tagamiseks;

| 3. | turvaintsidendid võivad õõnestada tarbijausaldust. Kui võrkude ja infosüsteemide tõsistel häiretel võib olla oluline majanduslik ja sotsiaalne mõju, siis igapäevased probleemid ja ebameeldivused võivad samuti kahjustada üldsuse usaldust tehnoloogia, võrkude ja teenuste suhtes; |
| --- | --- |

3.

turvaintsidendid võivad õõnestada tarbijausaldust. Kui võrkude ja infosüsteemide tõsistel häiretel võib olla oluline majanduslik ja sotsiaalne mõju, siis igapäevased probleemid ja ebameeldivused võivad samuti kahjustada üldsuse usaldust tehnoloogia, võrkude ja teenuste suhtes;

| 4. | ohtude spekter muutub ja kasvab, mille tõttu suureneb vajadus pakkuda lõppkasutajatele, ettevõtjatele ja valitsustele olemuselt usaldusväärseid ja vastupidavaid elektroonilise side infrastruktuure, ning määrata kindlaks õiged stiimulid tarnijatele, et nad neid õigeaegselt pakuksid; |
| --- | --- |

4.

ohtude spekter muutub ja kasvab, mille tõttu suureneb vajadus pakkuda lõppkasutajatele, ettevõtjatele ja valitsustele olemuselt usaldusväärseid ja vastupidavaid elektroonilise side infrastruktuure, ning määrata kindlaks õiged stiimulid tarnijatele, et nad neid õigeaegselt pakuksid;

| 5. | on vaja edendada võrgu- ja infoturvet ning integreerida see kõikidesse poliitikavaldkondadesse ja ühiskonnasektoritesse ning võtta siseriiklikke ja üleeuroopalisi meetmeid piisavate oskuste tagamiseks ning tõsta teadlikkust info- ja sidetehnoloogia kasutajate hulgas; |
| --- | --- |

5.

on vaja edendada võrgu- ja infoturvet ning integreerida see kõikidesse poliitikavaldkondadesse ja ühiskonnasektoritesse ning võtta siseriiklikke ja üleeuroopalisi meetmeid piisavate oskuste tagamiseks ning tõsta teadlikkust info- ja sidetehnoloogia kasutajate hulgas;

| 6. | siseturu väljakujundamine ja toimimine nõuab, et võrkude omanikud ja teenuste osutajaid teevad piiriülest koostööd, pidades silmas, et võimalikud häired ühes liikmesriigis võivad mõjutada teisi liikmesriike ja kogu ELi; |
| --- | --- |

6.

siseturu väljakujundamine ja toimimine nõuab, et võrkude omanikud ja teenuste osutajaid teevad piiriülest koostööd, pidades silmas, et võimalikud häired ühes liikmesriigis võivad mõjutada teisi liikmesriike ja kogu ELi;

| 7. | uued kasutusmudelid, nagu pilvandmetöötlus ja teenuste kujul pakutav tarkvara, tõstavad võrgu- ja infoturbe tähtsust veelgi rohkem esile; |
| --- | --- |

7.

uued kasutusmudelid, nagu pilvandmetöötlus ja teenuste kujul pakutav tarkvara, tõstavad võrgu- ja infoturbe tähtsust veelgi rohkem esile;

| 8. | võrgu- ja infoturve teenib ühiskonna kõikide osalejate ja sektorite eesmärki, et infosüsteeme saaks usaldada ning seetõttu on vaja valdkondadevahelist ja piiriülest lähenemisviisi; |
| --- | --- |

8.

võrgu- ja infoturve teenib ühiskonna kõikide osalejate ja sektorite eesmärki, et infosüsteeme saaks usaldada ning seetõttu on vaja valdkondadevahelist ja piiriülest lähenemisviisi;

| 9. | seoses info- ja sidetehnoloogia suurema kasutamisega ühiskonnas on võrgu- ja infoturve avalike teenuste, näiteks e-valitsuse teenuste usaldusväärse, ohutu ja turvalise osutamise eeltingimus; |
| --- | --- |

9.

seoses info- ja sidetehnoloogia suurema kasutamisega ühiskonnas on võrgu- ja infoturve avalike teenuste, näiteks e-valitsuse teenuste usaldusväärse, ohutu ja turvalise osutamise eeltingimus;

| 10. | ENISA võib tugineda olulisele rollile, mida ta võrgu- ja infoturbes juba täidab, |
| --- | --- |

10.

ENISA võib tugineda olulisele rollile, mida ta võrgu- ja infoturbes juba täidab,

III.   RÕHUTAB, ET:

| 1. | ELis peab olema võrgu- ja infoturbe tõrge tase, et toetada:






  a) | kodanike vabadusi ja õigusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele; |
| --- | --- | --- |

1.

ELis peab olema võrgu- ja infoturbe tõrge tase, et toetada:

a)

kodanike vabadusi ja õigusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele;

| b) | infotöötluse kvaliteedi suhtes tõhusat ühiskonda; |
| --- | --- |

b)

infotöötluse kvaliteedi suhtes tõhusat ühiskonda;

| c) | kaubanduse ja tööstuse tasuvust ja kasvu; |
| --- | --- |

c)

kaubanduse ja tööstuse tasuvust ja kasvu;

| d) | kodanike ja organisatsioonide usaldust infotöötluse ning info- ja sidetehnoloogia süsteemide suhtes; |
| --- | --- |

d)

kodanike ja organisatsioonide usaldust infotöötluse ning info- ja sidetehnoloogia süsteemide suhtes;

| 2. | info- ja sidetehnoloogiasektor on enamiku ühiskonnasektorite jaoks võtmetähtsusega, mis paneb kõiki sidusrühmi, sealhulgas haldajaid, teenusepakkujaid, riist- ja tarkvaratoodete pakkujaid ja lõppkasutajaid ühiselt vastutama võrgu- ja infoturbe eest, |
| --- | --- |

2.

info- ja sidetehnoloogiasektor on enamiku ühiskonnasektorite jaoks võtmetähtsusega, mis paneb kõiki sidusrühmi, sealhulgas haldajaid, teenusepakkujaid, riist- ja tarkvaratoodete pakkujaid ja lõppkasutajaid ühiselt vastutama võrgu- ja infoturbe eest,

IV.   TUNNISTAB:

| 1. | aktiivse ja teadliku Euroopa võrgu- ja infoturbeühiskonna tähtsust, mis aitab kaasa liikmesriikide ja erasektori vahelisele tihedamale koostööle; |
| --- | --- |

1.

aktiivse ja teadliku Euroopa võrgu- ja infoturbeühiskonna tähtsust, mis aitab kaasa liikmesriikide ja erasektori vahelisele tihedamale koostööle;

| 2. | vajadusel kogu ELis võrgu- ja infoturbeks rahvusvaheliste turvastandardite ühtlustatud kasutamise eeliseid; |
| --- | --- |

2.

vajadusel kogu ELis võrgu- ja infoturbeks rahvusvaheliste turvastandardite ühtlustatud kasutamise eeliseid;

| 3. | võrgu- ja infoturbe suhtes Euroopa ühise lähenemisviisi vajadust rahvusvahelisel areenil, kuna see on ülemaailmne väljakutse; |
| --- | --- |

3.

võrgu- ja infoturbe suhtes Euroopa ühise lähenemisviisi vajadust rahvusvahelisel areenil, kuna see on ülemaailmne väljakutse;

| 4. | võrgu- ja infoturbe olukorda Euroopas käsitlevate usaldusväärsete statistikaandmete kättesaadavuse tähtsust liikmesriikidele ja ELi institutsioonidele; |
| --- | --- |

4.

võrgu- ja infoturbe olukorda Euroopas käsitlevate usaldusväärsete statistikaandmete kättesaadavuse tähtsust liikmesriikidele ja ELi institutsioonidele;

| 5. | suurema teadlikkuse ja riskijuhtimisvahendite vajadust kõigi sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

5.

suurema teadlikkuse ja riskijuhtimisvahendite vajadust kõigi sidusrühmade jaoks;

| 6. | jõupingutuste suurendamise tähtsust liikmesriikides teadlikkuse suurendamiseks, heade tavade vahetamiseks ja liikmesriikide jaoks suuniste väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

6.

jõupingutuste suurendamise tähtsust liikmesriikides teadlikkuse suurendamiseks, heade tavade vahetamiseks ja liikmesriikide jaoks suuniste väljatöötamiseks;

| 7. | kindlaksmääratud riskide maandamiseks mõeldud pikaajalisel alt-üles mudelil tuginevate paljusid sidusrühmi hõlmavate mudelite, näiteks avaliku ja erasektori partnerluste tähtsust, kui selline lähenemisviis annab lisaväärtust võrkude kõrgetasemelise vastupidavuse tagamisel; |
| --- | --- |

7.

kindlaksmääratud riskide maandamiseks mõeldud pikaajalisel alt-üles mudelil tuginevate paljusid sidusrühmi hõlmavate mudelite, näiteks avaliku ja erasektori partnerluste tähtsust, kui selline lähenemisviis annab lisaväärtust võrkude kõrgetasemelise vastupidavuse tagamisel;

| 8. | tarnijate tähtsat rolli ühiskonnale usaldusväärsete ja vastupidavate elektroonilise side infrastruktuuride pakkumisel; |
| --- | --- |

8.

tarnijate tähtsat rolli ühiskonnale usaldusväärsete ja vastupidavate elektroonilise side infrastruktuuride pakkumisel;

| 9. | Euroopas võrgu- ja infoturbe valdkonnas läbiviidavate õppuste kasulikkust, mis võib anda väärtuslikke teadmisi võrguoperaatoritele ja teenusepakkujatele ning ka valitsustele; |
| --- | --- |

9.

Euroopas võrgu- ja infoturbe valdkonnas läbiviidavate õppuste kasulikkust, mis võib anda väärtuslikke teadmisi võrguoperaatoritele ja teenusepakkujatele ning ka valitsustele;

| 10. | et riikide või valitsuste infoturbeintsidentidega tegelevatel rühmad (CERTid) või muud reageerimismehhanismid, mis reageerivad ohtudele ja käsitlevad haavatavust, saavad anda olulise panuse võrkude ja infosüsteemide kõrgetasemelise vastupidavuse ning vastupanu- ja kahju kõrvaldamise võime loomisesse; |
| --- | --- |

10.

et riikide või valitsuste infoturbeintsidentidega tegelevatel rühmad (CERTid) või muud reageerimismehhanismid, mis reageerivad ohtudele ja käsitlevad haavatavust, saavad anda olulise panuse võrkude ja infosüsteemide kõrgetasemelise vastupidavuse ning vastupanu- ja kahju kõrvaldamise võime loomisesse;

| 11. | ELi institutsioonide jaoks CERTide loomise strateegiliste mõjude, riskide ja väljavaadete uurimise tähtsust ja kaalub ENISA võimalikku tulevast rolli kõnealuses küsimuses; |
| --- | --- |

11.

