# Euroopa Liidu L 257/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.257.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 257 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide30. september 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.257.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 257

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide30. september 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 907/2009, 29. september 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 908/2009, 28. september 2009, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railaste püük VIId püügipiirkonna EÜ vetes | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 909/2009, 28. september 2009, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railaste püük VIII ja IX püügipiirkonna EÜ vetes | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 910/2009, 29. september 2009, valmistise Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 uue kasutusviisi lubamise kohta hobuste söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS) (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 911/2009, 29. september 2009, valmistise Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M uue kasutusviisi lubamise kohta lõhelaste ja krevetiliste söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS) (
  1
  ) | 10 |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 912/2009/EÜ, 16. september 2009, ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis (
  1
  ) | 12 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 907/2009, 29. september 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 908/2009, 28. september 2009, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railaste püük VIId püügipiirkonna EÜ vetes

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 909/2009, 28. september 2009, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railaste püük VIII ja IX püügipiirkonna EÜ vetes

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 910/2009, 29. september 2009, valmistise Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 uue kasutusviisi lubamise kohta hobuste söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 911/2009, 29. september 2009, valmistise Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M uue kasutusviisi lubamise kohta lõhelaste ja krevetiliste söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS) (
  1
  )

Pediococcus acidilactici

1

10

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 912/2009/EÜ, 16. september 2009, ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis (
  1
  )

1

12

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/720/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 17. september 2009, millega nähakse ette Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) migratsiooni tähtpäev
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6910 all) | 26 |
| | | 2009/721/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 24. september 2009, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7044 all) | 28 |
| | | 2009/722/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 29. september 2009, millega muudetakse otsust 2003/324/EÜ erandi osas liigisisese ringlussevõtu keelu kohaldamisest teatavate karusloomade toitmise puhul Lätis
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5550 all) | 38 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/720/EÜ

*

Komisjoni otsus, 17. september 2009, millega nähakse ette Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) migratsiooni tähtpäev
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6910 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6910 all)

26

2009/721/EÜ

*

Komisjoni otsus, 24. september 2009, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7044 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7044 all)

28

2009/722/EÜ

*

Komisjoni otsus, 29. september 2009, millega muudetakse otsust 2003/324/EÜ erandi osas liigisisese ringlussevõtu keelu kohaldamisest teatavate karusloomade toitmise puhul Lätis
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5550 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5550 all)

38

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2009/723/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUSEC/1/2009, 25. september 2009, Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhi ametisse nimetamise kohta | 40 |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Komisjoni otsus 2009/724/JSK, 17. september 2009, millega nähakse ette Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) migratsiooni lõppkuupäev | 41 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

2009/723/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUSEC/1/2009, 25. september 2009, Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhi ametisse nimetamise kohta

40

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Komisjoni otsus 2009/724/JSK, 17. september 2009, millega nähakse ette Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) migratsiooni lõppkuupäev

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 907/2009,

29. september 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris (2), eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. septembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 32,8 |
| ZZ | 32,8 |
| 0707 00 05 | TR | 121,8 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 89,6 |
| CL | 109,9 |
| TR | 83,3 |
| UY | 88,0 |
| ZA | 70,7 |
| ZZ | 88,3 |
| 0806 10 10 | EG | 109,7 |
| IL | 111,8 |
| TR | 102,8 |
| US | 190,3 |
| ZZ | 128,7 |
| 0808 10 80 | BR | 83,8 |
| CL | 83,2 |
| NZ | 80,0 |
| US | 83,8 |
| ZA | 73,1 |
| ZZ | 80,8 |
| 0808 20 50 | AR | 81,8 |
| CN | 60,5 |
| TR | 100,4 |
| US | 161,5 |
| ZA | 70,4 |
| ZZ | 94,9 |
| 0809 30 | TR | 108,0 |
| ZZ | 108,0 |
| 0809 40 05 | IL | 116,1 |
| TR | 99,1 |
| ZZ | 107,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

32,8

ZZ

32,8

0707 00 05

TR

121,8

ZZ

121,8

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

89,6

CL

109,9

TR

83,3

UY

88,0

ZA

70,7

ZZ

88,3

0806 10 10

EG

109,7

IL

111,8

TR

102,8

US

190,3

ZZ

128,7

0808 10 80

BR

83,8

CL

83,2

NZ

80,0

US

83,8

ZA

73,1

ZZ

80,8

0808 20 50

AR

81,8

CN

60,5

TR

100,4

US

161,5

ZA

70,4

ZZ

94,9

0809 30

TR

108,0

ZZ

108,0

0809 40 05

IL

116,1

TR

99,1

ZZ

107,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 908/2009,

28. september 2009,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railaste püük VIId püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2009

Komisjoni nimel

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 19/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | SRX/07D. |
| Liik | Railased (Rajidae) |
| Piirkond | VIId püügipiirkonna EÜ veed |
| Kuupäev | 1.9.2009 |

Nr

19/T&Q

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

SRX/07D.

Liik

Railased (Rajidae)

Piirkond

VIId püügipiirkonna EÜ veed

Kuupäev

1.9.2009

---

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 909/2009,

28. september 2009,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railaste püük VIII ja IX püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2009

Komisjoni nimel

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 18/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | SRX/89-C. |
| Liik | Railased (Rajidae) |
| Piirkond | VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed |
| Kuupäev | 1.9.2009 |

Nr

18/T&Q

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

SRX/89-C.

Liik

Railased (Rajidae)

Piirkond

VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed

Kuupäev

1.9.2009

---

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 910/2009,

29. september 2009,

valmistise Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 uue kasutusviisi lubamise kohta hobuste söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Käesoleva määrusega lubatakse valmistise Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 uus kasutusviis hobuste söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega lubatakse valmistise Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 uus kasutusviis hobuste söödalisandina.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus käesoleva määruse lisas kirjeldatud valmistise lubamiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus käesoleva määruse lisas kirjeldatud valmistise lubamiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) viis läbi riskihindamise kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 8 lõikega 3. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) viis läbi riskihindamise kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 8 lõikega 3.

| (5) | Taotlus käsitleb preparaadi Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 uue kasutusviisi lubamist hobuste söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus käsitleb preparaadi Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 uue kasutusviisi lubamist hobuste söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (6) | Kõnealust valmistist lubati komisjoni määrusega (EÜ) nr 226/2007 (2) kasutada kümme aastat lüpsikitsede ja lüpsilammaste söödas ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1293/2008 (3) kümme aastat lammaste söödas. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealust valmistist lubati komisjoni määrusega (EÜ) nr 226/2007 (2) kasutada kümme aastat lüpsikitsede ja lüpsilammaste söödas ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1293/2008 (3) kümme aastat lammaste söödas.

| (7) | On esitatud uued andmed, millega toetatakse loa taotlemist hobuste puhul. Amet otsustas oma 12. septembri 2006. aasta (4) ja 1. aprilli 2009. aasta (5) arvamustes, et Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 ei mõju kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et valmistise kasutamine võib märkimisväärselt soodustada kiudainete seedimist. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Kõnealuses arvamuses kinnitatakse ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruanne söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(7)

On esitatud uued andmed, millega toetatakse loa taotlemist hobuste puhul. Amet otsustas oma 12. septembri 2006. aasta (4) ja 1. aprilli 2009. aasta (5) arvamustes, et Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 ei mõju kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et valmistise kasutamine võib märkimisväärselt soodustada kiudainete seedimist. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Kõnealuses arvamuses kinnitatakse ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruanne söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (8) | Kõnealuse valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuse valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (9) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 64, 2.3.2007, lk 26.

2

(3)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 38.

3

(4)  EFSA Teataja (2006) 385, lk 1.

4

(5)  EFSA Teataja (2009) 1040, lk 1.

5

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a1711 | LALLEMAND SAS | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 | | Söödalisandi koostis | tahkel kujul:
  Eluvõimelistest kuivatatud rakkudest tehtud valmistis Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077, mille tagatud miinimumkontsentratsioon on 2 × 1010 CFU/g. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a1711

LALLEMAND SAS

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077

Söödalisandi koostis

tahkel kujul:

Eluvõimelistest kuivatatud rakkudest tehtud valmistis Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077, mille tagatud miinimumkontsentratsioon on 2 × 1010 CFU/g.

| | Kaetud kujul:
  Eluvõimelistest kuivatatud rakkudest tehtud valmistis Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077, mille tagatud miinimumkontsentratsioon on 1 × 1010 CFU/g |
| --- | --- |

Kaetud kujul:

Eluvõimelistest kuivatatud rakkudest tehtud valmistis Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077, mille tagatud miinimumkontsentratsioon on 1 × 1010 CFU/g

| | Toimeaine kirjeldus:

  Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077: 80 % eluvõimelisi kuivatatud rakke ja 14 % eluvõimetuid rakke. |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus:

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077: 80 % eluvõimelisi kuivatatud rakke ja 14 % eluvõimetuid rakke.

| | Analüüsimeetod (1):
  Süviskülvimeetod ja molekulaarne tuvastamine (PCR). |
| --- | --- |

Analüüsimeetod (1):

Süviskülvimeetod ja molekulaarne tuvastamine (PCR).

hobused

—

3,0 × 109

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kaetud kujul kasutada ainult koos granuleeritud söödaga. |
| --- | --- |

2.

Kaetud kujul kasutada ainult koos granuleeritud söödaga.

| 3. | Kui toodet käsitsetakse või segatakse suletud ruumis ning segisti ei ole varustatud ventilatsioonisüsteemiga, tuleb segamisel kasutada kaitseprille ja -maski. |
| --- | --- |

3.

Kui toodet käsitsetakse või segatakse suletud ruumis ning segisti ei ole varustatud ventilatsioonisüsteemiga, tuleb segamisel kasutada kaitseprille ja -maski.

20.10.2019

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on esitatud ühenduse tugilabori veebilehel: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 911/2009,

29. september 2009,

valmistise Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M uue kasutusviisi lubamise kohta lõhelaste ja krevetiliste söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus käesoleva määruse lisas kirjeldatud valmistise lubamiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus käesoleva määruse lisas kirjeldatud valmistise lubamiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse preparaadi Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M uue kasutusviisi lubamist lõhelaste ja krevetiliste söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse preparaadi Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M uue kasutusviisi lubamist lõhelaste ja krevetiliste söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Kõnealuse mikroorganismipreparaadi kasutamiseks on antud tähtajatu luba komisjoni määrusega (EÜ) nr 1200/2005 (2) broilerkanade puhul ja komisjoni määrusega 2036/2005 (3) nuumsigade puhul. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse mikroorganismipreparaadi kasutamiseks on antud tähtajatu luba komisjoni määrusega (EÜ) nr 1200/2005 (2) broilerkanade puhul ja komisjoni määrusega 2036/2005 (3) nuumsigade puhul.

| (5) | On esitatud uued andmed, mis toetatavad loa taotlemist lõhelaste ja krevetiliste puhul. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) otsustas oma 1. aprilli 2009. aasta arvamuses, (4) et valmistis Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ei mõju kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et valmistise kasutamine võib avaldada soodsat mõju hästi arenenud lõhelaste arvukusele ning krevetiliste eluvõimelisusele ja kasvule. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruannet söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(5)

On esitatud uued andmed, mis toetatavad loa taotlemist lõhelaste ja krevetiliste puhul. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) otsustas oma 1. aprilli 2009. aasta arvamuses, (4) et valmistis Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ei mõju kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et valmistise kasutamine võib avaldada soodsat mõju hästi arenenud lõhelaste arvukusele ning krevetiliste eluvõimelisusele ja kasvule. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruannet söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (6) | Kõnealuse valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „muud zootehnilised lisandid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 195, 27.7.2005, lk 6.

2

(3)  ELT L 328, 15.12.2005, lk 13.

3

(4)  EFSA Journal (2009) 1038, lk 2 ja 1037, lk 1.

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: Muud zootehnilised lisandid (soodustavad loomade kasvu) |
| 4d1712 | Lallemand
  SAS | Pediococcus acidilactici

  CNCM MA 18/5M | | Söödalisandi koostis:

  Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M eluvõimelistest rakkudest valmistis, mis sisaldab söödalisandit vähemalt 1 × 1010 CFU/g |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: Muud zootehnilised lisandid (soodustavad loomade kasvu)

4d1712

Lallemand

SAS

Pediococcus acidilactici

CNCM MA 18/5M

Söödalisandi koostis:

Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M eluvõimelistest rakkudest valmistis, mis sisaldab söödalisandit vähemalt 1 × 1010 CFU/g

| | Toimeaine kirjeldus:

  Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M eluvõimelised rakud |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus:

Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M eluvõimelised rakud

| | Analüüsimeetod (1): | Kvantifitseerimine: pindkülvimeetod MRS agariga inkubatsioonitemperatuuril 37 °C. |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetod (1):

Kvantifitseerimine: pindkülvimeetod MRS agariga inkubatsioonitemperatuuril 37 °C.

| | Identifitseerimistunnused: impulssvälja-geelelektroforeesi (PFGE) meetod. |
| --- | --- |

Identifitseerimistunnused: impulssvälja-geelelektroforeesi (PFGE) meetod.

Lõhelased

—

3 × 109

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus

| 2. | Soovituslik doos lõhelaste puhul 3 × 109 CFU/kg täissöödas |
| --- | --- |

2.

Soovituslik doos lõhelaste puhul 3 × 109 CFU/kg täissöödas

| 3. | Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit. |
| --- | --- |

3.

Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit.