ELi institutsioonide jaoks CERTide loomise strateegiliste mõjude, riskide ja väljavaadete uurimise tähtsust ja kaalub ENISA võimalikku tulevast rolli kõnealuses küsimuses;

| 12. | ENISAs seni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtud tööd ja vajadust ENISAt jätkuvalt arendada, et see oleks Euroopa võrgu- ja infoturbe valdkonnas tõhus ja selgelt kasulik asutus, |
| --- | --- |

12.

ENISAs seni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtud tööd ja vajadust ENISAt jätkuvalt arendada, et see oleks Euroopa võrgu- ja infoturbe valdkonnas tõhus ja selgelt kasulik asutus,

V.   RÕHUTAB, ET:

| 1. | tõhustatud ja terviklik Euroopa võrgu- ja infoturve strateegia, milles Euroopa Komisjonil, liikmesriikidel ja ENISA-l on selgesõnaliselt piiritletud rollid, on eriti oluline praeguste ja tulevaste probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

1.

tõhustatud ja terviklik Euroopa võrgu- ja infoturve strateegia, milles Euroopa Komisjonil, liikmesriikidel ja ENISA-l on selgesõnaliselt piiritletud rollid, on eriti oluline praeguste ja tulevaste probleemide lahendamiseks;

| 2. | pärast asjakohast konsulteerimist ja analüüsi tuleks kaaluda õigusloomeprotsessi ENISA uuendamiseks ja tõhustamiseks, andes talle volitused, mis tagavad paindlikkuse ning liikmesriikide ja komisjoni järelevalve, ja ka tõhusa rolli erasektori sidusrühmade esindamiseks. ENISA volitustes tuleb arvestada elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste reguleerivat raamistikku ja need peavad olema kooskõlas Lissaboni tegevuskavas seatud eesmärkidega ja sisaldama eesmärke, mis on seotud teadusuuringute, innovatsiooni, konkurentsivõime ja majanduskasvuga ning usaldatavuse tagamisega; |
| --- | --- |

2.

pärast asjakohast konsulteerimist ja analüüsi tuleks kaaluda õigusloomeprotsessi ENISA uuendamiseks ja tõhustamiseks, andes talle volitused, mis tagavad paindlikkuse ning liikmesriikide ja komisjoni järelevalve, ja ka tõhusa rolli erasektori sidusrühmade esindamiseks. ENISA volitustes tuleb arvestada elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste reguleerivat raamistikku ja need peavad olema kooskõlas Lissaboni tegevuskavas seatud eesmärkidega ja sisaldama eesmärke, mis on seotud teadusuuringute, innovatsiooni, konkurentsivõime ja majanduskasvuga ning usaldatavuse tagamisega;

| 3. | ENISA võiks toetada komisjoni ja liikmesriike poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel, eelkõige tehnoloogia ja poliitika vahelise lõhe vähendamisel, ja ta peaks tegema liikmeriikide ja teiste sidusrühmadega tihedat koostööd, et tagada oma tegevuse hea vastavus ELi prioriteetidega; |
| --- | --- |

3.

ENISA võiks toetada komisjoni ja liikmesriike poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel, eelkõige tehnoloogia ja poliitika vahelise lõhe vähendamisel, ja ta peaks tegema liikmeriikide ja teiste sidusrühmadega tihedat koostööd, et tagada oma tegevuse hea vastavus ELi prioriteetidega;

| 4. | ENISA peaks uuendatud volituste alusel olema ELi eksperdikeskus ELiga seotud võrgu- ja infoturbe küsimustes. Euroopa institutsioonid peaks selliste poliitikate arendamisel ja rakendamisel, millel võib olla mõju kõnealusele valdkonnale, paluma ENISA arvamust ja arvestama täiel määral selle arvamusega; |
| --- | --- |

4.

ENISA peaks uuendatud volituste alusel olema ELi eksperdikeskus ELiga seotud võrgu- ja infoturbe küsimustes. Euroopa institutsioonid peaks selliste poliitikate arendamisel ja rakendamisel, millel võib olla mõju kõnealusele valdkonnale, paluma ENISA arvamust ja arvestama täiel määral selle arvamusega;

| 5. | ENISA-l peaks olema samuti võimalus aidata taotluse alusel liikmeriikidel parandada oma võrgu- ja infoturbe suutlikkust ning võimet julgeolekuintsidentidega toimetulekuks, |
| --- | --- |

5.

ENISA-l peaks olema samuti võimalus aidata taotluse alusel liikmeriikidel parandada oma võrgu- ja infoturbe suutlikkust ning võimet julgeolekuintsidentidega toimetulekuks,

VI.   KUTSUB LIIKMESRIIKE:

| 1. | jätkama tööd lõppkasutajate usalduse suurendamiseks info- ja sidetehnoloogia suhtes, kasutades teadlikkuse tõstmise kampaaniaid; |
| --- | --- |

1.

jätkama tööd lõppkasutajate usalduse suurendamiseks info- ja sidetehnoloogia suhtes, kasutades teadlikkuse tõstmise kampaaniaid;

| 2. | korraldama siseriiklikke õppusi ja/või osalema regulaarsetel üleeuroopalistel võrgu- ja infoturbe õppustel, märkides et valdkonna keerukuse ja erasektori kaasatuse tõttu on vajalik põhjalik planeerimine. ENISA võiks taotluse alusel liikmesriike selles suhtes abistada. Õppuste valdkond ja geograafiline ulatus peaks aja jooksul muutuma ja see peaks põhinema tunnustatud ohtudel; |
| --- | --- |

2.

korraldama siseriiklikke õppusi ja/või osalema regulaarsetel üleeuroopalistel võrgu- ja infoturbe õppustel, märkides et valdkonna keerukuse ja erasektori kaasatuse tõttu on vajalik põhjalik planeerimine. ENISA võiks taotluse alusel liikmesriike selles suhtes abistada. Õppuste valdkond ja geograafiline ulatus peaks aja jooksul muutuma ja see peaks põhinema tunnustatud ohtudel;

| 3. | looma infoturbeintsidentidega tegelevad rühmad (CERTid) liikmesriikides, kus veel ei ole sellist suutlikkust välja arendatud ja tõhustama riikide CERTide vahelist koostööd Euroopa tasandil. ENISA võiks liikmesriike selles suhtes abistada; |
| --- | --- |

3.

looma infoturbeintsidentidega tegelevad rühmad (CERTid) liikmesriikides, kus veel ei ole sellist suutlikkust välja arendatud ja tõhustama riikide CERTide vahelist koostööd Euroopa tasandil. ENISA võiks liikmesriike selles suhtes abistada;

| 4. | suurendama haridus-, koolitus- ja teadusprogrammide jõupingutusi võrgu- ja infoturbe alal, et tagada ELis vajalikud tehnilised oskused ja asjatundjad ning suurendada selle valdkonna töötajate professionaalsust; |
| --- | --- |

4.

suurendama haridus-, koolitus- ja teadusprogrammide jõupingutusi võrgu- ja infoturbe alal, et tagada ELis vajalikud tehnilised oskused ja asjatundjad ning suurendada selle valdkonna töötajate professionaalsust;

| 5. | reageerima piiriüleste intsidentide korral ühiselt ja suurendama oma asjakohast suutlikkust, mis nõuab otsustajate vahelist tihedamat dialoogi, eelkõige konfidentsiaalsusküsimustes, |
| --- | --- |

5.

reageerima piiriüleste intsidentide korral ühiselt ja suurendama oma asjakohast suutlikkust, mis nõuab otsustajate vahelist tihedamat dialoogi, eelkõige konfidentsiaalsusküsimustes,

VII.   KUTSUB KOMISJONI:

| 1. | toetama vajadusel liikmesriike käesoleva resolutsiooni rakendamisel; |
| --- | --- |

1.

toetama vajadusel liikmesriike käesoleva resolutsiooni rakendamisel;

| 2. | teavitama regulaarselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu ELi tasandil võrgu- ja infoturbe suhtes võetud algatusest; |
| --- | --- |

2.

teavitama regulaarselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu ELi tasandil võrgu- ja infoturbe suhtes võetud algatusest;

| 3. | algatama koostöös ENISAga Euroopa üldsuse ja erasektori osalejate teadlikkuse tõstmise kampaaniat, mis käsitleb võrgu- ja infoturbega seotud asjakohast riskijuhtimist; |
| --- | --- |

3.

algatama koostöös ENISAga Euroopa üldsuse ja erasektori osalejate teadlikkuse tõstmise kampaaniat, mis käsitleb võrgu- ja infoturbega seotud asjakohast riskijuhtimist;

| 4. | jätkama liikmesriikidega koostööd, et määrata kindlaks stiimulid elektroonilise side infrastruktuuride tarnijatele, et nad pakuks lõppkasutajatele, ettevõtjatele ja valitsustele olemuselt usaldusväärseid ja vastupidavaid infrastruktuure; |
| --- | --- |

4.

jätkama liikmesriikidega koostööd, et määrata kindlaks stiimulid elektroonilise side infrastruktuuride tarnijatele, et nad pakuks lõppkasutajatele, ettevõtjatele ja valitsustele olemuselt usaldusväärseid ja vastupidavaid infrastruktuure;

| 5. | koostöös liikmesriikidega töötama välja meetodid, mis võimaldavad ELi tasandil võrdlevalt hinnata intsidentide sotsiaalmajanduslikku mõju ja ennetusmeetmete tõhusust; |
| --- | --- |

5.

koostöös liikmesriikidega töötama välja meetodid, mis võimaldavad ELi tasandil võrdlevalt hinnata intsidentide sotsiaalmajanduslikku mõju ja ennetusmeetmete tõhusust;

| 6. | julgustama ja parandama paljusid sidusrühmi hõlmavaid mudeleid, millel peab lõppkasutajate ja ettevõtjate jaoks olema selge lisaväärtus; |
| --- | --- |

6.

julgustama ja parandama paljusid sidusrühmi hõlmavaid mudeleid, millel peab lõppkasutajate ja ettevõtjate jaoks olema selge lisaväärtus;

| 7. | esitama tervikliku võrgu- ja infoturbe strateegia, sealhulgas (1) ettepanekud ENISA jaoks suuremate ja paindlikumate volituste kohta ning liikmesriikide ja komisjoni tugevama järelevalve kohta; |
| --- | --- |

7.

esitama tervikliku võrgu- ja infoturbe strateegia, sealhulgas (1) ettepanekud ENISA jaoks suuremate ja paindlikumate volituste kohta ning liikmesriikide ja komisjoni tugevama järelevalve kohta;

| 8. | tegema koostöös liikmesriikidega analüüsi infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERTid) kohta, et määrata kindlaks, millistes valdkondades oleks vaja edaspidi koostööd; |
| --- | --- |

8.

tegema koostöös liikmesriikidega analüüsi infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERTid) kohta, et määrata kindlaks, millistes valdkondades oleks vaja edaspidi koostööd;

| 9. | jätkama liikumist ELi institutsioonide ühise või koostalitlusvõimelise lähenemisviisi suunas turvaliste info- ja sidetehnoloogia süsteemide ja teenuste hankimiseks, |
| --- | --- |

9.

jätkama liikumist ELi institutsioonide ühise või koostalitlusvõimelise lähenemisviisi suunas turvaliste info- ja sidetehnoloogia süsteemide ja teenuste hankimiseks,

VIII.   KUTSUB ENISAt:

| 1. | toetama aktiivselt liikmesriike, Euroopa Komisjoni ja teisi asjaomaseid sidusrühmi Euroopa võrgu- ja infoturbe poliitikate ning elutähtsa sideinfrastruktuuri tegevuskava rakendamisel; |
| --- | --- |

1.

toetama aktiivselt liikmesriike, Euroopa Komisjoni ja teisi asjaomaseid sidusrühmi Euroopa võrgu- ja infoturbe poliitikate ning elutähtsa sideinfrastruktuuri tegevuskava rakendamisel;

| 2. | tegema koostööd liikmesriikide, komisjoni ja statistikaasutustega Euroopa võrgu- ja infoturbe olukorda käsitlevate statistikaandmete raamistiku väljatöötamisel, |
| --- | --- |

2.

tegema koostööd liikmesriikide, komisjoni ja statistikaasutustega Euroopa võrgu- ja infoturbe olukorda käsitlevate statistikaandmete raamistiku väljatöötamisel,

IX.   KUTSUB SIDUSRÜHMASID:

| 1. | tugevdama jõupingutusi võrgu- ja infoturbe taseme tõstmiseks, eelkõige seoses usaldusväärsete ja kergesti kasutatavate toodete ja teenuste pakkumisega; |
| --- | --- |

1.

tugevdama jõupingutusi võrgu- ja infoturbe taseme tõstmiseks, eelkõige seoses usaldusväärsete ja kergesti kasutatavate toodete ja teenuste pakkumisega;

| 2. | teavitama kasutajaid põhjalikult toodete ja teenustega seotud ohtude ja nende eest enese kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

2.

teavitama kasutajaid põhjalikult toodete ja teenustega seotud ohtude ja nende eest enese kaitsmise kohta;

| 3. | võtma kõik asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste toimimine, terviklikkus ja konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

3.

võtma kõik asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste toimimine, terviklikkus ja konfidentsiaalsus;

| 4. | jätkama võrgu- ja infoturbe standardiseerimist, et leida ühtlustatud ja koostalitusvõimelised lahendused; |
| --- | --- |

4.

jätkama võrgu- ja infoturbe standardiseerimist, et leida ühtlustatud ja koostalitusvõimelised lahendused;

| 5. | osalema koos liikmesriikidega õppustel, et tagada asjakohane reageerimine intsidentide korral. |
| --- | --- |

5.

osalema koos liikmesriikidega õppustel, et tagada asjakohane reageerimine intsidentide korral.

---

(1)  Komisjon soovitab lisada siia sõna „võimalusel”.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/5

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 321/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.10.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 370/09 |
| Liikmesriik | Soome |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Õiguslik alus | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Maksutoetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 2,69 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.4.2009–31.3.2011 |
| Majandusharud | Energia |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.10.2009

Riikliku abi viitenumber

N 370/09

Liikmesriik

Soome

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Õiguslik alus

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Maksutoetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 2,69 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.4.2009–31.3.2011

Majandusharud

Energia

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26.10.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 522/09 |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Õiguslik alus | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 4 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 12 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | Meede ei kujuta endast abi |
| Kestus | 10.10.2009–9.10.2012 |
| Majandusharud | Hotellid ja restoranid (turism), Teenustega seotud tegevused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26.10.2009

Riikliku abi viitenumber

N 522/09

Liikmesriik

Austria

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Õiguslik alus

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 12 miljonit EUR

Abi osatähtsus

Meede ei kujuta endast abi

Kestus

10.10.2009–9.10.2012

Majandusharud

Hotellid ja restoranid (turism), Teenustega seotud tegevused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 523/09 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limited amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Õiguslik alus | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 345 808 974 LTL |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.12.2010 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.11.2009

Riikliku abi viitenumber

N 523/09

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limited amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Õiguslik alus

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 345 808 974 LTL

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2010

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 534/09 |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Õiguslik alus | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Intressitoetus, Tagatis, Sooduslaen |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 1,2 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 3,6 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 10.10.2009–9.10.2012 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Niederösterreich |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17.11.2009

Riikliku abi viitenumber

N 534/09

Liikmesriik

Austria

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Õiguslik alus

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Intressitoetus, Tagatis, Sooduslaen

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 1,2 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 3,6 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

10.10.2009–9.10.2012

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Niederösterreich

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 548/09 |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Õiguslik alus | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete päästmine, Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Tagatis, Sooduslaen, Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 1 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 3 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 10.10.2009–9.10.2012 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17.11.2009

Riikliku abi viitenumber

N 548/09

Liikmesriik

Austria

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Õiguslik alus

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete päästmine, Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Tagatis, Sooduslaen, Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 1 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 3 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

10.10.2009–9.10.2012

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/9

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5719 – Oaktree/SGD)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 321/03

17. detsembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5719 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5719 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/10

---

Euro vahetuskurss (1)

28. detsember 2009

2009/C 321/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4405 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,86 |
| DKK | Taani kroon | 7,4429 |
| GBP | Inglise nael | 0,90143 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3965 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4888 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,3440 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,418 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 273,30 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7085 |
| PLN | Poola zlott | 4,1610 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2020 |
| TRY | Türgi liir | 2,1777 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6222 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5069 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,1713 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0312 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0256 |
| KRW | Korea won | 1 682,66 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,8203 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,8386 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3140 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 615,30 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9409 |
| PHP | Filipiini peeso | 66,735 |
| RUB | Vene rubla | 42,7550 |
| THB | Tai baht | 48,103 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4994 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,4989 |
| INR | India ruupia | 67,0850 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4405

JPY

Jaapani jeen

131,86

DKK

Taani kroon

7,4429

GBP

Inglise nael

0,90143

SEK

Rootsi kroon

10,3965

CHF

Šveitsi frank

1,4888

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,3440

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,418

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

273,30

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7085

PLN

Poola zlott

4,1610

RON

Rumeenia leu

4,2020

TRY

Türgi liir

2,1777

AUD

Austraalia dollar

1,6222

CAD

Kanada dollar

1,5069

HKD

Hongkongi dollar

11,1713

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0312

SGD

Singapuri dollar

2,0256

KRW

Korea won

1 682,66

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,8203

CNY

Hiina jüaan

9,8386

HRK

Horvaatia kuna

7,3140

IDR

Indoneesia ruupia

13 615,30

MYR

Malaisia ringit

4,9409

PHP

Filipiini peeso

66,735

RUB

Vene rubla

42,7550

THB

Tai baht

48,103

BRL

Brasiilia reaal

2,4994

MXN

Mehhiko peeso

18,4989

INR

India ruupia

67,0850

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/11

---

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 14. septembril 2007. aastal toimunud 432. koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/38.710 – Bitumen Spain

2009/C 321/05

| 1. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga, et juhtumi asjaolud hõlmavad kokkuleppeid ja/või kooskõlastatud tegevust asutamislepingu artikli 81 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga, et juhtumi asjaolud hõlmavad kokkuleppeid ja/või kooskõlastatud tegevust asutamislepingu artikli 81 tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad hinnanguga, mille Euroopa Komisjon on andnud kartelli mõjutatud toodetele ja geograafilisele piirkonnale. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad hinnanguga, mille Euroopa Komisjon on andnud kartelli mõjutatud toodetele ja geograafilisele piirkonnale.

| 3. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga, et kõnealuse kartelli puhul on tegemist ühe ja järjepideva rikkumisega. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga, et kõnealuse kartelli puhul on tegemist ühe ja järjepideva rikkumisega.

| 4. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga, mille kohaselt bituumeni tarnijate kokkulepe ja/või kooskõlastatud tegevus Hispaanias võis avaldada märkimisväärset mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga, mille kohaselt bituumeni tarnijate kokkulepe ja/või kooskõlastatud tegevus Hispaanias võis avaldada märkimisväärset mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

| 5. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga, mille kohaselt ettevõtjatel Repsol ja Cepsa oli kartellis juhtiv roll. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga, mille kohaselt ettevõtjatel Repsol ja Cepsa oli kartellis juhtiv roll.

| 6. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga, mille kohaselt ettevõtjatel Nynäs ja Petrogal oli kartelli tegevuse teatavates aspektides vähemoluline roll. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga, mille kohaselt ettevõtjatel Nynäs ja Petrogal oli kartelli tegevuse teatavates aspektides vähemoluline roll.

| 7. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga 2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaselt esitatud taotluste kohta. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga 2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaselt esitatud taotluste kohta.

| 8. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga otsuse eelnõu adressaatide kohta, eelkõige asjaomaste kontsernide käitumise eest vastutuse määramisega emaettevõtjatele. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad Euroopa Komisjoni hinnanguga otsuse eelnõu adressaatide kohta, eelkõige asjaomaste kontsernide käitumise eest vastutuse määramisega emaettevõtjatele.

| 9. | Nõuandekomitee liikmed soovitavad avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee liikmed soovitavad avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/12

---

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 28. septembri 2007. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/38710 – Bitumen Spain (2)

Raportöör: Läti

2009/C 321/06

| 1. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoni ettepanekuga trahvide põhisumma kohta. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoni ettepanekuga trahvide põhisumma kohta.

| 2. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoni ettepanekuga suurendada põhisummat, et tagada piisav hoiatav mõju. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoni ettepanekuga suurendada põhisummat, et tagada piisav hoiatav mõju.

| 3. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoni ettepanekuga suurendada põhisummat raskendavate asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoni ettepanekuga suurendada põhisummat raskendavate asjaolude tõttu.

| 4. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoni ettepanekuga vähendada põhisummat kergendavate asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoni ettepanekuga vähendada põhisummat kergendavate asjaolude tõttu.

| 5. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoniga trahvide vähendamise küsimuses vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatisele. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoniga trahvide vähendamise küsimuses vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatisele.

| 6. | Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoni ettepanekuga trahvide lõpliku summa kohta. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee liikmed nõustuvad komisjoni ettepanekuga trahvide lõpliku summa kohta.

| 7. | Nõuandekomitee liikmed soovitavad avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee liikmed soovitavad avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/13

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/38710 – Bitumen Spain kohta

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

2009/C 321/07

Eespool nimetatud juhtumit käsitleva otsuse eelnõu kohta saab teha järgmisi tähelepanekuid.