20.10.2019

Krevetilised

1 × 109

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on esitatud ühenduse tugilabori veebilehel: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/12

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 912/2009/EÜ,

16. september 2009,

ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 169 ja artikli 172 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)) (3) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”) on sätestatud ühenduse osalus mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendusprogrammides, sealhulgas osalus selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides asutamislepingu artikli 169 tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)) (3) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”) on sätestatud ühenduse osalus mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendusprogrammides, sealhulgas osalus selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides asutamislepingu artikli 169 tähenduses.

| (2) | Seitsmendas raamprogrammis on määratletud rida kriteeriume selliste artikli 169 kohaste algatuste valdkondade kindlaksmääramiseks: olulisus ühenduse eesmärkide suhtes, taotletava eesmärgi selge kindlaksmääramine ja selle asjakohasus raamprogrammi eesmärkide suhtes, eelneva baasi olemasolu (olemasolevad või kavandatud riiklikud teadusprogrammid), Euroopa lisandväärtus, hõlmatud programmide ulatuse ja arvu kriitiline mass, hõlmatud programmide tegevuste sarnasus ning artikli 169 vastavus eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasema vahendi kriteeriumile. |
| --- | --- |

(2)

Seitsmendas raamprogrammis on määratletud rida kriteeriume selliste artikli 169 kohaste algatuste valdkondade kindlaksmääramiseks: olulisus ühenduse eesmärkide suhtes, taotletava eesmärgi selge kindlaksmääramine ja selle asjakohasus raamprogrammi eesmärkide suhtes, eelneva baasi olemasolu (olemasolevad või kavandatud riiklikud teadusprogrammid), Euroopa lisandväärtus, hõlmatud programmide ulatuse ja arvu kriitiline mass, hõlmatud programmide tegevuste sarnasus ning artikli 169 vastavus eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasema vahendi kriteeriumile.

| (3) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses nr 2006/971/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”) (4) (edaspidi „Koostöö” eriprogramm) soodustatakse mitut teemavaldkonda hõlmavat lähenemisviisi, mis on seotud ühe või mitme seitsmenda raamprogrammi valdkonnaga, ning määratletakse artikli 169 algatust metroloogia vallas ühe algatusena, mis sobib ühenduse osaluseks riiklikes teadusprogrammides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses nr 2006/971/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”) (4) (edaspidi „Koostöö” eriprogramm) soodustatakse mitut teemavaldkonda hõlmavat lähenemisviisi, mis on seotud ühe või mitme seitsmenda raamprogrammi valdkonnaga, ning määratletakse artikli 169 algatust metroloogia vallas ühe algatusena, mis sobib ühenduse osaluseks riiklikes teadusprogrammides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel.

| (4) | Metroloogia on valdkonnaülene teadusharu, mis moodustab nüüdisaegse teadmistepõhise ühiskonna olulise osa. Usaldusväärsed ja võrreldavad mõõtestandardid ning asjakohased valideeritud mõõtmis- ja katsemeetodid on teaduslike edusammude ja tehnoloogilise uuenduse aluseks ning avaldavad seega märkimisväärset mõju Euroopa majandusele ja elukvaliteedile. |
| --- | --- |

(4)

Metroloogia on valdkonnaülene teadusharu, mis moodustab nüüdisaegse teadmistepõhise ühiskonna olulise osa. Usaldusväärsed ja võrreldavad mõõtestandardid ning asjakohased valideeritud mõõtmis- ja katsemeetodid on teaduslike edusammude ja tehnoloogilise uuenduse aluseks ning avaldavad seega märkimisväärset mõju Euroopa majandusele ja elukvaliteedile.

| (5) | Praegu ei ole üksikute liikmesriikide poolt riigi tasandil metroloogiaalase teadus- ja arendustegevuse toetamiseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid või -meetmed Euroopa tasandil piisavalt kooskõlastatud ega võimalda saavutada strateegilistes teadus- ja arendusvaldkondades vajalikku kriitilist massi. |
| --- | --- |

(5)

Praegu ei ole üksikute liikmesriikide poolt riigi tasandil metroloogiaalase teadus- ja arendustegevuse toetamiseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid või -meetmed Euroopa tasandil piisavalt kooskõlastatud ega võimalda saavutada strateegilistes teadus- ja arendusvaldkondades vajalikku kriitilist massi.

| (6) | Soovides leida Euroopa tasandil metroloogia valdkonnas ühtset lähenemisviisi ja toimida tõhusalt, on mitu liikmesriiki algatanud ühise teadus- ja arendusprogrammi „Euroopa metroloogia teadusprogramm” (edaspidi „Euroopa metroloogia teadusprogramm”), et vastata kasvavale nõudlusele Euroopas nüüdisaegse metroloogia kui uuenduslikkust, teadusuuringuid ja poliitikat toetava vahendi järele, eeskätt esilekerkivates tehnoloogiavaldkondades. |
| --- | --- |

(6)

Soovides leida Euroopa tasandil metroloogia valdkonnas ühtset lähenemisviisi ja toimida tõhusalt, on mitu liikmesriiki algatanud ühise teadus- ja arendusprogrammi „Euroopa metroloogia teadusprogramm” (edaspidi „Euroopa metroloogia teadusprogramm”), et vastata kasvavale nõudlusele Euroopas nüüdisaegse metroloogia kui uuenduslikkust, teadusuuringuid ja poliitikat toetava vahendi järele, eeskätt esilekerkivates tehnoloogiavaldkondades.

| (7) | Oma 11. juuni 2007. aasta „Koostöö” eriprogrammi rakendamise 2007.–2008. aasta tööprogrammis andis komisjon metroloogia valdkonnas rahalist toetust ERA-NET Plusile, et hõlbustada üleminekut ERA-NETiprojektilt iMERA ühisele metroloogia teadus- ja arendusprogrammile, mis rakendatakse asutamislepingu artikli 169 alusel. Selle tulemuseks oli Euroopa metroloogia teadusprogrammi väljatöötamine, milles on määratletud ühisprogrammi olulisemad probleemid ja tegevused. |
| --- | --- |

(7)

Oma 11. juuni 2007. aasta „Koostöö” eriprogrammi rakendamise 2007.–2008. aasta tööprogrammis andis komisjon metroloogia valdkonnas rahalist toetust ERA-NET Plusile, et hõlbustada üleminekut ERA-NETiprojektilt iMERA ühisele metroloogia teadus- ja arendusprogrammile, mis rakendatakse asutamislepingu artikli 169 alusel. Selle tulemuseks oli Euroopa metroloogia teadusprogrammi väljatöötamine, milles on määratletud ühisprogrammi olulisemad probleemid ja tegevused.

| (8) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärk on toetada teaduse arengut ja uuenduslikkust, luues vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku laiaulatuslikuks üleeuroopaliseks liikmesriikide vaheliseks koostööks metroloogiaalastes teadusuuringutes kõikides tehnoloogia- ja tööstusvaldkondades. Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik ning Norra, Šveits ja Türgi (edaspidi „osalevad riigid”) on nõustunud kooskõlastama ja ühiselt võtma meetmeid, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa metroloogia teadusprogrammi elluviimisele. Nende osaluse koguväärtus kavandatud seitsmeaastase ajavahemiku jooksul on hinnanguliselt vähemalt 200 miljonit eurot, millele lisanduvad täiendavad rahastamisvõimalused 100 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärk on toetada teaduse arengut ja uuenduslikkust, luues vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku laiaulatuslikuks üleeuroopaliseks liikmesriikide vaheliseks koostööks metroloogiaalastes teadusuuringutes kõikides tehnoloogia- ja tööstusvaldkondades. Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik ning Norra, Šveits ja Türgi (edaspidi „osalevad riigid”) on nõustunud kooskõlastama ja ühiselt võtma meetmeid, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa metroloogia teadusprogrammi elluviimisele. Nende osaluse koguväärtus kavandatud seitsmeaastase ajavahemiku jooksul on hinnanguliselt vähemalt 200 miljonit eurot, millele lisanduvad täiendavad rahastamisvõimalused 100 miljoni euro ulatuses.

| (9) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi mõju suurendamiseks on osalevad riigid nõustunud ühenduse osalemisega selles programmis. Ühendus peaks programmis osalemiseks andma Euroopa metroloogia teadusprogrammi kestuse jooksul rahalist toetust samaväärselt osalevate riikidega ehk kuni 200 miljonit eurot. Kuna Euroopa metroloogia teadusprogramm vastab seitsmenda raamprogrammi teaduslikele eesmärkidele ning kuna metroloogia valdkonnas võetavad meetmed on horisontaalsed või ei ole otseselt seotud kümne teemavaldkonnaga, tuleks Euroopa metroloogia teadusprogrammi kõikides asjakohastes teemavaldkondades ühiselt toetada. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi mõju suurendamiseks on osalevad riigid nõustunud ühenduse osalemisega selles programmis. Ühendus peaks programmis osalemiseks andma Euroopa metroloogia teadusprogrammi kestuse jooksul rahalist toetust samaväärselt osalevate riikidega ehk kuni 200 miljonit eurot. Kuna Euroopa metroloogia teadusprogramm vastab seitsmenda raamprogrammi teaduslikele eesmärkidele ning kuna metroloogia valdkonnas võetavad meetmed on horisontaalsed või ei ole otseselt seotud kümne teemavaldkonnaga, tuleks Euroopa metroloogia teadusprogrammi kõikides asjakohastes teemavaldkondades ühiselt toetada.

| (10) | Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga (EIP) poolne rahastamine, eeskätt EIP ja komisjoni ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine vastavalt „Koostöö” eriprogrammi III lisale. |
| --- | --- |

(10)

Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga (EIP) poolne rahastamine, eeskätt EIP ja komisjoni ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine vastavalt „Koostöö” eriprogrammi III lisale.

| (11) | Ühenduse rahalise toetuse andmine peaks sõltuma rahastamiskava määratlemisest, mis põhineb pädevate riigiasutuste ametlikel kohustustel ühiselt rakendada riigi tasandil algatatud teadus- ja arendusprogramme ja -tegevust ning osaleda Euroopa metroloogia teadusprogrammi ühise rakendamise rahastamises. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse rahalise toetuse andmine peaks sõltuma rahastamiskava määratlemisest, mis põhineb pädevate riigiasutuste ametlikel kohustustel ühiselt rakendada riigi tasandil algatatud teadus- ja arendusprogramme ja -tegevust ning osaleda Euroopa metroloogia teadusprogrammi ühise rakendamise rahastamises.

| (12) | Riiklike teadusprogrammide ühine rakendamine nõuab spetsiaalse rakendusstruktuuri loomist või olemasolu, nagu on sätestatud „Koostöö” eriprogrammis. Osalevad riigid on Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamiseks kokku leppinud sellise spetsiaalse rakendusstruktuuri suhtes. Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks olema ühenduse rahalise toetuse saaja ja tagama Euroopa metroloogia teadusprogrammi tõhusa elluviimise. |
| --- | --- |

(12)

Riiklike teadusprogrammide ühine rakendamine nõuab spetsiaalse rakendusstruktuuri loomist või olemasolu, nagu on sätestatud „Koostöö” eriprogrammis. Osalevad riigid on Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamiseks kokku leppinud sellise spetsiaalse rakendusstruktuuri suhtes. Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks olema ühenduse rahalise toetuse saaja ja tagama Euroopa metroloogia teadusprogrammi tõhusa elluviimise.

| (13) | Ühenduse rahaline toetus peaks sõltuma osalevate riikide poolt vahendite eraldamise kohustusest ning nende osamaksude tõhusast maksmisest. |
| --- | --- |

(13)

Ühenduse rahaline toetus peaks sõltuma osalevate riikide poolt vahendite eraldamise kohustusest ning nende osamaksude tõhusast maksmisest.

| (14) | Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskus on komisjoni osakond, on selle instituutide teadussuutlikkus Euroopa metroloogia teadusprogrammi seisukohast oluline ning tuleks kaasata programmi rakendamisse. Seepärast on asjakohane määratleda Teadusuuringute Ühiskeskuse roll seoses osalemis- ja rahastamiskõlblikkusega ning selle osalemine Euroopa metroloogia teadusprogrammi juhtimises. |
| --- | --- |

(14)

Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskus on komisjoni osakond, on selle instituutide teadussuutlikkus Euroopa metroloogia teadusprogrammi seisukohast oluline ning tuleks kaasata programmi rakendamisse. Seepärast on asjakohane määratleda Teadusuuringute Ühiskeskuse roll seoses osalemis- ja rahastamiskõlblikkusega ning selle osalemine Euroopa metroloogia teadusprogrammi juhtimises.

| (15) | Ühenduse rahalist toetust peaks makstama Euroopa Ühenduse nimel komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitud üldise kokkuleppe alusel, mis sisaldab ühenduse toetuse kasutamise üksikasjalikku korda. Kõnealune üldine kokkulepe peaks sisaldama vajalikke sätteid, mis tagaksid ühenduse finantshuvide kaitse. |
| --- | --- |

(15)

Ühenduse rahalist toetust peaks makstama Euroopa Ühenduse nimel komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitud üldise kokkuleppe alusel, mis sisaldab ühenduse toetuse kasutamise üksikasjalikku korda. Kõnealune üldine kokkulepe peaks sisaldama vajalikke sätteid, mis tagaksid ühenduse finantshuvide kaitse.

| (16) | Ühenduse rahaliselt toetuselt saadavat intressi tuleks käsitada sihtotstarbelise tuluna kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 18 lõikega 2. Komisjonil peaks olema võimalik käesolevas otsuses ettenähtud ühenduse maksimaalset toetust suurendada. |
| --- | --- |

(16)

Ühenduse rahaliselt toetuselt saadavat intressi tuleks käsitada sihtotstarbelise tuluna kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 18 lõikega 2. Komisjonil peaks olema võimalik käesolevas otsuses ettenähtud ühenduse maksimaalset toetust suurendada.

| (17) | Kui Euroopa metroloogia teadusprogrammi ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad riigid ei toeta või toetavad osaliselt või hilinemisega Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastamist, peaks ühendusel olema õigus oma rahalist toetust vähendada, selle andmine peatada või lõpetada tingimustel, mis sätestatakse ühenduse ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas üldises kokkuleppes. |
| --- | --- |