Käesolev juhtum algatati pärast ettevõtja BP taotlust 2002. aasta 20. juunil saada kaitset trahvide eest vastavalt komisjoni teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (edaspidi „leebema kohtlemise teatis”) (1). Taotlus hõlmas väidetavat konkurentsivastast käitumist bituumeni tootmise sektoris Madalmaades, Belgias ja Hispaanias (2). 19. juulil 2002 andis komisjon ettevõtjale BP tingimusliku kaitse trahvide eest.

Etteteatamata kontrollkülastused korraldati 1. ja 2. oktoobril 2002 järgmiste ettevõtjate ruumides: BP España S.A., Composán Construcción S.A., Nynäs Petróleo S.A., Petrogal Española S.A., Petrogal S.A., Galp Energia, SGPS S.A., Productos Asfálticos S.A., Probisa Tecnología y Construccíon S.A. ja Repsol YFP Lubricantes y Especialidades S.A.

Seejärel esitasid ettevõtjad Repsol ja Proas taotluse saada kaitset trahvide eest vastavalt leebema kohtlemise teatisele ja [...] (3) kirjas teavitasid komisjoni asjaomased talitused neid kavatsusest vähendada trahvi leebema kohtlemise teatise punktis 23 piiritletud vahemike piires.

22. augustil 2006 esitas komisjon vastuväited, mis olid adresseeritud 13 juriidilisele isikule, kes kuuluvad viide erinevasse ettevõtjasse (Repsol, Proas, BP, Nynäs ja Petrogal). Vastuväidetes võttis komisjon esialgse seisukoha, et kõnealused ettevõtjad osalesid ajavahemikus 1. märts 1991 – 1. oktoober 2002 ühes ja järjepidevas EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rikkumises, ning teatas oma kavatsusest võtta vastu rikkumist käsitlev otsus ja määrata trahvid. Komisjonile teadaolevalt olid pooled leppinud kokku turukvootides, klientide jaotamises, nad vahetasid tundlikku turuteavet, kehtestasid hüvitusmehhanismi ja leppisid kokku hindades. Kartell hõlmas Hispaania territooriumi, v.a Kanaari saared. Lisaks võttis komisjon vastuväidetes esialgse seisukoha, et ettevõtja BP ei olnud täitnud leebema kohtlemise teatise kohaseid kohustusi ja et lõplik otsus selle kohta, kas komisjon annab ettevõtjale BP kaitse trahvide eest, võetakse vastu lõppotsuses.

Ettevõtjad Proas, Petrogal ja Nynäs taotlesid vastuväidetele vastamise tähtaja pikendamist. Ma rahuldasin osaliselt ettevõtjate Proas ja Nynäs taotlused, kuid keeldusin rahuldamast ettevõtja Petrogal taotlust, sest see ei olnud asjakohaselt põhjendatud. Kõik asjaosalised vastasid õigeaegselt.

Vastuväidete adressaatidele võimaldati juurdepääs toimikule CD-ROMi kaudu. Leebema kohtlemise teatise raames komisjonile esitatud ütlustele ja dokumentidele võimaldati juurdepääs komisjoni tööruumides.

Ettevõtjad Petrogal ja Nynäs taotlesid täiendavat juurdepääsu toimikus sisalduvatele mitte-kättesaadavatele dokumentidele, mis olid seotud sarnaste toodete ja/või muude geograafiliste turgudega, mis ei moodustanud osa vastuväidetest.

Olen seisukohal, et juurdepääs toimikule on vahend, mille abil saab tagada täieliku kinnipidamise poolte õigusest kaitsele ja seetõttu saab see olla seotud ainult vastuväidetes esitatud faktiliste ja õiguslike asjaoludega, millel komisjoni vastuväited põhinevad. Pärast ettevõtjate Petrogal ja Nynäs taotluste läbivaatamist jõudsin ma järeldusele, et taotletud dokumendid ei olnud seotud vastuväidetes esitatud faktide ja õigusaktidega ning sellest lähtuvalt ei olnud juurdepääs nendele dokumentidele vajalik selleks, et pidada asjakohaselt kinni ettevõtjate õigusest kaitsele.

Lisaks esitas ettevõtja Nynäs kaebuse korra kohta, mille kohaselt juurdepääs toimikule anti komisjoni tööruumides ja väitis, et sellega ei peeta asjakohaselt kinni õigusest kaitsele. Eelkõige väitis Nynäs, et intervjuude ärakirjad olid ebatäpsed, nendest oli osa välja jäetud ja seetõttu ei olnud need usaldusväärsed.

31. oktoobri 2006. aasta kirjas teavitasin ma ettevõtjat Nynäs sellest, et minu arvates oli juurdepääs leebemat kohtlemist taotlevate ettevõtjate esitatud eriti tundlikke dokumente sisaldavale toimikule korraldatud viisil, mis kaitses nii leebema kohtlemise taotlejate õiguspäraseid huve kui ka ettevõtja Nynäs õigust olla ära kuulatud. Väidetavate ebatäpsete ärakirjade osas võtsin ma eriti arvesse asjaolu, et ettevõtjale Nynäs anti hiljem juurdepääs algupärastele lindistustele ja seega lahendati küsimus nõuetekohase menetluse abil. Sellest lähtuvalt järeldasin ma, et juurdepääsukord ei kahjustanud asjakohast kinnipidamist ettevõtja Nynäs õigusest kaitsele.

Poolte taotlusel toimus ärakuulamine 12. detsembril 2006 komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 12 kohaselt. Kõik vastuväidete adressaadid peale ettevõtjate Cepsa, Repsol YFP S.A. ja Repsol Petróleo S.A. osalesid ärakuulamisel.

Vastuväidetele esitatud kirjalike vastuste ja ärakuulamisel kõlanu põhjal on vähendatud vastuväidetes kirjeldatud rikkumises osalemise kestust ettevõtja Petrogal puhul. Lisaks leidis komisjon pärast vastuväidetele esitatud ettevõtja BP täiendavaid vastuseid, et ettevõtja BP on täitnud kõik leebema kohtlemise teatise kohased kohustused ja seepärast saab ta kaitse kõigi trahvide eest, mis talle muidu esitatud oleks.

Olen arvamusel, et otsuse eelnõus on esitatud ainult niisugused vastuväited, mille kohta pooled on saanud oma seisukoha teatavaks teha.

Leian, et käesolevas juhtumis on järgitud menetluse kõigi osaliste õigust saada ära kuulatud.

Brüssel, 20. september 2007

Serge DURANDE

---

(1)  EÜT C 45, 19.2.2002, lk 3.

1

(2)  Algselt uuriti väidetavat konkurentsivastast käitumist eri riikides koos. Siiski selgus uurimise käigus, et konkurentsivastane käitumine kolmes eri liikmesriigis ei olnud omavahel objektiivselt seotud ja uurimine jaotati kolmeks eri juhtumiks.

2

(3)  2.8.2006 (parandus – 9.6.2009).

3

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/15

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

3. oktoober 2007,

EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta

(Juhtum nr COMP/38710 – Bitumen Spain)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4441 (lõplik) all)

(Ainult inglis- ja hispaaniakeelne tekst on autentsed)

2009/C 321/08

3. oktoobril 2007 võttis komisjon vastu otsuse EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon käesolevaga osapoolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse täieliku teksti mittekonfidentsiaalne versioon juhtumi autentsetes keeltes pannakse konkurentsi peadirektoraadi veebisaidile, mille aadress on

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Otsusega määratakse viiele ettevõtjale trahv EÜ asutamislepingu artikli 81 rikkumise eest. Kõnealused ettevõtjad osalesid aastatel 1991–2002 turujagamise ja sitke bituumeni hindade kooskõlastamise kokkuleppes Hispaania turul. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega määratakse viiele ettevõtjale trahv EÜ asutamislepingu artikli 81 rikkumise eest. Kõnealused ettevõtjad osalesid aastatel 1991–2002 turujagamise ja sitke bituumeni hindade kooskõlastamise kokkuleppes Hispaania turul.

2.   JUHTUMI KIRJELDUS

2.1.   Rikkumise kokkuvõte

| (2) | Otsuses käsitletakse EÜ asutamislepingu artikli 81 ühte ja pidevat rikkumist, mis hõlmas turujagamist ja hindade kooskõlastamist sitke bituumeni turul. Kõnealune rikkumine on oma olemuselt üks raskemaid EÜ asutamislepingu artikli 81 rikkumise liike. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses käsitletakse EÜ asutamislepingu artikli 81 ühte ja pidevat rikkumist, mis hõlmas turujagamist ja hindade kooskõlastamist sitke bituumeni turul. Kõnealune rikkumine on oma olemuselt üks raskemaid EÜ asutamislepingu artikli 81 rikkumise liike.

| (3) | Rikkumine sai alguse juba 1991. aasta märtsis ja kestis vähemalt 2002. aasta oktoobrini. See hõlmas Hispaania territooriumi, v.a Kanaari saared. |
| --- | --- |

(3)

Rikkumine sai alguse juba 1991. aasta märtsis ja kestis vähemalt 2002. aasta oktoobrini. See hõlmas Hispaania territooriumi, v.a Kanaari saared.

| (4) | Hispaania sitke bituumeni turu väärtus 2001. aastal – rikkumise viimasel terviklikul aastal – oli 286 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(4)

Hispaania sitke bituumeni turu väärtus 2001. aastal – rikkumise viimasel terviklikul aastal – oli 286 miljonit eurot.

| (5) | Rikkumisega seotud ettevõtjad (viis ettevõtjat, 13 juriidilist isikut) on Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (edaspidi „BP”), Nynäs ja Petrogal-Galp. Rikkumise ajal kontrollisid nimetatud ettevõtjad üle 90 % Hispaania sitke bituumeni turust. |
| --- | --- |

(5)

Rikkumisega seotud ettevõtjad (viis ettevõtjat, 13 juriidilist isikut) on Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (edaspidi „BP”), Nynäs ja Petrogal-Galp. Rikkumise ajal kontrollisid nimetatud ettevõtjad üle 90 % Hispaania sitke bituumeni turust.

| (6) | Bituumen on nafta destilleerimise kõrvalsaadus. Umbes 85 % Euroopas toodetavast bituumenist kasutatakse teedeehituses liimainena asfaldis, kus see hoiab koos kive. Ülejäänud 15 % kasutatakse muudel ehitusaladel, näiteks tööstushoonete katuste katmiseks. Umbes 80 % teedeehituses kasutatavast bituumenist ei töödelda täiendavalt: seda nimetatakse sitkeks bituumeniks. Ülejäänud 20 % teedeehituses kasutatavast bituumenist töödeldakse täiendavalt, saades näiteks bituumenemulsioone ja modifitseeritud bituumeni. Käesolevas otsuses käsitletakse sitket bituumenit, s.o bituumenit, mida kasutatakse teedeehituses ilma täiendava töötluseta. |
| --- | --- |

(6)

Bituumen on nafta destilleerimise kõrvalsaadus. Umbes 85 % Euroopas toodetavast bituumenist kasutatakse teedeehituses liimainena asfaldis, kus see hoiab koos kive. Ülejäänud 15 % kasutatakse muudel ehitusaladel, näiteks tööstushoonete katuste katmiseks. Umbes 80 % teedeehituses kasutatavast bituumenist ei töödelda täiendavalt: seda nimetatakse sitkeks bituumeniks. Ülejäänud 20 % teedeehituses kasutatavast bituumenist töödeldakse täiendavalt, saades näiteks bituumenemulsioone ja modifitseeritud bituumeni. Käesolevas otsuses käsitletakse sitket bituumenit, s.o bituumenit, mida kasutatakse teedeehituses ilma täiendava töötluseta.

| (7) | Otsuse adressaadid osalesid erineval määral kartellis, kus nad:






  — | kehtestasid turukvoote; |
| --- | --- | --- |

(7)

Otsuse adressaadid osalesid erineval määral kartellis, kus nad:

—

kehtestasid turukvoote;

| — | määrasid igale osalisele turukvootide alusel müügimahud ja kliendid; |
| --- | --- |

—

määrasid igale osalisele turukvootide alusel müügimahud ja kliendid;

| — | jälgisid turu- ja klientide jagamise kokkulepete täitmist ja vahetasid sel eesmärgil tundlikku turuteavet; |
| --- | --- |

—

jälgisid turu- ja klientide jagamise kokkulepete täitmist ja vahetasid sel eesmärgil tundlikku turuteavet;

| — | kehtestasid kompensatsioonimehhanismi turu- ja klientide jagamise kokkulepetest hälbimise korrigeerimiseks; |
| --- | --- |

—

kehtestasid kompensatsioonimehhanismi turu- ja klientide jagamise kokkulepetest hälbimise korrigeerimiseks;

| — | leppisid kokku bituumeni hindade muutmised ja uute hindade kehtimahakkamise ajad. |
| --- | --- |

—

leppisid kokku bituumeni hindade muutmised ja uute hindade kehtimahakkamise ajad.

| (8) | Hindade kooskõlastamine toimus turujagamise toetamiseks, sellega tagati, et hinnaerinevused erinevate tarnijate vahel ei muuda kokkulepitud mahtude ja klientide jaotust. |
| --- | --- |

(8)

Hindade kooskõlastamine toimus turujagamise toetamiseks, sellega tagati, et hinnaerinevused erinevate tarnijate vahel ei muuda kokkulepitud mahtude ja klientide jaotust.

| (9) | Turujagamist ja hinnamuudatusi arutati nn asfaldilaua ääres, kus kartelli liikmed osalesid kahe- või mitmekaupa. |
| --- | --- |

(9)

Turujagamist ja hinnamuudatusi arutati nn asfaldilaua ääres, kus kartelli liikmed osalesid kahe- või mitmekaupa.

| (10) | Igal aastal toimunud turujagamisaruteludel prognoositi ja jagati turge järgmiseks aastaks. Iga-aastaste asfaldilaua ääres toimunud läbirääkimiste tulemusena koostatud dokumenti, mis peegeldas turujagamiskokkulepet koos mahtude ja klientide jaotusega osaliste vahel, kandis nimetust PTT ehk „Petete”. |
| --- | --- |

(10)

Igal aastal toimunud turujagamisaruteludel prognoositi ja jagati turge järgmiseks aastaks. Iga-aastaste asfaldilaua ääres toimunud läbirääkimiste tulemusena koostatud dokumenti, mis peegeldas turujagamiskokkulepet koos mahtude ja klientide jaotusega osaliste vahel, kandis nimetust PTT ehk „Petete”.

| (11) | Hinnamuudatused ja nende rakendamishetke leppisid üldjuhul kokku Repsol ja Proas, kes seejärel teavitasid muid kartelliliikmeid tehtud otsustest. |
| --- | --- |

(11)

Hinnamuudatused ja nende rakendamishetke leppisid üldjuhul kokku Repsol ja Proas, kes seejärel teavitasid muid kartelliliikmeid tehtud otsustest.

2.2.   Adressaadid ja rikkumise kestus

| (12) | Otsuse adressaadid ja nende rikkumises osalemise kestus on järgmised:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1. märts 1991 – 1. oktoober 2002 |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1. märts 1991 – 1. oktoober 2002 |
| Repsol YPF S.A.: | 1. märts 1991 – 1. oktoober 2002 |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | 1. märts 1991 – 1. oktoober 2002 |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA): | 1. märts 1991 – 1. oktoober 2002 |
| BP Oil España S.A.: | 1. august 1991 – 20. juuni 2002 |
| BP España S.A.: | 1. august 1991 – 20. juuni 2002 |
| BP plc: | 1. august 1991 – 20. juuni 2002 |
| Nynäs Petróleo S.A.: | 1. märts 1991 – 1. oktoober 2002 |
| AB Nynäs Petroleum: | 22. mai 1991 – 1. oktoober 2002 |
| Galp Energia España S.A.: | 31. jaanuar 1995 – 1. oktoober 2002 |
| Petróleos de Portugal S.A.: | 31. jaanuar 1995 – 1. oktoober 2002 |
| Galp Energia, SGPS, S.A.: | 22. aprill 1999 – 1. oktoober 2002 |

(12)

Otsuse adressaadid ja nende rikkumises osalemise kestus on järgmised:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1. märts 1991 – 1. oktoober 2002

Repsol Petróleo S.A.:

1. märts 1991 – 1. oktoober 2002

Repsol YPF S.A.:

1. märts 1991 – 1. oktoober 2002

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

1. märts 1991 – 1. oktoober 2002

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA):

1. märts 1991 – 1. oktoober 2002

BP Oil España S.A.:

1. august 1991 – 20. juuni 2002

BP España S.A.:

1. august 1991 – 20. juuni 2002

BP plc:

1. august 1991 – 20. juuni 2002

Nynäs Petróleo S.A.:

1. märts 1991 – 1. oktoober 2002

AB Nynäs Petroleum:

22. mai 1991 – 1. oktoober 2002

Galp Energia España S.A.:

31. jaanuar 1995 – 1. oktoober 2002

Petróleos de Portugal S.A.:

31. jaanuar 1995 – 1. oktoober 2002

Galp Energia, SGPS, S.A.:

22. aprill 1999 – 1. oktoober 2002

2.3.   Õiguskaitsemeetmed

2.3.1.   Trahvi põhisumma

2.3.1.1.   Raskusaste

| (13) | Rikkumine piirdub ühe liikmesriigiga, mis aga moodustab sellegipoolest olulise osa siseturust. Ehkki rikkumise tegelikku mõju turule ei saa mõõta, loetakse rikkumist tema olemuse tõttu väga raskeks. |
| --- | --- |

(13)

Rikkumine piirdub ühe liikmesriigiga, mis aga moodustab sellegipoolest olulise osa siseturust. Ehkki rikkumise tegelikku mõju turule ei saa mõõta, loetakse rikkumist tema olemuse tõttu väga raskeks.

2.3.1.2.   Erinev kohtlemine

| (14) | Kuna erinevate kartelliliikmete käibed Hispaania bituumeniturul suurel määral erinevad, koheldakse neid erinevalt, rühmitades nad nende majandusliku suutlikkuse järgi kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(14)

Kuna erinevate kartelliliikmete käibed Hispaania bituumeniturul suurel määral erinevad, koheldakse neid erinevalt, rühmitades nad nende majandusliku suutlikkuse järgi kahjustada konkurentsi.

| (15) | Selleks liigitatakse ettevõtjad vastavalt nende (müügiväärtusel põhinevale) osale vaatlusaluse toote turul Hispaanias 2001. aastal, mis oli rikkumise viimane terviklik aasta. |
| --- | --- |

(15)

Selleks liigitatakse ettevõtjad vastavalt nende (müügiväärtusel põhinevale) osale vaatlusaluse toote turul Hispaanias 2001. aastal, mis oli rikkumise viimane terviklik aasta.