(17)

Kui Euroopa metroloogia teadusprogrammi ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad riigid ei toeta või toetavad osaliselt või hilinemisega Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastamist, peaks ühendusel olema õigus oma rahalist toetust vähendada, selle andmine peatada või lõpetada tingimustel, mis sätestatakse ühenduse ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas üldises kokkuleppes.

| (18) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi tõhusaks elluviimiseks tuleks rahaliselt toetada sellistes Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalejaid, mis spetsiaalse rakendusstruktuuri vastutusel valitakse välja keskselt projektikonkursside alusel. Kõnealune rahaline toetus ja selle maksmine peaksid olema läbipaistvad ja tõhusad. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi tõhusaks elluviimiseks tuleks rahaliselt toetada sellistes Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalejaid, mis spetsiaalse rakendusstruktuuri vastutusel valitakse välja keskselt projektikonkursside alusel. Kõnealune rahaline toetus ja selle maksmine peaksid olema läbipaistvad ja tõhusad.

| (19) | Projektiettepanekuid peaksid tsentraalselt hindama sõltumatud eksperdid spetsiaalse rakendusstruktuuri vastutusel. Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks heaks kiitma pingerea, mis oleks ühenduse rahalisest toetusest ja riikide eelarvetest Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidele eraldatud vahendite jaotamisel siduv. |
| --- | --- |

(19)

Projektiettepanekuid peaksid tsentraalselt hindama sõltumatud eksperdid spetsiaalse rakendusstruktuuri vastutusel. Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks heaks kiitma pingerea, mis oleks ühenduse rahalisest toetusest ja riikide eelarvetest Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidele eraldatud vahendite jaotamisel siduv.

| (20) | Vastavalt finantsmäärusele ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) (edaspidi „rakenduseeskirjad”) tuleks ühenduse rahalist toetust hallata kaudse tsentraliseeritud haldamise raamistikus vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning rakenduseeskirjade artiklile 35, artikli 38 lõikele 2 ja artiklile 41. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt finantsmäärusele ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) (edaspidi „rakenduseeskirjad”) tuleks ühenduse rahalist toetust hallata kaudse tsentraliseeritud haldamise raamistikus vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning rakenduseeskirjade artiklile 35, artikli 38 lõikele 2 ja artiklile 41.

| (21) | Iga liikmesriik ja iga seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riik peaks saama Euroopa metroloogia teadusprogrammiga liituda. |
| --- | --- |

(21)

Iga liikmesriik ja iga seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riik peaks saama Euroopa metroloogia teadusprogrammiga liituda.

| (22) | Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks olema võimalik muude riikide osalemine Euroopa metroloogia teadusprogrammis, kui selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga ning kui nii ühendust esindav komisjon kui ka osalevad liikmesriigid on sellega nõus. Kooskõlas seitsmenda raamprogrammiga ning vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele peaks ühendusel olema õigus kokku leppida Euroopa metroloogia teadusprogrammile oma rahalise toetuse andmise tingimustes seoses selliste muude riikide programmis osalemisega. |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks olema võimalik muude riikide osalemine Euroopa metroloogia teadusprogrammis, kui selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga ning kui nii ühendust esindav komisjon kui ka osalevad liikmesriigid on sellega nõus. Kooskõlas seitsmenda raamprogrammiga ning vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele peaks ühendusel olema õigus kokku leppida Euroopa metroloogia teadusprogrammile oma rahalise toetuse andmise tingimustes seoses selliste muude riikide programmis osalemisega.

| (23) | Tuleks võtta asjakohased meetmed pettuste ja eeskirjade eiramise vältimiseks ning astuda vajalikud sammud kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (7) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (9). |
| --- | --- |

(23)

Tuleks võtta asjakohased meetmed pettuste ja eeskirjade eiramise vältimiseks ning astuda vajalikud sammud kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (7) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (9).

| (24) | On oluline, et Euroopa metroloogia teadusprogrammi alusel toimuv teaduslik uurimistegevus vastaks peamistele eetilistele põhimõtetele, sealhulgas Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtetele, ning järgiks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(24)

On oluline, et Euroopa metroloogia teadusprogrammi alusel toimuv teaduslik uurimistegevus vastaks peamistele eetilistele põhimõtetele, sealhulgas Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtetele, ning järgiks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.

| (25) | Komisjon peaks läbi viima vahehindamise, hinnates Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning edenemist seatud eesmärkide suunas, ning samuti lõpliku hindamise. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon peaks läbi viima vahehindamise, hinnates Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning edenemist seatud eesmärkide suunas, ning samuti lõpliku hindamise.

| (26) | Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks julgustama väljavalitud Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalejaid oma tulemusi teatavaks tegema ja levitama ning tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks, |
| --- | --- |

(26)

Spetsiaalne rakendusstruktuur peaks julgustama väljavalitud Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalejaid oma tulemusi teatavaks tegema ja levitama ning tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahaline toetus

1.   Ühendus annab rahalist toetust Euroopa metroloogia ühisprogrammile, mille on ühiselt algatanud Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik ning Norra, Šveits ja Türgi (edaspidi „osalevad riigid”).

2.   Ühendus annab seitsmenda raamprogrammi kestel ja vastavalt käesoleva otsuse lahutamatu osa moodustavas I ja II lisas sätestatud põhimõtetele rahalist toetust samaväärselt osalevate riikidega, kuid mitte rohkem kui 200 miljonit eurot, mis makstakse Euroopa Liidu üldeelarve assigneeringutest.

3.   Ühenduse rahaline toetus makstakse ühiselt eelarveassigneeringutest, mis on eraldatud kõikidele vastavatele teemavaldkondadele „Koostöö” eriprogrammis.

Artikkel 2

Ühenduse rahalise toetuse tingimused

Ühenduse rahaline toetus sõltub järgmisest:

| a) | osalevate riikide tõestusest, et I lisas kirjeldatud Euroopa metroloogia teadusprogramm on tõhusalt asutatud; |
| --- | --- |

a)

osalevate riikide tõestusest, et I lisas kirjeldatud Euroopa metroloogia teadusprogramm on tõhusalt asutatud;

| b) | iseseisva õigusvõimega spetsiaalse rakendusstruktuuri ametlikust loomisest, kes vastutab Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamise ning ühenduse rahalise toetuse vastuvõtmise, jaotamise ja järelevalve eest kaudse tsentraliseeritud haldamise raamistikus vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning rakenduseeskirjade artiklile 35, artikli 38 lõikele 2 ja artiklile 41; |
| --- | --- |

b)

iseseisva õigusvõimega spetsiaalse rakendusstruktuuri ametlikust loomisest, kes vastutab Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamise ning ühenduse rahalise toetuse vastuvõtmise, jaotamise ja järelevalve eest kaudse tsentraliseeritud haldamise raamistikus vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning rakenduseeskirjade artiklile 35, artikli 38 lõikele 2 ja artiklile 41;

| c) | Euroopa metroloogia teadusprogrammile sobiva ja tõhusa juhtimismudeli loomisest kooskõlas II lisaga; |
| --- | --- |

c)

Euroopa metroloogia teadusprogrammile sobiva ja tõhusa juhtimismudeli loomisest kooskõlas II lisaga;

| d) | I lisas kirjeldatud tegevuste (sh projektikonkursside algatamine) tõhusast läbiviimisest spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt; |
| --- | --- |

d)

I lisas kirjeldatud tegevuste (sh projektikonkursside algatamine) tõhusast läbiviimisest spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt;

| e) | kõikide osalevate riikide kohustusest maksta oma osa Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastamisel ning suurendada seda toetust täiendava rahastamisvõimalusega 50 % ulatuses, et kasutada ära programmis osalejate edukus Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides, ja rahalise toetuse tegelikust maksmisest abisaajatele; |
| --- | --- |

e)

kõikide osalevate riikide kohustusest maksta oma osa Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastamisel ning suurendada seda toetust täiendava rahastamisvõimalusega 50 % ulatuses, et kasutada ära programmis osalejate edukus Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides, ja rahalise toetuse tegelikust maksmisest abisaajatele;

| f) | ühenduse riigiabi eeskirjade ja eeskätt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi ühenduse raamistikus (10) kehtestatud eeskirjade järgimisest; |
| --- | --- |

f)

ühenduse riigiabi eeskirjade ja eeskätt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi ühenduse raamistikus (10) kehtestatud eeskirjade järgimisest;

| g) | kõrgel tasemel teadusliku pädevuse tagamisest ja eetiliste põhimõtete järgimisest vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisest ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete järgimisest ning säästva arengu tagamisest; |
| --- | --- |

g)

kõrgel tasemel teadusliku pädevuse tagamisest ja eetiliste põhimõtete järgimisest vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisest ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete järgimisest ning säästva arengu tagamisest;

| h) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi raames toimunud tegevusest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete koostamisest ning riigi tasandil algatatud teadus- ja arendusprogrammide rakendamisest ja kooskõlastamisest osalevates riikides viisil, mis soodustab selliste teadmiste loomist ning toetab loodud teadmiste laialdast kasutust ja levitamist. Valitud lähenemisviisiga järgitakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad) (11) (edaspidi „seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjad”) kehtestatud mudelit. |
| --- | --- |

h)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi raames toimunud tegevusest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete koostamisest ning riigi tasandil algatatud teadus- ja arendusprogrammide rakendamisest ja kooskõlastamisest osalevates riikides viisil, mis soodustab selliste teadmiste loomist ning toetab loodud teadmiste laialdast kasutust ja levitamist. Valitud lähenemisviisiga järgitakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad) (11) (edaspidi „seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjad”) kehtestatud mudelit.

Artikkel 3

Euroopa metroloogia teadusprogrammi tegevus

1.   Euroopa metroloogia teadusprogrammi põhitegevus on teadusuuringuid, tehnoloogia arengut ning koolitus- ja levitamistegevust käsitlevate mitut partnerit hõlmavate rahvusvaheliste Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide (edaspidi „Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektid”) rahastamine. Võttes arvesse metroloogiaalase suutlikkuse kontsentreeritust, teostavad suurema osa Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidest osalevate riikide riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid (nimelt erialainstituudid, mis vastutavad teatavate riiklike standardite ja seotud teenuste eest, mida riiklikud metroloogiainstituudid oma tegevusega ei hõlma).

2.   Metroloogiaalase suutlikkuse suurendamiseks ja mitmekesistamiseks rahastatakse Euroopa metroloogia teadusprogrammist ka erinevaid Euroopa metroloogia teadusprogrammi projekte täiendavaid teadlaste toetamise kavasid.

3.   Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektid valitakse välja ning teadlastele antakse toetust projektikonkursside põhjal, milles järgitakse finantsmääruse artikli 112 lõikes 1 osutatud võrdse kohtlemise, läbipaistvuse, sõltumatu hindamise, kaasrahastamise, kasumit mitte tekitava rahastamise ning tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtteid, nagu on sätestatud käesoleva otsuse I lisas.

4.   Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide ja teadlaste toetamise kavade hindamise kriteeriumid on mutatis mutandis seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade artikli 15 lõike 1 punktides a ja b sätestatud vastavad kriteeriumid. Konkursikutses täpsustatakse põhilisi hindamiskriteeriume. Lisakriteeriumeid võib kehtestada tingimusel, et need avaldatakse konkursikutses, need ei ole diskrimineerivad ega ülimuslikud hindamise kriteeriumide suhtes.

5.   Euroopa metroloogia teadusprogrammi tegevuse rakendamise täpsemad üksikasjad on esitatud I lisas.

Artikkel 4

Teadusuuringute Ühiskeskuse roll

1.   Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusel on õigus osaleda Euroopa metroloogia teadusprogrammis ja saada sellest rahalisi vahendeid osalevate riikide metroloogiainstituutidega võrreldavatel tingimustel.

2.   Teadusuuringute Ühiskeskuse omavahendid, mida ei kaeta Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastamisest, ei lähe arvesse ühenduse rahalise toetusena artikli 1 tähenduses.

3.   Teadusuuringute Ühiskeskuse metroloogia eest vastutaval instituudil kui ühenduse nimel tegutseva komisjoni osakonnal on Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamisel õigus osaleda spetsiaalses rakendusstruktuuris hääleõiguseta vaatlejana.

Artikkel 5

Ühenduse ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahelised kokkulepped

Rahaliste vahendite haldamise ja kontrolli ning ühenduse finantshuvide kaitse üksikasjalik kord sätestatakse üldise kokkuleppe ning iga-aastaste rahastamislepingutega, mille komisjon sõlmib ühenduse nimel spetsiaalse rakendusstruktuuriga.

Üldine kokkulepe sisaldab eeskätt järgmist:

| 1) | antud ülesannete määratlus; |
| --- | --- |

1)

antud ülesannete määratlus;

| 2) | ülesannete täitmise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas vastutusala piiritlemise ja kontrolli korraldamise kohta; |
| --- | --- |

2)

ülesannete täitmise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas vastutusala piiritlemise ja kontrolli korraldamise kohta;

| 3) | komisjonile ülesannete täitmist käsitlevate aruannete esitamise eeskirjad; |
| --- | --- |

3)

komisjonile ülesannete täitmist käsitlevate aruannete esitamise eeskirjad;

| 4) | ülesannete täitmise lõpetamise tingimused; |
| --- | --- |

4)

ülesannete täitmise lõpetamise tingimused;

| 5) | komisjoni poolse kontrolli üksikasjalik kord; |
| --- | --- |

5)

komisjoni poolse kontrolli üksikasjalik kord;

| 6) | eraldi pangakontode kasutamise ja saadud intresside käitlemise kord; |
| --- | --- |

6)

eraldi pangakontode kasutamise ja saadud intresside käitlemise kord;

| 7) | sätted, mis tagavad, et ühenduse meetmed eristuvad spetsiaalse rakendusstruktuuri muust tegevusest; |
| --- | --- |

7)

sätted, mis tagavad, et ühenduse meetmed eristuvad spetsiaalse rakendusstruktuuri muust tegevusest;

| 8) | kohustus hoiduda tegevustest, mis võivad põhjustada huvide konflikti finantsmääruse artikli 52 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

8)

kohustus hoiduda tegevustest, mis võivad põhjustada huvide konflikti finantsmääruse artikli 52 lõike 2 tähenduses;

| 9) | artiklis 2 osutatud Euroopa metroloogia teadusprogrammi alusel toimunud tegevusest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivad sätted; |
| --- | --- |

9)

artiklis 2 osutatud Euroopa metroloogia teadusprogrammi alusel toimunud tegevusest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivad sätted;

| 10) | nimekiri kriteeriumidest, mida kasutatakse vahe- ja lõpphindamiste, sealhulgas artiklis 13 osutatu korral. |
| --- | --- |

10)

nimekiri kriteeriumidest, mida kasutatakse vahe- ja lõpphindamiste, sealhulgas artiklis 13 osutatu korral.