2.3.1.3.   Piisav hoiatav mõju

| (16) | Selleks et määrata trahvi summa piisavat hoiatavat mõju tagaval tasemel, kohaldatakse ettevõtjatele BP ja Repsol määratud trahvisumma suhtes, võttes arvesse nende ettevõtjate suurust, kordajat vastavalt 1,8 ja 1,2. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et määrata trahvi summa piisavat hoiatavat mõju tagaval tasemel, kohaldatakse ettevõtjatele BP ja Repsol määratud trahvisumma suhtes, võttes arvesse nende ettevõtjate suurust, kordajat vastavalt 1,8 ja 1,2.

2.3.1.4.   Kestus

| (17) | Iga eespool nimetatud juriidilise isiku suhtes kohaldatakse individuaalseid suurendusprotsente vastavalt nende rikkumises osalemise kestusele. |
| --- | --- |

(17)

Iga eespool nimetatud juriidilise isiku suhtes kohaldatakse individuaalseid suurendusprotsente vastavalt nende rikkumises osalemise kestusele.

2.3.2.   Raskendavad asjaolud: liidriroll

| (18) | Oluliseks tõukejõuks kartellis olid selle kaasjuhtidena toiminud ettevõtjad Repsol ja Proas. Seega oli rikkumise kordumise tõttu õigustatud neile kahele ettevõtjale määratud trahvi põhisumma 30 % suurendamine. |
| --- | --- |

(18)

Oluliseks tõukejõuks kartellis olid selle kaasjuhtidena toiminud ettevõtjad Repsol ja Proas. Seega oli rikkumise kordumise tõttu õigustatud neile kahele ettevõtjale määratud trahvi põhisumma 30 % suurendamine.

2.3.3.   Kergendavad asjaolud: piiratud osalemine rikkumise teatavates aspektides

| (19) | Ettevõtjad Nynäs ja Petrogal väitsid, et nende puhul on kergendavaks asjaoluks rikkumises nende passiivne ehk juhi eeskuju järgiv roll. Otsuses lükatakse see väide tagasi, sest nimetatud ettevõtjad osalesid igal aastal järgmise aasta turujagamise aruteludel. Otsuses kohaldatakse nende suhtes siiski trahvi 10 % vähendust, võttes arvesse asjaolu, et ettevõtjad Nynäs ja Petrogal ei osalenud rikkumise teatavates aspektides, eelkõige järelevalve ja kompensatsioonimehhanismides ning hinna kooskõlastamises nii regulaarselt ja aktiivselt kui muud osalised. |
| --- | --- |

(19)

Ettevõtjad Nynäs ja Petrogal väitsid, et nende puhul on kergendavaks asjaoluks rikkumises nende passiivne ehk juhi eeskuju järgiv roll. Otsuses lükatakse see väide tagasi, sest nimetatud ettevõtjad osalesid igal aastal järgmise aasta turujagamise aruteludel. Otsuses kohaldatakse nende suhtes siiski trahvi 10 % vähendust, võttes arvesse asjaolu, et ettevõtjad Nynäs ja Petrogal ei osalenud rikkumise teatavates aspektides, eelkõige järelevalve ja kompensatsioonimehhanismides ning hinna kooskõlastamises nii regulaarselt ja aktiivselt kui muud osalised.

2.3.4.   10 % käibepiiri kohaldamine

| (20) | Trahvide arvutamisel on kasutatud määruse nr 1/2003 artikli 23 lõikes 2 sätestatud piiri, milleks on 10 % ettevõtja üleilmsest käibest. |
| --- | --- |

(20)

Trahvide arvutamisel on kasutatud määruse nr 1/2003 artikli 23 lõikes 2 sätestatud piiri, milleks on 10 % ettevõtja üleilmsest käibest.

2.3.5.   2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamine

2.3.5.1.   Trahvi määramata jätmine

| (21) | Juhtum algatati ettevõtja BP trahvidest vabastamise taotluse alusel, mille ta esitas vastavalt leebema kohtlemise teatisele (2). Komisjon leidis ettevõtjale BP adresseeritud vastuväidetes esialgu, et ettevõtja BP ei olnud täitnud leebema kohtlemise teatise punkti 11 alapunkti a kohaseid koostöökohustusi ja et lõplik otsus selle kohta, kas komisjon annab ettevõtjale BP kaitse trahvide eest, võetakse vastu lõppotsuses. |
| --- | --- |

(21)

Juhtum algatati ettevõtja BP trahvidest vabastamise taotluse alusel, mille ta esitas vastavalt leebema kohtlemise teatisele (2). Komisjon leidis ettevõtjale BP adresseeritud vastuväidetes esialgu, et ettevõtja BP ei olnud täitnud leebema kohtlemise teatise punkti 11 alapunkti a kohaseid koostöökohustusi ja et lõplik otsus selle kohta, kas komisjon annab ettevõtjale BP kaitse trahvide eest, võetakse vastu lõppotsuses.

| (22) | Arvestades juhtumi asjaolusid tehakse otsuses lõpuks järeldus, et ettevõtja BP tegi koostööd kogu haldusmenetluse ajal tõeliselt, täielikult, pidevalt ja viivitusteta ning esitas komisjonile kogu tõendusmaterjali niipea, kui see temani jõudis või talle kättesaadavaks sai, millega ta täitis leebema kohtlemise teatise punkti 11 alapunktis a sätestatud tingimused. Samuti täitis ettevõtja BP oma leebema kohtlemise teatise punkti 11 alapunktide b ja c kohased kohustused, kui ta lõpetas rikkumises osalemise hiljemalt siis, kui ta esitas leebema kohtlemise teatise punkti 8 alapunkti a kohased tõendid ega astunud samme muude ettevõtjate sundimiseks rikkumises osalema. |
| --- | --- |

(22)

Arvestades juhtumi asjaolusid tehakse otsuses lõpuks järeldus, et ettevõtja BP tegi koostööd kogu haldusmenetluse ajal tõeliselt, täielikult, pidevalt ja viivitusteta ning esitas komisjonile kogu tõendusmaterjali niipea, kui see temani jõudis või talle kättesaadavaks sai, millega ta täitis leebema kohtlemise teatise punkti 11 alapunktis a sätestatud tingimused. Samuti täitis ettevõtja BP oma leebema kohtlemise teatise punkti 11 alapunktide b ja c kohased kohustused, kui ta lõpetas rikkumises osalemise hiljemalt siis, kui ta esitas leebema kohtlemise teatise punkti 8 alapunkti a kohased tõendid ega astunud samme muude ettevõtjate sundimiseks rikkumises osalema.

| (23) | Seetõttu ollakse otsuses seisukohal, et ettevõtja BP täitis kõik leebema kohtlemise teatise punkti 11 kohased kohustused ja seepärast saab ta kaitse kõigi trahvide eest, mis talle muidu määratud oleks. |
| --- | --- |

(23)

Seetõttu ollakse otsuses seisukohal, et ettevõtja BP täitis kõik leebema kohtlemise teatise punkti 11 kohased kohustused ja seepärast saab ta kaitse kõigi trahvide eest, mis talle muidu määratud oleks.

2.3.5.2.   Trahvide vähendamine

| (24) | Ettevõtjad Repsol ja Proas taotlesid trahvide vähendamist leebema kohtlemise teatise alusel. Komisjon vähendas nende ettevõtjate trahve vastavalt 40 % ja 25 %. Nimetatud vähenduste puhul võetakse arvesse, et nimetatud ettevõtjad: i) pakkusid olulist lisaväärtust, kuid ii) andsid endast teada menetluse hilises faasis ja alles pärast seda, kui komisjon oli neile saatnud põhjaliku teabenõude. |
| --- | --- |

(24)

Ettevõtjad Repsol ja Proas taotlesid trahvide vähendamist leebema kohtlemise teatise alusel. Komisjon vähendas nende ettevõtjate trahve vastavalt 40 % ja 25 %. Nimetatud vähenduste puhul võetakse arvesse, et nimetatud ettevõtjad: i) pakkusid olulist lisaväärtust, kuid ii) andsid endast teada menetluse hilises faasis ja alles pärast seda, kui komisjon oli neile saatnud põhjaliku teabenõude.

3.   OTSUS

| (25) | Järgnevalt loetletud ettevõtjad rikkusid EÜ asutamislepingu artiklit 81, osaledes osutatud ajavahemikel mitmes kokkuleppes ja kooskõlastatud tegevuses sitke bituumeni äris, mis hõlmasid Hispaania territooriumi (v.a Kanaari saared) ning mis seisnes turujagamises ja hindade kooskõlastamises:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. ja Repsol YPF S.A. alates 1. märtsist 1991 kuni 1. oktoobrini 2002;
  Productos Asfálticos S.A. ja Compañía Española de Petróleos S.A. alates 1. märtsist 1991 kuni 1. oktoobrini 2002;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. ja BP plc alates 1. augustist 1991 kuni 20. juunini 2002;
  Nynäs Petróleo S.A. alates 1. märtsist 1991 kuni 1. oktoobrini 2002; AB Nynäs Petroleum alates 22. maist 1991 kuni 1. oktoobrini 2002;
  Galp Energia España S.A. ja Petróleos de Portugal S.A. alates 31. jaanuarist 1995 kuni 1. oktoobrini 2002; Galp Energia, SGPS, S.A. alates 22. aprillist 1999 kuni 1. oktoobrini 2002. |
| --- | --- |

(25)

Järgnevalt loetletud ettevõtjad rikkusid EÜ asutamislepingu artiklit 81, osaledes osutatud ajavahemikel mitmes kokkuleppes ja kooskõlastatud tegevuses sitke bituumeni äris, mis hõlmasid Hispaania territooriumi (v.a Kanaari saared) ning mis seisnes turujagamises ja hindade kooskõlastamises:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. ja Repsol YPF S.A. alates 1. märtsist 1991 kuni 1. oktoobrini 2002;

Productos Asfálticos S.A. ja Compañía Española de Petróleos S.A. alates 1. märtsist 1991 kuni 1. oktoobrini 2002;

BP Oil España S.A., BP España S.A. ja BP plc alates 1. augustist 1991 kuni 20. juunini 2002;

Nynäs Petróleo S.A. alates 1. märtsist 1991 kuni 1. oktoobrini 2002; AB Nynäs Petroleum alates 22. maist 1991 kuni 1. oktoobrini 2002;

Galp Energia España S.A. ja Petróleos de Portugal S.A. alates 31. jaanuarist 1995 kuni 1. oktoobrini 2002; Galp Energia, SGPS, S.A. alates 22. aprillist 1999 kuni 1. oktoobrini 2002.

| (26) | Kirjeldatud rikkumise eest on määratud järgmised trahvid:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. ja Repsol YPF S.A. vastutavad solidaarselt 80 496 000 euro tasumise eest;
  Productos Asfálticos S.A. ja Compañía Española de Petróleos S.A. vastutavad solidaarselt 83 850 000 euro tasumise eest;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. ja BP plc vastutavad solidaarselt 0 euro tasumise eest;
  Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 eurot; millest AB Nynäs Petroleum vastutab solidaarselt 10 395 000 euro tasumise eest ning
  Galp Energia España S.A. ja Petróleos de Portugal S.A. vastutavad solidaarselt 8 662 500 euro tasumise eest; millest Galp Energia, SGPS, S.A. vastutab solidaarselt 6 435 000 euro tasumise eest. |
| --- | --- |

(26)

Kirjeldatud rikkumise eest on määratud järgmised trahvid:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. ja Repsol YPF S.A. vastutavad solidaarselt 80 496 000 euro tasumise eest;

Productos Asfálticos S.A. ja Compañía Española de Petróleos S.A. vastutavad solidaarselt 83 850 000 euro tasumise eest;

BP Oil España S.A., BP España S.A. ja BP plc vastutavad solidaarselt 0 euro tasumise eest;

Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 eurot; millest AB Nynäs Petroleum vastutab solidaarselt 10 395 000 euro tasumise eest ning

Galp Energia España S.A. ja Petróleos de Portugal S.A. vastutavad solidaarselt 8 662 500 euro tasumise eest; millest Galp Energia, SGPS, S.A. vastutab solidaarselt 6 435 000 euro tasumise eest.

| (27) | Eespool nimetatud ettevõtjad peavad rikkumise viivitamata lõpetama, kui nad ei ole seda juba teinud, ning neid kohustatakse hoiduma igasugusest otsuses kirjeldatud tegevuse või käitumise kordamisest ning igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju. |
| --- | --- |

(27)

Eespool nimetatud ettevõtjad peavad rikkumise viivitamata lõpetama, kui nad ei ole seda juba teinud, ning neid kohustatakse hoiduma igasugusest otsuses kirjeldatud tegevuse või käitumise kordamisest ning igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  EÜT C 45, 19.2.2002, lk 3.

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/18

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuestisõnastamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

2009/C 321/09

| ESO (2) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine EÜT/ELT | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Prügikogumissõidukid ja nendega ühendatud tõstemehhanismid – Põhi- ja ohutusnõuded – Osa 1: Tagantlaadimisega prügikogumissõidukid | Esmakordne avaldamine | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Prügikogumissõidukid ja nendega ühendatud tõstemehhanismid – Põhi- ja ohutusnõuded – Osa 2: Külglaadimisega prügikogumissõidukid | Esmakordne avaldamine | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Masinate ohutus – Ohutust mõjutavad osad juhtimissüsteemides – Osa 1: Kavandamise üldpõhimõtted (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ESO (2)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine EÜT/ELT

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Prügikogumissõidukid ja nendega ühendatud tõstemehhanismid – Põhi- ja ohutusnõuded – Osa 1: Tagantlaadimisega prügikogumissõidukid

Esmakordne avaldamine

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Prügikogumissõidukid ja nendega ühendatud tõstemehhanismid – Põhi- ja ohutusnõuded – Osa 2: Külglaadimisega prügikogumissõidukid

Esmakordne avaldamine

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Masinate ohutus – Ohutust mõjutavad osad juhtimissüsteemides – Osa 1: Kavandamise üldpõhimõtted (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Märkus 1: | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1:

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

Märkus:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  Asendatava standardi vastavuseelduse kehtivuse lõppkuupäev, milleks oli algselt määratud 28.12.2009, on kahe aasta võrra edasi lükatud.

(2)  ESO: Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Nõukogu

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/19

---

Sobivate kandidaatide nimekirjade kehtivusaja pikendamine

2009/C 321/10

Euroopa Liidu Nõukogu asepeasekretäri otsusega pikendatakse järgmiste avalike konkursside tulemusel koostatud allpool esitatud sobivate kandidaatide nimekirjade kehtivust:

Artikkel 1: kuni 31. detsembrini 2010:

| Nõukogu/A/393 | kreeka keelt kõnelevate administraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 6. aprilli 2000. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 98; |
| --- | --- |
| Nõukogu/A/394 | portugali keelt kõnelevate administraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 7. aprilli 2000. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 99; |
| Nõukogu/A/397 | julgeolekukorralduse ja julgeolekukontrolli valdkonna administraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. juuni 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 169 A; |
| Nõukogu/A/400 | julgeolekutalituse (füüsilise julgeoleku üksus) administraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 26. oktoobri 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 300 A; |
| Nõukogu/A/401 | julgeolekutalituse (andmeturbe ja süsteemide akrediteerimise auditi üksus) administraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 26. oktoobri 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 300 A; |
| Nõukogu/A/406 | teabeturbebüroo (INFOSEC) peaadministraatorite (teabeturbebüroo juhi abi) reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 26. oktoobri 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 300 A; |
| Nõukogu/A/408 | ehituspoliitika ja -projektide talituse peaadministraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 9. novembri 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 315 A; |
| Nõukogu/A/415 | ennetava tervishoiu ja tööohutuse talituse juhi kandidaatide reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 16. juuli 2002. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 170 A; |
| Nõukogu/LA/398 | inglise keelt kõnelevate tõlkijate reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. juuli 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 198; |
| Nõukogu/C/413 | soome keelt kõnelevate sekretäride reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 22. veebruari 2002. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 49; |
| Nõukogu/C/407 | teabeturbebüroo (INFOSEC) kantseleiabide reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 26. oktoobri 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 300 A; |
| Nõukogu/420/AD5: | julgeoleku valdkonnas (Kabinet/Julgeolek: välisjulgeoleku talitus/missioonide kaitse) nooremametnike reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. detsembri 2005. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 316 A; |
| Nõukogu/421/AD5: | julgeoleku valdkonnas (Kabinet/Julgeolek: sisekaitse talitus) nooremametnike reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. detsembri 2005. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 316 A; |
| Nõukogu/422/AST3: | julgeoleku valdkonnas (Kabinet/Julgeolek: sisekaitse talitus) assistentide reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. detsembri 2005. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 316 A; |
| Nõukogu/425/AD9: | infotehnoloogiate valdkonnas (Info- ja sidesüsteemide direktoraat: tootmislahenduste üksus) vanemametnike reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. detsembri 2005. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 316 A; |
| Nõukogu/427/AD8: | administraatori ametikoha täitmiseks Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; vastav teade avaldati 12. mai 2007. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 108 A; |
| Nõukogu/428/AD12: | osakonnajuhataja ametikoha täitmiseks julgeoleku valdkonnas; vastav teade avaldati 4. juuli 2007. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 150 A. |

Nõukogu/A/393

kreeka keelt kõnelevate administraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 6. aprilli 2000. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 98;

Nõukogu/A/394

portugali keelt kõnelevate administraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 7. aprilli 2000. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 99;

Nõukogu/A/397

julgeolekukorralduse ja julgeolekukontrolli valdkonna administraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. juuni 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 169 A;

Nõukogu/A/400

julgeolekutalituse (füüsilise julgeoleku üksus) administraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 26. oktoobri 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 300 A;

Nõukogu/A/401

julgeolekutalituse (andmeturbe ja süsteemide akrediteerimise auditi üksus) administraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 26. oktoobri 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 300 A;

Nõukogu/A/406

teabeturbebüroo (INFOSEC) peaadministraatorite (teabeturbebüroo juhi abi) reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 26. oktoobri 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 300 A;

Nõukogu/A/408

ehituspoliitika ja -projektide talituse peaadministraatorite reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 9. novembri 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 315 A;

Nõukogu/A/415

ennetava tervishoiu ja tööohutuse talituse juhi kandidaatide reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 16. juuli 2002. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 170 A;

Nõukogu/LA/398

inglise keelt kõnelevate tõlkijate reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. juuli 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 198;

Nõukogu/C/413

soome keelt kõnelevate sekretäride reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 22. veebruari 2002. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 49;

Nõukogu/C/407

teabeturbebüroo (INFOSEC) kantseleiabide reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 26. oktoobri 2001. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 300 A;

Nõukogu/420/AD5:

julgeoleku valdkonnas (Kabinet/Julgeolek: välisjulgeoleku talitus/missioonide kaitse) nooremametnike reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. detsembri 2005. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 316 A;

Nõukogu/421/AD5:

julgeoleku valdkonnas (Kabinet/Julgeolek: sisekaitse talitus) nooremametnike reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. detsembri 2005. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 316 A;

Nõukogu/422/AST3:

julgeoleku valdkonnas (Kabinet/Julgeolek: sisekaitse talitus) assistentide reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. detsembri 2005. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 316 A;

Nõukogu/425/AD9:

infotehnoloogiate valdkonnas (Info- ja sidesüsteemide direktoraat: tootmislahenduste üksus) vanemametnike reservnimekirja koostamiseks; vastav teade avaldati 13. detsembri 2005. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 316 A;

Nõukogu/427/AD8:

administraatori ametikoha täitmiseks Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; vastav teade avaldati 12. mai 2007. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 108 A;

Nõukogu/428/AD12:

osakonnajuhataja ametikoha täitmiseks julgeoleku valdkonnas; vastav teade avaldati 4. juuli 2007. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 150 A.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/21

---

RIIGIABI – RUMEENIA

Riigiabi C 28/09 (ex N 433/09) – toetusmeetmed ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 321/11

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles 15. septembril 2009. aastal esitatud kirjas teavitas komisjon Rumeeniat oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused meetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Rumeeniale. Märkused esitanud huvitatud isiku andmete konfidentsiaalset käsitlemist võib nõuda kirjalikult, esitades nõude põhjendused.

KOKKUVÕTE

I.   MENETLUS

| 1. | 17. juuli 2009. aasta elektroonilise teatisega teavitasid Rumeenia ametiasutused komisjoni oma kavatsusest võtta kaks toetusmeedet abistamaks naftakeemiaettevõtjat Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (edaspidi „Oltchim”), milles enamusosalus 54,8 % kuulub Rumeenia riigile. |
| --- | --- |

1.