Artikkel 6

Ühenduse rahaliselt toetuselt saadavad intressid

Vastavalt finantsmääruse artikli 18 lõikele 2 käsitletakse Euroopa metroloogia teadusprogrammile eraldatud ühenduse rahaliselt toetuselt saadavat intressi sihtotstarbelise tuluna. Komisjon võib suurendada käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 2 osutatud ühenduse maksimaalset toetust.

Artikkel 7

Ühenduse rahalise toetuse vähendamine, selle andmise peatamine ja lõpetamine

Kui Euroopa metroloogia teadusprogrammi ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, võib ühendus oma rahalist toetust vähendada, selle andmise peatada või lõpetada kooskõlas Euroopa metroloogia teadusprogrammi tegeliku rakendamisega.

Kui osalevad riigid ei toeta Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastamist või teevad seda osaliselt või hilinemisega, võib ühendus vähendada oma rahalist toetust kooskõlas osalevate riikide poolt tegelikult eraldatud avaliku sektori vahendite summaga tingimustel, mis sätestatakse komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas üldises kokkuleppes.

Artikkel 8

Ühenduse finantshuvide kaitsmine osalevate riikide poolt

Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamisel võtavad osalevad riigid ühenduse finantshuvide kaitseks vajalikud õiguslikud, reguleerivad, halduslikud või muud meetmed. Eelkõige võtavad osalevad riigid vajalikud meetmed, et tagada kõigi ühendusele võlgnetavate summade tagasinõudmine kooskõlas finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktiga c ning rakenduseeskirjade artikli 38 lõikega 2.

Artikkel 9

Kontrollikoja teostatav kontroll

Komisjonil ja kontrollikojal on õigus oma ametnike või esindajate kaudu läbi viia kõiki kontrolle ja inspekteerimisi, mis on vajalikud ühenduse rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning ühenduse rahaliste huvide kaitseks pettuse või eeskirjade rikkumise eest. Selleks teevad osalevad riigid ja/või rakendusstruktuur kõik asjakohased dokumendid õigeaegselt komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavaks.

Artikkel 10

Teavitamine

Komisjon edastab kogu asjakohase teabe Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Osalevaid riike kutsutakse üles esitama Euroopa Parlamendi, nõukogu või kontrollikoja taotlusel spetsiaalse rakendusstruktuuri kaudu komisjonile täiendavat teavet spetsiaalse rakendusstruktuuri finantsjuhtimise kohta, kooskõlas artiklis 13 sätestatud üldiste aruandlusnõuetega.

Artikkel 11

Teiste liikmesriikide ja assotsieerunud riikide osalemine

Igal liikmesriigil ja igal seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigil on õigus liituda Euroopa metroloogia teadusprogrammiga kooskõlas käesoleva otsuse artikli 2 punktidega e ja f ning neid käsitletakse osalevate riikidena.

Artikkel 12

Muude kolmandate riikide osalemine

Osalevad riigid ja komisjon võivad nõustuda mis tahes kolmanda riigi osalemisega artikli 2 punktis e sätestatud kriteeriumide kohaselt ja tingimusel, et selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga. Nad määravad kindlaks tingimused, mille alusel on sellises riigis asutatud juriidilistel isikutel ja seal elavatel üksikisikutel õigus saada Euroopa metroloogia teadusprogrammist rahalist toetust.

Artikkel 13

Aastaaruanded ja hindamine

Vastavalt asutamislepingu artiklile 173 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatav seitsmenda raamprogrammi aastaaruanne sisaldab aruannet Euroopa metroloogia teadusprogrammi tegevuse kohta.

Komisjon viib läbi Euroopa metroloogia teadusprogrammi vahehindamise kolm aastat pärast Euroopa metroloogia teadusprogrammi algust. Hinnangus käsitletakse edusamme I lisas sätestatud eesmärkide saavutamisel, samuti Euroopa metroloogia teadusprogrammiga seotud soovitusi sobivaimate viiside kohta integratsiooni ning rakendamise kvaliteedi ja tõhususe edasiseks suurendamiseks, sealhulgas teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni ning asjaolu, kas osalevate riikide rahaline toetus vastas nende erinevate riigisiseste teadusringkondade potentsiaalsele nõudlusele.

Komisjon edastab hindamise tulemused koos oma märkustega ning vajaduse korral ettepanekutega käesoleva otsuse muutmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Ühenduse osaluse lõppemisel Euroopa metroloogia teadusprogrammis, kuid mitte hiljem kui aastal 2017, viib komisjon koostöös sõltumatu eksperdirühmaga läbi Euroopa metroloogia teadusprogrammi üldiste, konkreetsete ja rakenduslike eesmärkide lõpphindamise.

Kõnealune rühm toetub oma hinnangus muu hulgas järgmistele näitajatele:

| a) | projektide ja määratud toetuste teaduslik tipptase, mida mõõdetakse publikatsioonide, patentide ja teiste teadustöö näitajate alusel; |
| --- | --- |

a)

projektide ja määratud toetuste teaduslik tipptase, mida mõõdetakse publikatsioonide, patentide ja teiste teadustöö näitajate alusel;

| b) | programmiväliste teadlaste ja teadusasutuste programmis osalemine; |
| --- | --- |

b)

programmiväliste teadlaste ja teadusasutuste programmis osalemine;

| c) | nende liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikide metroloogiaalase suutlikkuse kasv, kelle metroloogiaalased programmid on varases arenguetapis; |
| --- | --- |

c)

nende liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikide metroloogiaalase suutlikkuse kasv, kelle metroloogiaalased programmid on varases arenguetapis;

| d) | koolitustegevuste arv ja kvaliteet; |
| --- | --- |

d)

koolitustegevuste arv ja kvaliteet;

| e) | metroloogiast teavitamise ja selle levitamisega seotud tegevuste arv ja kvaliteet. |
| --- | --- |

e)

metroloogiast teavitamise ja selle levitamisega seotud tegevuste arv ja kvaliteet.

Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 16. september 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

C. MALMSTRÖM

---

(1)  25. märtsi 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 27. juuli 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

6

(7)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

7

(8)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

8

(9)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

9

(10)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

10

(11)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

11

---

I LISA

Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärkide ja tegevuse kirjeldus

I.   EESMÄRGID

Tänases globaalses majanduses annab metroloogia suure panuse paljude maailma rahvaste tehnoloogilisse ja majanduslikku arengusse. Metroloogiaalased teadusuuringud on vajalikud ühiskondlike probleemide lahendamiseks ning need mõjutavad selliseid valdkondi nagu näiteks kosmoseuuringud, sealhulgas satelliitnavigatsioon, julgeolek, tervishoid, pooljuhtide tööstus ja kliimamuutused. Metroloogiaalased teadusuuringud toovad üldsusele märkimisväärset kasu ning on peamiseks riiklikku reguleerimist ja standardimist toetavaks tegevuseks. Kuigi metroloogia on avalikkuse pilkude eest varjatud, on see äärmiselt oluline tänapäevase kaubanduse ja teabevahetuse hõlbustamiseks. Turulepääsu võib takistada ühtsete ja täpsete kaalude ja mõõtude puudumine. Kõik maailma suured majandusjõud on mõistnud, et tehnoloogiaalane teadus- ja arendustegevus metroloogia vallas on arenenud riikide pikaajaliseks majanduskasvuks ülimalt tähtis.

Metroloogiaalased teadusuuringud on paljudes riikides olnud traditsiooniliselt suure riikliku tähtsusega. Sellele vaatamata viivad paljud Euroopa riigid oma riiklikke metroloogia teadusprogramme läbi täielikult isoleeritult ning ELi liikmesriigid ei ole suutnud iseseisvalt luua ühte tõeliselt integreeritud Euroopa metroloogia teadusprogrammi. Riikide metroloogia teadusprogrammide rakendamise eest vastutavad riiklikud metroloogiainstituudid, keda toetavad volitatud instituudid ning keda institutsionaalselt rahastavad keskvalitsuse asutused või ministeeriumid. Euroopa metroloogiaga seotud teadusringkonnad on väga spetsialiseerunud ning teadusasutuste või akadeemiliste ringkondadega üksnes lõdvalt seotud. Need on suuresti killustatud, koosnedes mõnest ülemaailmse tasemega tippkeskusest, kellele tuleks kasuks suur rahvusvaheline konkurents. Ilmselgelt esineb teadusuuringute kattumist.

Ühenduse õigus võtta kõnealuses valdkonnas meetmeid on sätestatud mitmes asutamislepingu artiklis, millega nähakse ette teadusuuringute kooskõlastamine ning sellealane koostöö liikmesriikide ja ühenduse vahel. Artiklis 165 on sätestatud, et „ühendus ja liikmesriigid kooskõlastavad oma teadusuuringud ja tehnoloogia arendamise, et tagada liikmesriikide poliitika ja ühenduse poliitika vastastikune sobivus”. Artiklis 169 kutsutakse ühendust üles sätestama osalust mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arendusprogrammides. Ühenduse meetmed tunduvad olevat vägagi põhjendatud, kuna tõenäoliselt ei suuda liikmesriigid kõnealuseid probleeme omal käel tegutsedes lahendada.

Euroopa metroloogia teadusprogrammiga integreeritakse 22 osaleva riigi riiklikud programmid üheks ühiseks teadusprogrammiks ning toetatakse eeskätt Euroopa riikide mõõtesüsteemide eesmärke. Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärk on kiirendada uute mõõtetehnikate, -standardite, -menetluste, -vahendite, võrdlusmaterjali ning teadmiste väljatöötamist, valideerimist ja kasutuselevõtmist, et käivitada tööstuses ja kaubanduses uuenduslikke arenguid, parandada teaduses, tööstuses ja poliitiliste otsuste tegemises kasutavate andmete kvaliteeti ning toetada direktiivide ja määruste väljatöötamist ja rakendamist.

Nimetatud eesmärgid saavutatakse Euroopa metroloogia teadusprogrammiga järgmisel viisil:

| a) | tipptasemel teadmiste koondamine metroloogiaalastesse teadusuuringutesse, algatades ühiseid konkurentsivõimelisi uurimisprojekte (nimelt Euroopa metroloogia teadusprogrammi projekte), millega tekitataks osalevate riikide metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide võrgustikest piisav kriitiline mass, et lahendada peamised Euroopa tasandil esinevad metroloogiaprobleemid; |
| --- | --- |

a)

tipptasemel teadmiste koondamine metroloogiaalastesse teadusuuringutesse, algatades ühiseid konkurentsivõimelisi uurimisprojekte (nimelt Euroopa metroloogia teadusprogrammi projekte), millega tekitataks osalevate riikide metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide võrgustikest piisav kriitiline mass, et lahendada peamised Euroopa tasandil esinevad metroloogiaprobleemid;

| b) | süsteemi avamine tippteadusele, suurendades laiemate Euroopa teadusringkondade osalemist teadlaste toetuste kaudu; |
| --- | --- |

b)

süsteemi avamine tippteadusele, suurendades laiemate Euroopa teadusringkondade osalemist teadlaste toetuste kaudu;

| c) | suutlikkuse arendamine, suurendades metroloogiaga seotud Euroopa teadusringkondade suutlikkust teadlaste liikuvustoetustega, mis on suunatud nendele EURAMETi liikmesriikidele, kelle suutlikkus metroloogiaalaste teadusuuringute osas on piiratud. |
| --- | --- |

c)

suutlikkuse arendamine, suurendades metroloogiaga seotud Euroopa teadusringkondade suutlikkust teadlaste liikuvustoetustega, mis on suunatud nendele EURAMETi liikmesriikidele, kelle suutlikkus metroloogiaalaste teadusuuringute osas on piiratud.

Euroopa metroloogia teadusprogramm täiendab käimasolevaid riiklikke programme ja meetmeid, mis on suunatud üksnes riigisisestele prioriteetsetele valdkondadele.

Euroopa metroloogia teadusprogrammi algatuse eesmärk on kooskõlastada ja integreerida vastav riiklik metroloogiaalane teadustegevus, et luua ühine teaduslikult, juhtimisalaselt ja rahaliselt integreeritud teadusprogramm, mis annaks olulise panuse Euroopa teadusruumi arendamisele ning kinnitaks Lissaboni tegevuskava põhimõtteid Euroopast kui „kõige konkurentsivõimelisemast ja dünaamilisemast teadmistel põhinevast majandusruumist”. Teaduslik integratsioon saavutatakse tegevuse ühise määratlemise ja rakendamise kaudu Euroopa metroloogia teadusprogrammi raames. Juhtimisalase integratsiooni saavutamiseks kasutatakse EURAMET e.V.-d, mittetulundusühingut Saksa õiguse alusel, spetsiaalse rakendusstruktuurina vastavalt II lisas sisalduvale üksikasjalikule korrale.

Rahaline integratsioon hõlmab osalevate riikide reaalset kohustust aidata kaasa Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastamisele, andes riiklikke rahalisi vahendeid Euroopa metroloogia teadusprogrammile eraldatud riiklikest eelarvetest kõikidele abikõlblikele väljavalitud Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalejatele, kasutades selleks vajaduse korral täiendavaid rahastamisvõimalusi, mis moodustavad 50 % kõnealustest eelarvetest, ning andes oma rahalise panuse ühiskassasse, et rahastada lisaks Euroopa metroloogia teadusprogrammi jooksvate kulude täielikule katmisele ka teadlaste tipptasemestipendiume ja liikuvustoetusi. Üks rahalise integratsiooni element on ka ühtlustatud lähenemine abikõlblikele kuludele, mis lähtub seitsmenda raamprogrammi eeskirjadest.

II.   TEGEVUSED

Euroopa metroloogia teadusprogramm koosneb ühistegevustest teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise vallas, mis jagunevad neljaks liigiks.

A.   Põhitegevus on mitut partnerit hõlmavad rahvusvahelised teadusuuringuid, tehnoloogia arengut ning koolitus- ja levitamistegevust käsitlevad Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektid. Võttes arvesse metroloogiaalase suutlikkuse kontsentreeritust, teostavad suurema osa Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidest osalevate riikide riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid.

B.   Metroloogiaalase suutlikkuse suurendamiseks ja mitmekesistamiseks luuakse kolm toetuskava:

B1.   Selleks et suurendada nende organisatsioonide arvu, mille suutlikkus on tihedalt seotud metroloogiaga, tehakse liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikide laiematesse teadusringkondadesse kuuluvatele organisatsioonidele ja/või üksikisikutele, kes suudavad anda märkimisväärse panuse ühisprogrammi teadusuuringutesse, kättesaadavaks teadlaste tipptasemestipendiumid. Kõik väljavalitud organisatsioonid ja/või üksikisikud on mõne Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektiga seotud.

B2.   Selleks et arendada liikuvuse toetamise teel üksikisikute metroloogiaalast suutlikkust, tehakse teadlaste liikuvustoetused kättesaadavaks

| 1) | osalevate riikide riiklike metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide teadlastele; |
| --- | --- |

1)

osalevate riikide riiklike metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide teadlastele;

| 2) | teadlastele, kes kas üksikisikuna või oma organisatsiooni kaudu saavad teadlaste tipptasemestipendiumi, ning |
| --- | --- |

2)

teadlastele, kes kas üksikisikuna või oma organisatsiooni kaudu saavad teadlaste tipptasemestipendiumi, ning

| 3) | selliste Euroopa metroloogia teadusprogrammis mitteosalevate EURAMETi liikmesriikide teadlastele, kelle praegune suutlikkus metroloogia teadusuuringute valdkonnas on piiratud või puudub. |
| --- | --- |

3)

selliste Euroopa metroloogia teadusprogrammis mitteosalevate EURAMETi liikmesriikide teadlastele, kelle praegune suutlikkus metroloogia teadusuuringute valdkonnas on piiratud või puudub.

Kõnealused teadlaste liikuvustoetused võimaldavad teadlastel töötada Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektis osalevas riiklikus metroloogiainstituudis või volitatud instituudis või mõnes organisatsioonis, millele on määratud teadlaste tipptasemestipendium.

B3.   Selleks et tagada osalevate riikide riiklike metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide koostöö järjepidevus ning valmistada ette metroloogiateadlaste järgmine põlvkond, tehakse osalevate riikide riiklike metroloogiainstituutide ja volitatud instituutide karjääri alustavatele teadlastele kättesaadavaks karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetused, mis võimaldavad neil töötada Euroopa metroloogia teadusprogrammis osalevas riiklikus metroloogiainstituudis või volitatud instituudis, mõnes organisatsioonis, millele on määratud teadlaste tipptasemestipendium või mõnes Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektis oma kuludega osalevas organisatsioonis.

Võimaluse korral tõhustatakse tegevust koostöö kaudu muude asjakohaste ja huvitatud organisatsioonidega Euroopast või mujalt, kes oma osalemist ise rahastavad.

Peale selle toetatakse piiratud määral ka laiemat võrgustike moodustamisele suunatud tegevust, et edendada Euroopa metroloogia teadusprogrammi ja suurendada selle mõju. Kõnealune tegevus hõlmab vajaduse korral Euroopa metroloogia teadusprogrammi kindlaksmääratud teadusuuringute valdkondade alalhoidmist ja ajakohastamist selliste tegevuste kaudu nagu näiteks seminarid ning kontaktid teiste asjakohaste sidusrühmadega Euroopas ja mujal.

III.   TEGEVUSTE RAKENDAMINE

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide väljavalimine ning teadlaste tipptasemestipendiumide ja teadlaste liikuvustoetuse andmine toimub korrapäraste projektikonkursside alusel. Soovitusliku ajakavana nähakse ette projektikonkursside korraldamine 12–18kuuliste ajavahemike tagant maksimaalselt seitsme aasta jooksul. Karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetuse andmine toimub alalise projektikonkursi alusel.

A.   Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektid

| a) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide potentsiaalsete uurimisteemade projektikonkurss (1. etapp)
  Kõikidele Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidega seotud projektikonkurssidele eelneb kõnealuse konkursi teemade kindlaksmääramine järgnevalt esitatud etappide kaupa. Esiteks määrab Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee (vt II lisa) komisjoniga konsulteerides kindlaks need Euroopa metroloogia teadusprogrammi teadusuuringute osad, millega konkurss seondub. Teiseks kutsutakse teadusringkondasid – kõiki huvitatud üksikisikuid või organisatsioone – avaliku konkursikutsega pakkuma välja potentsiaalseid uurimisteemasid. Kolmandaks teeb Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee otsuse parimate laekunud potentsiaalsete uurimisteemade kohta. Teise etapi konkursi optimeerimiseks võib Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee laekunud teemasid muuta, osadeks jaotada või ühendada ning esitada uusi teemasid. Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee tagab, et lõplike uurimisteemade ideede väljapakkujaid ei oleks võimalik tuvastada ning nad jäävad seega anonüümseks. |
| --- | --- |

a)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide potentsiaalsete uurimisteemade projektikonkurss (1. etapp)

Kõikidele Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidega seotud projektikonkurssidele eelneb kõnealuse konkursi teemade kindlaksmääramine järgnevalt esitatud etappide kaupa. Esiteks määrab Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee (vt II lisa) komisjoniga konsulteerides kindlaks need Euroopa metroloogia teadusprogrammi teadusuuringute osad, millega konkurss seondub. Teiseks kutsutakse teadusringkondasid – kõiki huvitatud üksikisikuid või organisatsioone – avaliku konkursikutsega pakkuma välja potentsiaalseid uurimisteemasid. Kolmandaks teeb Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee otsuse parimate laekunud potentsiaalsete uurimisteemade kohta. Teise etapi konkursi optimeerimiseks võib Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee laekunud teemasid muuta, osadeks jaotada või ühendada ning esitada uusi teemasid. Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee tagab, et lõplike uurimisteemade ideede väljapakkujaid ei oleks võimalik tuvastada ning nad jäävad seega anonüümseks.

| b) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektikonkurss (2. etapp)
  Kui uurimisteemad on välja valitud, avaldab EURAMET e.V. konkursikutse ja kutsub osalevate riikide riiklike metroloogiainstituutide või volitatud instituutide uurimisrühmasid moodustama konsortsiume ja esitama projektiettepanekuid.
  Konkurss on avatud vähemalt kaks kuud.
  EURAMET e.V. hindab kõiki laekunud ettepanekuid vähemalt kolme sõltumatu eksperdi abil, kes määratakse seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjades sätestatud kriteeriumide põhjal. Eksperdid koostavad pingerea, mis on ühenduse ja riikide rahalise toetuse eraldamisel siduv.
  Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide hindamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  i) | teaduslik ja/või tehnoloogiline tipptase; |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektikonkurss (2. etapp)

Kui uurimisteemad on välja valitud, avaldab EURAMET e.V. konkursikutse ja kutsub osalevate riikide riiklike metroloogiainstituutide või volitatud instituutide uurimisrühmasid moodustama konsortsiume ja esitama projektiettepanekuid.

Konkurss on avatud vähemalt kaks kuud.

EURAMET e.V. hindab kõiki laekunud ettepanekuid vähemalt kolme sõltumatu eksperdi abil, kes määratakse seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjades sätestatud kriteeriumide põhjal. Eksperdid koostavad pingerea, mis on ühenduse ja riikide rahalise toetuse eraldamisel siduv.

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide hindamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

i)

teaduslik ja/või tehnoloogiline tipptase;

| ii) | vastavus Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärkidele; |
| --- | --- |

ii)

vastavus Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärkidele;

| iii) | potentsiaalne mõju projekti tulemuste väljatöötamise, levitamise ja kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

iii)

potentsiaalne mõju projekti tulemuste väljatöötamise, levitamise ja kasutamise kaudu;

| iv) | rakendamise ja juhtimise kvaliteet ja tõhusus. |
| --- | --- |

iv)

rakendamise ja juhtimise kvaliteet ja tõhusus.

Konkursikutses täpsustatakse põhilisi hindamiskriteeriume. Lisakriteeriumeid võib kehtestada tingimusel, et need avaldatakse konkursikutses, need ei ole diskrimineerivad ega ülimuslikud hindamise kriteeriumide suhtes.

Kõikidesse Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide ettepanekuid esitavatesse konsortsiumidesse võivad kuuluda mis tahes muud üksused Euroopast või mujalt, kes ei ole rahastamiskõlblikud, tingimusel et sellised üksused suudavad reaalselt tagada nende osalemiseks vajalike vahendite olemasolu.

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide ettepanekuid esitavad konsortsiumid võivad juba selles etapis lisada oma ettepanekule ka teadlaste tipptasemestipendiumit käsitleva ettepaneku, tingimusel et see lisab projektile teaduslikku väärtust. Sellisel juhul moodustab teadlaste tipptasemestipendiumi ettepaneku hindamine osa projekti üldisest hindamisest. Projekti rahastamiseks väljavalimine tähendab automaatselt sellise stipendiumi andmist.

EURAMET e.V. teadusnõukogu, millele viidatakse II lisas, annab välja oma sõltumatu seisukoha Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektiettepanekute (1. ja 2. etapp) hindamise üldtulemuste kohta, kuid mitte üksikute Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide kohta. EURAMET e.V. võtab seda seisukohta järgmistel projektikonkurssidel nõuetekohaselt arvesse.

B.   Teadlaste tipptasemestipendiumide ja teadlaste liikuvustoetustega seotud projektikonkursid (3. etapp)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi väljavalitud projektiettepanekute avaldamisel lisatakse sellele kutse laiematele teadusringkondadele ühineda Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidega teadlaste tipptasemestipendiumide ja/või teadlaste liikuvustoetuste kaudu.

Kõiki Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalevaid konsortsiume kutsutakse üles algatama kolme kuu jooksul alates Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektilepingu jõustumisest projektikonkurssi potentsiaalsete abisaajate kindlaksmääramiseks ning tegema EURAMET e.V.-le ettepanekuid abisaajatele teadlase tipptasemestipendiumide ja/või teadlaste liikuvustoetuse andmise kohta (välja arvatud juhul, kui nad on Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektiettepanekut esitades sellele juba lisanud ettepaneku teadlaste tipptasemestipendiumide kohta, nagu on kirjeldatud A jao punkti b seitsmendas lõigus). Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastamise soovituslik jaotus arvutatakse nii, et keskmiselt võib iga Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektiga siduda vähemalt ühe teadlaste tipptasemestipendiumi ja/või teadlaste liikuvustoetuse. Tegemist ei ole siiski siduva kohustusega ning seda liiki toetusi rakendatakse kõige paindlikumal viisil.

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalev konsortsium avaldab konkursikutse vähemalt ühes rahvusvahelises ajakirjas ning kolme osaleva riigi üleriigilises ajalehes. Samuti vastutab konsortsium konkursi laialdase reklaamimise eest, kasutades teatavaid teabekanaleid, eelkõige seitsmenda raamprogrammi veebilehti, erialaväljaandeid ja teatmikke ning liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikide loodud riiklikke kontaktpunkte. Peale selle vastab konkursikutse avaldamine ja reklaamimine kõikidele EURAMET e.V. kehtestatud juhistele ja suunavatele märkustele. Konsortsium teavitab EURAMET e.V.-d konkursikutsest ja selle sisust vähemalt 30 päeva enne selle kavandatud avaldamiskuupäeva. EURAMET e.V. kontrollib konkursikutse vastavust kõikidele asjakohastele eeskirjadele, juhistele ja suunavatele märkustele.

Konkurss on avatud vähemalt viis nädalat.

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalev konsortsium hindab laekunud ettepanekuid vähemalt kahe sõltumatu eksperdi abil, kes määratakse seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade põhjal.

Ettepanekute hindamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

| i) | teaduslik ja/või tehnoloogiline tipptase; |
| --- | --- |

i)

teaduslik ja/või tehnoloogiline tipptase;

| ii) | vastavus Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärkidele; |
| --- | --- |

ii)

vastavus Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärkidele;

| iii) | taotleja kvaliteet ja rakendussuutlikkus ning tema edasise arengu potentsiaal; |
| --- | --- |

iii)

taotleja kvaliteet ja rakendussuutlikkus ning tema edasise arengu potentsiaal;

| iv) | kavandatud tegevuse kvaliteet teadusalase koolituse ja/või teadmiste edastamise osas. |
| --- | --- |

iv)

kavandatud tegevuse kvaliteet teadusalase koolituse ja/või teadmiste edastamise osas.