17. juuli 2009. aasta elektroonilise teatisega teavitasid Rumeenia ametiasutused komisjoni oma kavatsusest võtta kaks toetusmeedet abistamaks naftakeemiaettevõtjat Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (edaspidi „Oltchim”), milles enamusosalus 54,8 % kuulub Rumeenia riigile.

II.   KIRJELDUS

| 2. | Oltchim on üks suuremaid naftakeemiaettevõtjaid Rumeenias ja Kagu-Euroopas. 2007. aasta lõpus ulatus Oltchimi koguvõlg Rumeenia riigile 538 miljoni Rumeenia leuni (ligikaudu 135 miljonit eurot). |
| --- | --- |

2.

Oltchim on üks suuremaid naftakeemiaettevõtjaid Rumeenias ja Kagu-Euroopas. 2007. aasta lõpus ulatus Oltchimi koguvõlg Rumeenia riigile 538 miljoni Rumeenia leuni (ligikaudu 135 miljonit eurot).

| 3. | Kaks kõnealust meedet on i) 135 miljoni euro suuruse võla kapitaliseerimine ja ii) riigigarantii, mis katab 80 % 424 miljoni euro suurusest kommertslaenust, mida kasutatakse ettevõtja arengukava rakendamiseks vajalike investeeringute tegemiseks. |
| --- | --- |

3.

Kaks kõnealust meedet on i) 135 miljoni euro suuruse võla kapitaliseerimine ja ii) riigigarantii, mis katab 80 % 424 miljoni euro suurusest kommertslaenust, mida kasutatakse ettevõtja arengukava rakendamiseks vajalike investeeringute tegemiseks.

| 4. | Rumeenia ametiasutuste arvates ei sisalda kumbki meede riigiabi, sest riik käitub turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. |
| --- | --- |

4.

Rumeenia ametiasutuste arvates ei sisalda kumbki meede riigiabi, sest riik käitub turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana.

III.   HINNANG

| 5. | Komisjon kahtleb, et kaks kõnealust riiklikku meedet ei sisalda riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

5.

Komisjon kahtleb, et kaks kõnealust riiklikku meedet ei sisalda riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| 6. | Komisjon peab uurima, kas kaks kavandatud meedet vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumitele, nagu väidab Rumeenia. Eelkõige peab komisjon tegema kindlaks, kas riigi kui põhiosaniku ja põhikrediitori poolt Oltchimile toetuse andmine on võrreldav sellega, mida sarnases olukorras teeks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja. |
| --- | --- |

6.

Komisjon peab uurima, kas kaks kavandatud meedet vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumitele, nagu väidab Rumeenia. Eelkõige peab komisjon tegema kindlaks, kas riigi kui põhiosaniku ja põhikrediitori poolt Oltchimile toetuse andmine on võrreldav sellega, mida sarnases olukorras teeks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja.

| 7. | Komisjon leiab, et kõiki kolme kõnealust meedet ei saa pidada turuga kokkusobivaks ei regionaalabi suuniste, (1) raskuses olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste (2) ega ajutise raamistiku (3) kohaselt. |
| --- | --- |

7.

Komisjon leiab, et kõiki kolme kõnealust meedet ei saa pidada turuga kokkusobivaks ei regionaalabi suuniste, (1) raskuses olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste (2) ega ajutise raamistiku (3) kohaselt.

IV.   KOKKUVÕTE

| 8. | Eespool kirjeldatud kaalutlusi arvestades on komisjon otsustanud seoses eespool kirjeldatud meetmetega algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

8.

Eespool kirjeldatud kaalutlusi arvestades on komisjon otsustanud seoses eespool kirjeldatud meetmetega algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse.

KIRJA TEKST

„Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.” |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.”

---

(1)  Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013, ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

1

(2)  Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

2

(3)  Komisjoni teatis – Ühenduse riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks, ELT C 83, 7.4.2009, lk 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/36

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 321/12

| 1. | 10. detsembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) (edaspidi „EÜ ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Madalmaade ettevõtja Liberty Global Europe N.V. (edaspidi „LGE”), mis kuulub Ameerika Ühendriikide ettevõtjale Liberty Global Inc. (edaspidi „LGI”), omandab täieliku kontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaa ettevõtja Unitymedia GmbH (edaspidi „Unitymedia”) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

10. detsembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) (edaspidi „EÜ ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Madalmaade ettevõtja Liberty Global Europe N.V. (edaspidi „LGE”), mis kuulub Ameerika Ühendriikide ettevõtjale Liberty Global Inc. (edaspidi „LGI”), omandab täieliku kontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaa ettevõtja Unitymedia GmbH (edaspidi „Unitymedia”) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | LGE: kaabellevivõrkude operaator üheksas ELi liikmesriigis, kes oma tütarettevõtja kaudu tegeleb ka telesaadete tootmisega, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

LGE: kaabellevivõrkude operaator üheksas ELi liikmesriigis, kes oma tütarettevõtja kaudu tegeleb ka telesaadete tootmisega,

| — | Unitymedia: piirkondliku lairiba kaabellevivõrgu operaator Saksmaa Nordrhein-Westfaleni ja Hesse liidumaal. |
| --- | --- |

—

Unitymedia: piirkondliku lairiba kaabellevivõrgu operaator Saksmaa Nordrhein-Westfaleni ja Hesse liidumaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/37

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 321/13

| 1. | 16. detsembril 2009 sai komisjon määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Deutsche Bank AG omandab täieliku kontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. üle. |
| --- | --- |

1.

16. detsembril 2009 sai komisjon määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Deutsche Bank AG omandab täieliku kontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. üle.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Deutsche Bank AG: investeeringud ja laenud, deponeerimisteenused, maksete teostamine, erapangandus, varahaldus ja emissiooni korraldamine eraisikutest, ettevõtjatest ja asutustest klientidele, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Deutsche Bank AG: investeeringud ja laenud, deponeerimisteenused, maksete teostamine, erapangandus, varahaldus ja emissiooni korraldamine eraisikutest, ettevõtjatest ja asutustest klientidele,

| — | Sal. Oppenheim: investeeringud ja laenud, erapangandus-, varahaldus-, investeerimispangandus- ja deponeerimisteenuste osutamine eraisikutest, ettevõtjatest ja asutustest klientidele ning nende ekspordi finantseerimine. |
| --- | --- |

—

Sal. Oppenheim: investeeringud ja laenud, erapangandus-, varahaldus-, investeerimispangandus- ja deponeerimisteenuste osutamine eraisikutest, ettevõtjatest ja asutustest klientidele ning nende ekspordi finantseerimine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/38

---

Traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 (1) artiklile 33

2009/C 321/14

Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 33 kohaselt avaldatakse traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotlus Euroopa Liidu Teataja C seerias, et teavitada kolmandaid isikuid sellisest taotlusest ja võimaldada esitada vastuväiteid asjakohase traditsioonilise nimetuse tunnustamise ja kaitse suhtes.

TRADITSIOONILISE NIMETUSE TUNNUSTAMISE TAOTLUSE AVALDAMINE VASTAVALT KOMISJONI MÄÄRUSE (EÜ) nr 607/2009 ARTIKLILE 33

| Kättesaamise kuupäev: | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Lehekülgede arv: | 1 |
| Taotluse keel: | inglise |
| Toimiku number: | TDT/CZ/N0003 |

Kättesaamise kuupäev:

30.11.2009

Lehekülgede arv:

1

Taotluse keel:

inglise

Toimiku number:

TDT/CZ/N0003

Taotleja:

| Liikmesriigi pädev asutus | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Faks +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Liikmesriigi pädev asutus

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Faks +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Nimetus: CLARET

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118u lõike 1 punkti b kohane traditsiooniline nimetus

Keel:

| — | Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 31 lõike 1 punkt b. |
| --- | --- |

—

Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 31 lõike 1 punkt b.

Nimekiri asjakohastest kaitstud päritolunimetustest ja geograafilistest tähistest:

| — | Kõik registris loetletud Tšehhi kaitstud päritolunimetused. |
| --- | --- |

—

Kõik registris loetletud Tšehhi kaitstud päritolunimetused.

Viinamarjasaaduste kategooria:

| — | Vein (nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa). |
| --- | --- |

—

Vein (nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa).

Määratlus:

| — | Vein, mis on valmistatud punase veini viinamarjadest ilma kestadel kääritamata. |
| --- | --- |

—

Vein, mis on valmistatud punase veini viinamarjadest ilma kestadel kääritamata.

---

(1)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 60.

---

| 29.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/40

---

Traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 (1) artiklile 33

2009/C 321/15

Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 33 kohaselt avaldatakse traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotlus Euroopa Liidu Teataja C seerias, et teavitada kolmandaid isikuid sellisest taotlusest ja võimaldada esitada vastuväiteid asjakohase traditsioonilise nimetuse tunnustamise ja kaitse suhtes.

TRADITSIOONILISE NIMETUSE TUNNUSTAMISE TAOTLUSE AVALDAMINE VASTAVALT KOMISJONI MÄÄRUSE (EÜ) nr 607/2009 ARTIKLILE 33

| Kättesaamise kuupäev: | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Lehekülgede arv: | 1 |
| Taotluse keel: | inglise |
| Toimiku number: | TDT/CZ/N0002 |

Kättesaamise kuupäev:

30.11.2009

Lehekülgede arv:

1

Taotluse keel:

inglise

Toimiku number:

TDT/CZ/N0002

Taotleja:

| Liikmesriigi pädev asutus | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel +420 221812354 |
| Faks +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Liikmesriigi pädev asutus

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel +420 221812354

Faks +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Nimetus: SUR LIE

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118u lõike 1 punkti b kohane traditsiooniline nimetus.

Keel:

| — | Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 31 lõike 1 punkt b. |
| --- | --- |

—

Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 31 lõike 1 punkt b.

Nimekiri asjakohastest kaitstud päritolunimetustest ja geograafilistest tähistest:

| — | Kõik registris loetletud Tšehhi kaitstud päritolunimetused. |
| --- | --- |

—

Kõik registris loetletud Tšehhi kaitstud päritolunimetused.

Viinamarjasaaduste kategooria:

| — | Vein (nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa). |
| --- | --- |

—

Vein (nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa).

Määratlus:

| — | Vein, mis on valmistamise käigus jäetud vähemalt kuueks kuuks veinisettele. |
| --- | --- |

—

Vein, mis on valmistamise käigus jäetud vähemalt kuueks kuuks veinisettele.

---

(1)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 60.

---