Konkursikutses täpsustatakse põhilisi hindamiskriteeriume. Lisakriteeriumeid võib kehtestada tingimusel, et need avaldatakse konkursikutses, need ei ole diskrimineerivad ega ülimuslikud hindamise kriteeriumide suhtes.

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalev konsortsium teeb EURAMET e.V.-le ettepaneku anda abisaajale toetust ning annab aru konkursikutse haldamisest, sealhulgas selle avaldamisest ning hindamisel osalenud ekspertide nimedest ja kuuluvusest. 45 päeva jooksul alates kõnealuse ettepaneku kättesaamisest annab EURAMET e.V. toetuse või keeldub sellest, kui valik ei vasta asjakohastele eeskirjadele, juhistele ja suunavatele märkustele.

EURAMET e.V. kutsub neid Euroopa riike, kelle suutlikkus metroloogiaalaste teadusuuringute valdkonnas on piiratud või puudub, julgustama oma uurimisinstituute ja ülikoole taotlema teadlaste liikuvustoetust kui ühte vahendit oma suutlikkuse arendamiseks metroloogiaalaste teadusuuringute valdkonnas.

C.   Karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetused

EURAMET e.V. algatab alalise avatud konkursi karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetusega seotud ettepanekute esitamiseks ning avaldab konkursikutse vähemalt ühes rahvusvahelises ajakirjas ning kolme osaleva riigi üleriigilises ajalehes. Samuti vastutab ta konkursi laialdase reklaamimise eest, kasutades teatavaid teabekanaleid, eelkõige seitsmenda raamprogrammi veebilehti, eriala ajakirjandusväljaandeid ja teatmikke ning liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikide loodud riiklikke kontaktpunkte.

Ettepanekuid esitavad teadlased ning teadlasi lähetavad ja vastuvõtvad organisatsioonid (riiklikud metroloogiainstituudid, volitatud instituudid või muud Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalevad organisatsioonid). Rahastamise soovituslik jaotus on arvutatud nii, et keskmiselt võib iga Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektiga siduda vähemalt ühe karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetuse. Tegemist ei ole siiski siduva kohustusega ning seda liiki toetusi rakendatakse kõige paindlikumal viisil. EURAMET e.V. hindab laekunud ettepanekuid.

Ettepanekute hindamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

| i) | teaduslik ja/või tehnoloogiline tipptase; |
| --- | --- |

i)

teaduslik ja/või tehnoloogiline tipptase;

| ii) | vastavus Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärkidele; |
| --- | --- |

ii)

vastavus Euroopa metroloogia teadusprogrammi eesmärkidele;

| iii) | taotleja kvaliteet ja rakendussuutlikkus ning tema edasise arengu potentsiaal; |
| --- | --- |

iii)

taotleja kvaliteet ja rakendussuutlikkus ning tema edasise arengu potentsiaal;

| iv) | kavandatud tegevuse kvaliteet teadusalase koolituse ja/või teadmiste edastamise osas. |
| --- | --- |

iv)

kavandatud tegevuse kvaliteet teadusalase koolituse ja/või teadmiste edastamise osas.

Konkursikutses täpsustatakse põhilisi hindamiskriteeriume. Lisakriteeriumeid võib kehtestada tingimusel, et need avaldatakse konkursikutses, need ei ole diskrimineerivad ega ülimuslikud hindamise kriteeriumide suhtes.

EURAMET e.V. seab eesmärgiks kehtestada aastas kaks tähtaega kõnealuste toetuste andmiseks lihtsustatud menetluse korras, mis tugineb vähemalt kahe sõltumatu eksperdi arvamusele iga ettepaneku kohta, et analüüsida kõiki ettepanekuid ja seada need pingeritta.

D.   Kokkuvõtlik tabel

| Rahastamise liik | Abikõlblikud organisatsioonid (1) | Abikõlblikud riigid | Hindamiskriteeriumid |
| --- | --- | --- | --- |
| A. | Euroopa metroloogia teadusprogrammi projekt (konsortsium) |

Rahastamise liik

Abikõlblikud organisatsioonid (1)

Abikõlblikud riigid

Hindamiskriteeriumid

A.

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projekt (konsortsium)

Riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid

Euroopa metroloogia teadusprogrammis osalevad riigid

Seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade artikli 15 lõike 1 punkt a

| B1. | Teadlaste tipptasemestipendiumid |
| --- | --- |

B1.

Teadlaste tipptasemestipendiumid

| | Kust:






  1) | kõik organisatsioonid, v.a riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid, või |
| --- | --- | --- |

Kust:

1)

kõik organisatsioonid, v.a riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid, või

| 2) | teadlased |
| --- | --- |

2)

teadlased

| | Kuhu:
  Euroopa metroloogia teadusprogrammi projekt riiklikus metroloogiainstituudis või volitatud instituudis |
| --- | --- |

Kuhu:

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projekt riiklikus metroloogiainstituudis või volitatud instituudis

Liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid

Seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade artikli 15 lõike 1 punkt b

| B2. | Teadlaste liikuvustoetused |
| --- | --- |

B2.

Teadlaste liikuvustoetused

| | Kust:






  1) | riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid või |
| --- | --- | --- |

Kust:

1)

riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid või

| 2) | organisatsioonid, kes saavad teadlaste tipptasemestipendiumi |
| --- | --- |

2)

organisatsioonid, kes saavad teadlaste tipptasemestipendiumi

| 3) | selliste Euroopa metroloogia teadusprogrammis mitteosalevate EURAMETi liikmesriikide teadlastele, kelle praegune suutlikkus metroloogia valdkonnas on piiratud või puudub |
| --- | --- |

3)

selliste Euroopa metroloogia teadusprogrammis mitteosalevate EURAMETi liikmesriikide teadlastele, kelle praegune suutlikkus metroloogia valdkonnas on piiratud või puudub

| | Kuhu:






  1) | riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid või |
| --- | --- | --- |

Kuhu:

1)

riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid või

| 2) | organisatsioonid, kes saavad teadlaste tipptasemestipendiumi |
| --- | --- |

2)

organisatsioonid, kes saavad teadlaste tipptasemestipendiumi

Liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid

Seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade artikli 15 lõike 1 punkt b

| B3. | Karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetused |
| --- | --- |

B3.

Karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetused

| | Kust:
  riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid |
| --- | --- |

Kust:

riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid

| | Kuhu:






  1) | riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid või |
| --- | --- | --- |

Kuhu:

1)

riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid või

| 2) | muud Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektis osalevad organisatsioonid (konsortsium) |
| --- | --- |

2)

muud Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektis osalevad organisatsioonid (konsortsium)

Euroopa metroloogia teadusprogrammis osalevad riigid

Seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade artikli 15 lõike 1 punkt b

IV.   RAHASTAMISMEHHANISM

A.   Rahastamine programmi tasandil

Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastavad osalevad riigid ja ühendus.

Osalevad riigid määravad kindlaks mitmeaastase rahastamiskava Euroopa metroloogia teadusprogrammis osalemiseks ja osalevad programmi tegevuse rahastamisel. Riiklikud toetused võivad tulla olemasolevatelt või vastloodud programmidelt, kui need vastavad riiklikult rahastatava tipptasemel metroloogia põhiolemusele. Lisaks põhirahastamise nõudele (Euroopa metroloogia teadusprogrammi sihtotstarbeline eelarve) määrab iga osalev riik täiendava rahastamisvõimaluse 50 % ulatuses põhirahastusest, et tagada Euroopa metroloogia teadusprogrammi toimimise paindlikkus kogu selle kestuse jooksul ning pidada kinni pingereast. Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastamine hõlmab eeskätt kohustust anda riiklikke rahalisi vahendeid Euroopa metroloogia teadusprogrammile eraldatud riiklikest eelarvetest kõikidele väljavalitud Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalejatele, ning anda oma rahaline panus (mis on proportsionaalne Euroopa metroloogia teadusprogrammile eraldatud eelarvetega) ühiskassasse, et rahastada lisaks Euroopa metroloogia teadusprogrammi jooksvate kulude täielikule katmisele ka teadlaste toetusi.

Ühenduse rahaline kogutoetus Euroopa metroloogia teadusprogrammile on samaväärne osalevate riikide tegeliku rahalise toetusega (välja arvatud üle 16 miljoni euro suurused jooksvad kulud ning täiendavad rahastamisvõimalused) maksimaalselt 200 miljoni euro ulatuses. Kuna samaväärse toetuse arvutamine hõlmab jooksvaid kulusid, peab EURAMET e.V. neid põhjendama.

Ühenduse rahalist toetust ei kasutata EURAMET e.V. jooksvate kulude katteks.

B.   Rahastamise soovituslik jaotus

Summa kokku: 400 miljonit eurot (+ 100 miljoni euro suurune täiendav rahastamisvõimalus)

| Tegevuse liik | Ühendus
  200 miljonit eurot | Osalevad riigid
  200 miljonit eurot | Kokku
  400 miljonit eurot |
| --- | --- | --- | --- |
| | % | Miljonit eurot | % | Miljonit eurot | % | Miljonit eurot |
| Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektiettepanekute moodul (A osa) | 82 % | 164 | 90 % | 180 | 86 % | 344 |
| Teadlaste toetustega seotud ettepanekute moodul (B osa) rahastamine kuni 100 % | 18 % | 36 | 2 % | 4 | 10 % | 40 |
| B1. | Teadlaste tipptasemestipendiumid |

Tegevuse liik

Ühendus

200 miljonit eurot

Osalevad riigid

200 miljonit eurot

Kokku

400 miljonit eurot

%

Miljonit eurot

%

Miljonit eurot

%

Miljonit eurot

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektiettepanekute moodul (A osa)

82 %

164

90 %

180

86 %

344

Teadlaste toetustega seotud ettepanekute moodul (B osa) rahastamine kuni 100 %

18 %

36

2 %

4

10 %

40

B1.

Teadlaste tipptasemestipendiumid

7,5 %

30

| B2. | Teadlaste liikuvustoetused |
| --- | --- |

B2.

Teadlaste liikuvustoetused

1,5 %

6

| B3. | Karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetused |
| --- | --- |

B3.

Karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetused

1,0 %

4

Jooksvad kulud (C osa)

—

—

8 %

16 (2)

4 %

16

Kokku

100 %

200

100 %

200

100 %

400

C.   Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide ja teadlaste toetuste rahastamine

Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidele sihtotstarbelistest eelarvetest ja ühenduse toetusest toetuse eraldamine toimub heakskiidetud pingerea alusel.

Nendes Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalejatele makstav rahaline toetus arvutatakse seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjades määratletud abikõlblike kulude põhjal. Juhul, kui konkreetse osaleva riigi sihtotstarbeline eelarve ammendub, kuna tema riiklikud metroloogiainstituudid ja volitatud instituudid on projektikonkurssidel edukad, kasutab see osalev riik oma täiendavaid rahastamisvõimalusi, mis moodustavad 50 % Euroopa metroloogia teadusprogrammi sihtotstarbelisest eelarvest, millest pingerea põhjal rahastatakse väljavalitud projekte.

Ühenduse toetus Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidele määratakse iga konkursi kohta kindlaks protsendimäärana abikõlblikest kuludest, mis jääb alla 50 %. Selle kannab EURAMET e.V. üle otse Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalejatele.

Riiklike toetuste andmisel Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektidele kasutatakse vastavaid riiklikke rahastamismehhanisme.

Teadlaste tipptasemestipendiumide, teadlaste liikuvustoetuste ja karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetuste rahastamiseks kasutatavad ühenduse ja riikide rahalised toetused kantakse üle EURAMET e.V.-le, kes kannab need üle toetuse saajatele.

Nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, eeskätt riiklike toetuste olemasolu, nende tegeliku maksmise, ühenduse rahaliste vahendite nõuetekohase kasutamise ja sissenõutud kulude abikõlblikkuse tagamise eest vastutab EURAMET e.V. ning see tehakse kindlaks Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide sõltumatu finantsauditiga, järgides seitsmendale raamprogrammile vastavaid põhimõtteid.

Teadlaste tipptasemestipendiumid, teadlaste liikuvustoetused ja karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetused on eelnevalt määratletud jaotuse põhjal antavad kindlaksmääratud toetused. Nende aluseks olevaid üksikasjalikke kulutusi ei auditeerita. Mis tahes sellise toetusega kaetud kulukategooriad ei ole abikõlblikud kulud Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide raames. Ametlikult tuleb tõendada üksnes kindlaksmääratud summa tegelik ja täielik maksmine lõplikule abisaajale. Sularahamakseid ei peeta nõuetekohaselt tõendatuks ning need ei ole abikõlblikud. EURAMET e.V.-l on võimalus nõuda samaväärseid vahendeid pigem juriidilistest isikutest kui eraisikutest teadlaste tipptasemestipendiumi saajatelt.

V.   INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSTEGA SEOTUD KORD

EURAMET e.V. võtab vastu Euroopa metroloogia teadusprogrammi intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted kooskõlas käesoleva otsuse artikli 2 punktiga h.

---

(1)  Teadusuuringute Ühiskeskust käsitletakse riiklike metroloogiainstituutidega võrdsetel tingimustel.

(2)  Erinevalt teistest arvandmetest on see summa osalevate riikidega samaväärsete vahendite arvutamisel siduv maksimummäär.

---

II lISA

Euroopa metroloogia teadusprogrammi juhtimine ja rakendamine

I.   SISSEJUHATUS

Euroopa metroloogia teadusprogrammi spetsiaalne rakendusstruktuur on EURAMET e.V, mis asutati 2007. aastal mittetulundusühinguna Saksa õiguse alusel. See on Euroopa piirkondlik metroloogiaorganisatsioon. EURAMET e.V.-ga võivad ühineda Euroopa Liidu liikmesriikide, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ja teiste Euroopa riikide riiklikud metroloogiainstituudid liikmetena ning volitatud instituudid assotsieerunud liikmetena. Assotsieerunud liikmeks võib saada ka Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Etalonainete ja Mõõtmise Instituut. Praegu on organisatsioonil liikmeid 32 riigist, neist 22 osalevad ka Euroopa metroloogia teadusprogrammis.

II.   EUROOPA METROLOOGIA TEADUSPROGRAMMI JUHTIMINE EURAMET e.V. RAAMES

Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamises osalevad järgmised EURAMET e.V. organid ja sisestruktuurid:

| 1) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi esimehe ja tema asetäitja valib Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee. Euroopa metroloogia teadusprogrammi esimees on automaatselt üks kahest EURAMET e.V. asepresidendist. Esimees esindab õiguslikult EURAMET e.V.-d Euroopa metroloogia teadusprogrammiga seotud küsimustes; |
| --- | --- |

1)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi esimehe ja tema asetäitja valib Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee. Euroopa metroloogia teadusprogrammi esimees on automaatselt üks kahest EURAMET e.V. asepresidendist. Esimees esindab õiguslikult EURAMET e.V.-d Euroopa metroloogia teadusprogrammiga seotud küsimustes;

| 2) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee koosneb nendest EURAMETi liikmetest (st riiklikest metroloogiainstituutidest), kelle riigid programmis osalevad. Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee on Euroopa metroloogia teadusprogrammi otsuseid tegev organ ning vastutab kõikide Euroopa metroloogia teadusprogrammiga seotud küsimuste eest, mis hõlmavad otsuseid seoses programmi määratlemise ja ajakohastamise, konkursikutsete kavandamise, eelarve jaotuse, abikõlblikkus- ja valikukriteeriumide, hindajate valimise, Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastatavate projektide pingerea heakskiitmise, Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastatavate projektide edusammude kontrollimise ning sekretariaadi piisava ja nõuetekohase töö järelevalvega Euroopa metroloogia teadusprogrammi osas. Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee valib Euroopa metroloogia teadusprogrammi esimehe (kes on automaatselt EURAMETi (Euroopa metroloogia teadusprogrammi) asepresident) ja tema asetäitja; |
| --- | --- |

2)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee koosneb nendest EURAMETi liikmetest (st riiklikest metroloogiainstituutidest), kelle riigid programmis osalevad. Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee on Euroopa metroloogia teadusprogrammi otsuseid tegev organ ning vastutab kõikide Euroopa metroloogia teadusprogrammiga seotud küsimuste eest, mis hõlmavad otsuseid seoses programmi määratlemise ja ajakohastamise, konkursikutsete kavandamise, eelarve jaotuse, abikõlblikkus- ja valikukriteeriumide, hindajate valimise, Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastatavate projektide pingerea heakskiitmise, Euroopa metroloogia teadusprogrammi rahastatavate projektide edusammude kontrollimise ning sekretariaadi piisava ja nõuetekohase töö järelevalvega Euroopa metroloogia teadusprogrammi osas. Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee valib Euroopa metroloogia teadusprogrammi esimehe (kes on automaatselt EURAMETi (Euroopa metroloogia teadusprogrammi) asepresident) ja tema asetäitja;

| 3) | teadusnõukogu koosneb tööstuse, teadus- ja akadeemiliste ringkondade ning rahvusvahelistest organisatsioonidest sidusrühmade kõrgetasemeliste ekspertide tasakaalustatud esindusest. See annab sõltumatut strateegilist nõu Euroopa metroloogia teadusprogrammiga seotud küsimustes ning esitab Euroopa metroloogia teadusprogrammi komiteele vajaduse ja taotluse korral aruandeid ja märkusi, kuid esitab oma arvamuse vähemalt iga konkursi ja valikutsükli kohta; |
| --- | --- |

3)

teadusnõukogu koosneb tööstuse, teadus- ja akadeemiliste ringkondade ning rahvusvahelistest organisatsioonidest sidusrühmade kõrgetasemeliste ekspertide tasakaalustatud esindusest. See annab sõltumatut strateegilist nõu Euroopa metroloogia teadusprogrammiga seotud küsimustes ning esitab Euroopa metroloogia teadusprogrammi komiteele vajaduse ja taotluse korral aruandeid ja märkusi, kuid esitab oma arvamuse vähemalt iga konkursi ja valikutsükli kohta;

| 4) | sekretariaat koosneb EURAMET e.V.-s töötavatest või sinna lähetatud isikutest. Selle struktuur ja ülesanded on reguleeritud EURAMET e.V. töökorraga. Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamise eest vastutav sekretariaadi osa asub EURAMET e.V. Ühendkuningriigi poolse liikme – Riikliku Füüsikalaboratooriumi – juures („vastuvõttev liige”); |
| --- | --- |

4)

sekretariaat koosneb EURAMET e.V.-s töötavatest või sinna lähetatud isikutest. Selle struktuur ja ülesanded on reguleeritud EURAMET e.V. töökorraga. Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamise eest vastutav sekretariaadi osa asub EURAMET e.V. Ühendkuningriigi poolse liikme – Riikliku Füüsikalaboratooriumi – juures („vastuvõttev liige”);

| 5) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi juht on kõrgema astme juht ning ajutise lahendusena võib ta olla vastuvõtva liikme lähetatud. Euroopa metroloogia teadusprogrammi juht tegutseb kõikides Euroopa metroloogia teadusprogrammiga seotud küsimustes üksnes EURAMET e.V. otseses alluvuses ning annab aru selle organitele. EURAMET e.V. viib sisse tõhusa korra, et tagada huvide konflikti puudumine Euroopa metroloogia teadusprogrammi juhi ja taotlejate, osalejate või abisaajate vahel. |
| --- | --- |

5)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi juht on kõrgema astme juht ning ajutise lahendusena võib ta olla vastuvõtva liikme lähetatud. Euroopa metroloogia teadusprogrammi juht tegutseb kõikides Euroopa metroloogia teadusprogrammiga seotud küsimustes üksnes EURAMET e.V. otseses alluvuses ning annab aru selle organitele. EURAMET e.V. viib sisse tõhusa korra, et tagada huvide konflikti puudumine Euroopa metroloogia teadusprogrammi juhi ja taotlejate, osalejate või abisaajate vahel.

III.   EURAMET E.V. AINUVASTUTUS NING EUROOPA METROLOOGIA TEADUSPROGRAMMI RAKENDAMISEGA SEOTUD HALDUS- JA LOGISTILISTE ÜLESANNETE TÄITMISE TELLIMINE VASTUVÕTVALT LIIKMELT

EURAMET e.V.-l on ainuvastutus Euroopa metroloogia teadusprogrammi rakendamise eest. Ta haldab ühenduse rahalist toetust Euroopa metroloogia teadusprogrammile. Peale selle vastutab ta eelkõige järgmise eest:

| i) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi ajakohastamine; |
| --- | --- |

i)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi ajakohastamine;

| ii) | konkursikutsete määratlemine; |
| --- | --- |

ii)

konkursikutsete määratlemine;

| iii) | konkursikutsete avaldamine; |
| --- | --- |

iii)

konkursikutsete avaldamine;

| iv) | 1. ja 2. etapi ettepanekute ning karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetuse ettepanekute vastuvõtmine; |
| --- | --- |

iv)

1. ja 2. etapi ettepanekute ning karjääri alustavate teadlaste liikuvustoetuse ettepanekute vastuvõtmine;

| v) | hindamisel osalevate sõltumatute ekspertide valimine; |
| --- | --- |

v)

hindamisel osalevate sõltumatute ekspertide valimine;

| vi) | sõltumatute ekspertide individuaalsete hinnangute vastuvõtmine ning hindamiskomisjonide juhtimine; |
| --- | --- |

vi)

sõltumatute ekspertide individuaalsete hinnangute vastuvõtmine ning hindamiskomisjonide juhtimine;

| vii) | lõplike valikuotsuste tegemine; |
| --- | --- |

vii)

lõplike valikuotsuste tegemine;

| viii) | lepingutega seotud läbirääkimiste algatamine ning lepingute sõlmimine väljavalitud Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalevate konsortsiumide ja teiste abisaajatega; |
| --- | --- |

viii)

lepingutega seotud läbirääkimiste algatamine ning lepingute sõlmimine väljavalitud Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalevate konsortsiumide ja teiste abisaajatega;

| ix) | kõikide konkursikutsetega seotud kaebuste vastuvõtmine ja neile vastamine; |
| --- | --- |

ix)

kõikide konkursikutsetega seotud kaebuste vastuvõtmine ja neile vastamine;

| x) | ühenduse rahalise toetuse vastuvõtmine ja jaotamine ning selle kasutamise järelevalve; |
| --- | --- |

x)

ühenduse rahalise toetuse vastuvõtmine ja jaotamine ning selle kasutamise järelevalve;

| xi) | maksete tegemine rahastatavates Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalejatele ja toetusesaajatele; |
| --- | --- |

xi)

maksete tegemine rahastatavates Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektides osalejatele ja toetusesaajatele;

| xii) | komisjoni aruandlusnõuete (1) täitmine. |
| --- | --- |

xii)

komisjoni aruandlusnõuete (1) täitmine.

Kuigi eespool loetletud Euroopa metroloogia teadusprogrammist tulenevate kohustuste ja otsuste tegemise osas on EURAMET e.V.-l ainuvastutus, võib teatavate Euroopa metroloogia teadusprogrammiga seotud haldus- ja logistiliste ülesannete täitmise tellida vastuvõtvalt liikmelt, kattes nendega seonduvad kulud.

Halduslik ja logistiline toetus koosneb järgmisest:

| i) | konkursikutsetega seotud menetluste rakendamiseks vajaliku haldustoe ja logistika tagamine, sealhulgas sihtotstarbelise teabeliini võimaldamine; |
| --- | --- |

i)

konkursikutsetega seotud menetluste rakendamiseks vajaliku haldustoe ja logistika tagamine, sealhulgas sihtotstarbelise teabeliini võimaldamine;

| ii) | EURAMET e.V. toetamine suuniste ja muude dokumentide koostamisel; |
| --- | --- |

ii)

EURAMET e.V. toetamine suuniste ja muude dokumentide koostamisel;

| iii) | sihtotstarbeliste veebilehtede võimaldamine; |
| --- | --- |

iii)

sihtotstarbeliste veebilehtede võimaldamine;

| iv) | lepingute ettevalmistamise, projektide järelevalve ning Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide ja teadlaste toetuste järelmeetmete toetamine; |
| --- | --- |

iv)

lepingute ettevalmistamise, projektide järelevalve ning Euroopa metroloogia teadusprogrammi projektide ja teadlaste toetuste järelmeetmete toetamine;

| v) | Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee ja Euroopa metroloogia teadusprogrammi esimehe toetamine vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

v)

Euroopa metroloogia teadusprogrammi komitee ja Euroopa metroloogia teadusprogrammi esimehe toetamine vastavalt vajadusele.

Kokkuleppel komisjoniga võib vastuvõtvalt liikmelt tellida lisaülesannete täitmist seni, kuni EURAMET e.V. arendab välja sekretariaaditöö alalise suutlikkuse.

---

(1)  Järelevalve ühenduse rahalise toetuse üle viitab igasugusele eel- ja/või järelkontrolli- ja auditeerimistegevusele, mida peetakse vajalikuks komisjoni delegeeritud ülesannete rahuldavaks täitmiseks. Sellise tegevuse eesmärk on saada põhjendatud kinnitus tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning sissenõutud kulude abikõlblikkuse kohta.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/26

---

KOMISJONI OTSUS,

17. september 2009,

millega nähakse ette Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) migratsiooni tähtpäev

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6910 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2009/720/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), (1) eelkõige selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1104/2008 artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II hiljemalt 30. septembriks 2009. Vajaduse korral võib seda kuupäeva muuta kõnealuse määruse artikli 17 lõikes 2 määratud korras. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1104/2008 artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II hiljemalt 30. septembriks 2009. Vajaduse korral võib seda kuupäeva muuta kõnealuse määruse artikli 17 lõikes 2 määratud korras.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1104/2008 sätestatud meetmete rakendamine on viibinud SIS II testimise käigus ilmnenud probleemide tõttu. Nõukogu 26. ja 27. veebruari 2009. aasta järeldustes märgiti, et arvestades probleemide lahendamiseks vajalikku aega, ei ole 2009. aasta septembriks määratud süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migratsiooni tähtpäev enam reaalne. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1104/2008 sätestatud meetmete rakendamine on viibinud SIS II testimise käigus ilmnenud probleemide tõttu. Nõukogu 26. ja 27. veebruari 2009. aasta järeldustes märgiti, et arvestades probleemide lahendamiseks vajalikku aega, ei ole 2009. aasta septembriks määratud süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migratsiooni tähtpäev enam reaalne.

| (3) | Seoses viivitusega süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migratsioonil tuleks määrata uus tähtpäev, mis langeks kokku määruse (EÜ) nr 1104/2008 kehtivusaja lõppemisega, võimaldades jätkata SIS II käivitamiseks vajalikke meetmeid kuni selle kuupäevani. |
| --- | --- |

(3)

Seoses viivitusega süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migratsioonil tuleks määrata uus tähtpäev, mis langeks kokku määruse (EÜ) nr 1104/2008 kehtivusaja lõppemisega, võimaldades jätkata SIS II käivitamiseks vajalikke meetmeid kuni selle kuupäevani.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EÜ) nr 1104/2008 vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määruses (EÜ) nr 1104/2008 arendatakse edasi Schengeni acquis’d Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, teatas Taani kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 5 Schengeni acquis’ ülevõtmisest oma riigi õigusesse. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EÜ) nr 1104/2008 vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määruses (EÜ) nr 1104/2008 arendatakse edasi Schengeni acquis’d Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, teatas Taani kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 5 Schengeni acquis’ ülevõtmisest oma riigi õigusesse. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv.

| (5) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (2). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmisel, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Seetõttu käesolevat otsust Ühendkuningriigile ei adresseerita. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (2). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmisel, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Seetõttu käesolevat otsust Ühendkuningriigile ei adresseerita.

| (6) | Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (3). Iirimaa ei osale seetõttu otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Seetõttu ei adresseerita käesolevat otsust Iirimaale. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (3). Iirimaa ei osale seetõttu otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Seetõttu ei adresseerita käesolevat otsust Iirimaale.

| (7) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahele sõlmitud lepingu (nimetatud viimase kahe riigi osalemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (4) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(7)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahele sõlmitud lepingu (nimetatud viimase kahe riigi osalemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (4) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

| (8) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad valdkonda, millele on osutatud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G, mida loetakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (6) (nimetatud lepingu Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta) artikliga 3. |
| --- | --- |

(8)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad valdkonda, millele on osutatud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G, mida loetakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (6) (nimetatud lepingu Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta) artikliga 3.

| (9) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad valdkonda, millele osutatakse otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G, mida loetakse koostoimes nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/261/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Ühenduse poolt allakirjutamist ja protokolli teatavate sätete ajutist kohaldamist) (7) artikliga 3. |
| --- | --- |

(9)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad valdkonda, millele osutatakse otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G, mida loetakse koostoimes nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/261/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Ühenduse poolt allakirjutamist ja protokolli teatavate sätete ajutist kohaldamist) (7) artikliga 3.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1987/2006 (8) artikli 51 kohaselt loodud ja määruse (EÜ) nr 1104/2008 artikli 17 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1987/2006 (8) artikli 51 kohaselt loodud ja määruse (EÜ) nr 1104/2008 artikli 17 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lõpetavad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil ülemineku süsteemist N.SIS süsteemi N.SIS II hiljemalt määruse (EÜ) nr 1104/2008 kehtivusaja lõppemise kuupäevaks.

Artikkel 2

Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule on käesolev otsus adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile ja Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 17. september 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.

1

(2)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

2

(3)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

3

(4)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

4

(5)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

5

(6)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

6

(7)  ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.

7

(8)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

8

---

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/28

---

KOMISJONI OTSUS,

24. september 2009,

mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7044 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, saksa-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2009/721/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artiklit 31,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt teostab komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks liikmesriikide esitatud märkused, kutsub kokku kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt teostab komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks liikmesriikide esitatud märkused, kutsub kokku kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha.

| (2) | Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruande. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruande.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1258/1999 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduskulutusi, mis on tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduskulutusi, mis on tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega.

| (4) | Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et osa liikmesriikide deklareeritud kuludest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „EAGF”) ega Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (edaspidi „EAFRD”). |
| --- | --- |

(4)

Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et osa liikmesriikide deklareeritud kuludest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „EAGF”) ega Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (edaspidi „EAFRD”).

| (5) | Tuleks märkida summad, mida ei kaeta EAGGFi tagatisrahastust, EAGFist ega EAFRDst. Need summad ei ole seotud kuludega, mis on tehtud 24 kuud enne seda, kui komisjon esitas liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta kirjaliku teatise. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks märkida summad, mida ei kaeta EAGGFi tagatisrahastust, EAGFist ega EAFRDst. Need summad ei ole seotud kuludega, mis on tehtud 24 kuud enne seda, kui komisjon esitas liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta kirjaliku teatise.

| (6) | Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande hinnangust nende summade kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta ühenduse eeskirjadele. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande hinnangust nende summade kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta ühenduse eeskirjadele.

| (7) | Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha seda teemat käsitlevatele 6. jaanuaril 2009. aastal pooleli olevatele Euroopa Kohtu kohtuasjadele tuginedes, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha seda teemat käsitlevatele 6. jaanuaril 2009. aastal pooleli olevatele Euroopa Kohtu kohtuasjadele tuginedes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahastamine ei kata lisas loetletud kulutusi, mida liikmesriikide akrediteeritud makseasutused on deklareerinud EAGGFi tagatisrahastu, EAGFi või EAFRD raames, kuna kulutused ei vasta ühenduse eeskirjadele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Sloveenia Vabariigile, Soome Vabariigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 24. september 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

2

---

LISA

EELARVEPUNKT 6701

| LR | Meede | EA | Korrektsiooni põhjus | Liik | % | Vääring | Summa | Juba maha arvatud | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Nõuetele vastavus | 2006-2007 | Puudujäägid seoses vähendamiste kohaldamisega. Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 47 mittejärgimine seoses veise- ja lambakasvatajatega. | kindla määraga | 5 | EUR | – 981 349,96 | 0,00 | – 981 349,96 |
| AT | Nõuetele vastavus | 2007 | Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 47 mittejärgimine seoses veise- ja/või lamba ja kitsekasvatajatega. | ühekordne | | EUR | – 530 810,86 | 0,00 | – 530 810,86 |
| AT Kokku | –1 512 160,82 | 0,00 | –1 512 160,82 |
| BE | Sertifitseerimine | 2004 | Juhuslike vigade ekstrapoleerimine | ühekordne | | EUR | –98 303,45 | 0,00 | –98 303,45 |
| BE | Sertifitseerimine | 2005 | Juhuslike vigade ekstrapoleerimine | ühekordne | | EUR | – 260 740,00 | 0,00 | – 260 740,00 |
| BE Kokku | – 359 043,45 | 0,00 | – 359 043,45 |
| CZ | Piimapulber kaseiini tootmiseks | 2004 | Proovivõtu vale ajastus ja toodete ebasobiv ladustamine | kindla määraga | 5 | CZK | –2 653 522,92 | 0,00 | –2 653 522,92 |
| CZ | Piimapulber kaseiini tootmiseks | 2005 | Proovivõtu vale ajastus ja toodete ebasobiv ladustamine | kindla määraga | 5 | CZK | –2 723 245,64 | 0,00 | –2 723 245,64 |
| CZ Kokku | –5 376 768,56 | 0,00 | –5 376 768,56 |
| DE | Nõuetele vastavus | 2006 | Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 47 mittejärgimine | ühekordne | | EUR | –82 051,60 | 0,00 | –82 051,60 |
| DE | Finantsaudit – hilinenud maksed | 2007 | Maksetähtaegadest mittekinnipidamine | ühekordne | | EUR | –65 908,59 | –65 908,59 | 0,00 |
| DE | Finantsaudit – ületamine | 2007 | Maaelu arengu eraldiste ületamine ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste kohane parandus | ühekordne | | EUR | –1 286 683,79 | –1 286 683,79 | 0,00 |
| DE | Eeskirjade eiramised | 2008 | Eeskirjade eiramise juhtudega seotud hüvitamine | ühekordne | | EUR | 104 567,45 | 0,00 | 104,567,45 |
| DE | EAGGF maaelu arengu 2. telg (2000-2006, pindalapõhised meetmed) | 2006 | Loomade keskse andmebaasiga seotud ristkontrollide puudumine selliste põllumajanduse keskkonnakaitsemeetmete taotluste puhul, mille puhul loomkoormuse piiramine on abikõlblikkuse tingimus | kindla määraga | 5 | EUR | – 418 300,00 | 0,00 | – 418 300,00 |
| DE Kokku | –1 748 376,53 | –1 352 592,38 | – 395 784,15 |
| ES | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2003 | Kohapealsete kontrollide puudumine ooteaja esimese kuu jooksul; kontrollide üldine halb kvaliteet | kindla määraga | 2 | EUR | –2 071 611,91 | 0,00 | –2 071 611,91 |
| ES | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2004 | Kohapealsete kontrollide puudumine ooteaja esimese kuu jooksul; kontrollide üldine halb kvaliteet | kindla määraga | 2 | EUR | –2 021 847,48 | 0,00 | –2 021 847,48 |
| ES | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2005 | Kohapealsete kontrollide puudumine ooteaja esimese kuu jooksul; kontrollide üldine halb kvaliteet | kindla määraga | 2 | EUR | –2 008 918,46 | 0,00 | –2 008 918,46 |
| ES | Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed | 2006 | Kohapealsete kontrollide puudumine ooteaja esimese kuu jooksul; kontrollide üldine halb kvaliteet | kindla määraga | 2 | EUR | –1 512,05 | 0,00 | –1 512,05 |
| ES | Oliiviõli – tootmistoetus | 2003 | Põhi- ja lisakontrollide puudused Andaluusias | kindla määraga | 2 | EUR | –15 571 890,92 | 0,00 | –15 571 890,92 |
| ES | Oliiviõli – tootmistoetus | 2003 | Põhi- ja lisakontrollide puudused | kindla määraga | 5 | EUR | –7 493 167,92 | 0,00 | –7 493 167,92 |
| ES | Oliiviõli – tootmistoetus | 2003 | Tehniliste lubatud hälvete sobimatust kohaldamisest tingitud sanktsioonide vale arvutamine Andaluusias | ühekordne | | EUR | –7 804 696,43 | 0,00 | –7 804 696,43 |
| ES | Oliiviõli – tootmistoetus | 2004 | Põhi- ja lisakontrollide puudused Andaluusias | kindla määraga | 2 | EUR | – 470 563,99 | 0,00 | – 470 563,99 |
| ES | Oliiviõli – tootmistoetus | 2004 | Põhi- ja lisakontrollide puudused | kindla määraga | 5 | EUR | – 120 076,26 | 0,00 | – 120 076,26 |
| ES | Oliiviõli – tootmistoetus | 2005 | Põhi- ja lisakontrollide puudused Andaluusias | kindla määraga | 2 | EUR | – 127 706,94 | 0,00 | – 127 706,94 |
| ES | Oliiviõli – tootmistoetus | 2005 | Põhi- ja lisakontrollide puudused | kindla määraga | 5 | EUR | –35 516,52 | 0,00 | –35 516,52 |
| ES | Oliiviõli – tootmistoetus | 2006 | Põhi- ja lisakontrollide puudused Andaluusias | kindla määraga | 2 | EUR | – 102 574,75 | 0,00 | – 102 574,75 |
| ES | Oliiviõli – tootmistoetus | 2006 | Põhi- ja lisakontrollide puudused | kindla määraga | 5 | EUR | –14 813,23 | 0,00 | –14 813,23 |
| ES | Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks | 2003 | Galiitsia makseasutuse puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk | kindla määraga | 2 | EUR | –56 556,66 | 0,00 | –56 556,66 |
| ES | Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks | 2004 | Galiitsia makseasutuse puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk | kindla määraga | 2 | EUR | – 247 607,45 | 0,00 | – 247 607,45 |
| ES | Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks | 2005 | Galiitsia makseasutuse puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk | kindla määraga | 2 | EUR | – 158 115,39 | 0,00 | – 158 115,39 |
| ES | Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks | 2006 | Galiitsia makseasutuse puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk | kindla määraga | 2 | EUR | – 199 478,40 | 0,00 | – 199 478,40 |
| ES | Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks | 2007 | Galiitsia makseasutuse puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk | kindla määraga | 2 | EUR | –1 508,41 | 0,00 | –1 508,41 |
| ES | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed) | 2004 | Kohapealsete kontrollide ja kontrolli aruannete sobimatu kvaliteet. Kontrollitud üksnes kahte heade põllumajanduslike tavade kohustust | kindla määraga | 5 | EUR | – 727 721,00 | 0,00 | – 727 721,00 |
| ES | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed) | 2005 | Kohapealsete kontrollide ja kontrolli aruannete sobimatu kvaliteet. Kontrollitud üksnes kahte heade põllumajanduslike tavade kohustust | kindla määraga | 5 | EUR | –1 019 192,00 | 0,00 | –1 019 192,00 |
| ES Kokku | –40 255 076,17 | 0,00 | –40 255 076,17 |
| FI | Lihatootmise toetused – veised | 2004 | Ammlehmadega seotud sanktsioonide vale arvutamine | ühekordne | | EUR | –2 902,49 | 0,00 | –2 902,49 |
| FI | Lihatootmise toetused – veised | 2004 | Kontrollide hiline algus 2003. aastal. Ammlehmadega seotud sanktsioonide vale arvutamine. | kindla määraga | 5 | EUR | –51 722,18 | 0,00 | –51 722,18 |
| FI | Lihatootmise toetused – veised | 2005 | Ammlehmadega seotud sanktsioonide vale arvutamine | ühekordne | | EUR | –3 472,54 | 0,00 | –3 472,54 |
| FI | Lihatootmise toetused – veised | 2006 | Ammlehmadega seotud sanktsioonide vale arvutamine | ühekordne | | EUR | –2 225,89 | 0,00 | –2 225,89 |
| FI Kokku | –60 323,10 | 0,00 | –60 323,10 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2006 | Taotlusaasta 2006: vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamise süsteemi mittevastavus määrusele (EÜ) nr 796/2004. Kohapealsete kontrollide puudused | kindla määraga | 10 | EUR | –74 768,22 | 0,00 | –74 768,22 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2006 | Taotlusaasta 2006: vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamise süsteemi mittevastavus määrusele (EÜ) nr 796/2004. Kohapealsete kontrollide puudused | kindla määraga | 10 | EUR | –22 865 398,47 | 0,00 | –22 865 398,47 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2007 | Taotlusaasta 2006: vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamise süsteemi mittevastavus määrusele (EÜ) nr 796/2004. Kohapealsete kontrollide puudused | kindla määraga | 10 | EUR | –48 018 996,45 | 0,00 | –48 018 996,45 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2007 | Taotlusaasta 2006: vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamise süsteemi mittevastavus määrusele (EÜ) nr 796/2004. Kohapealsete kontrollide puudused | kindla määraga | 10 | EUR | –9 305,52 | 0,00 | –9 305,52 |
| FR Kokku | –70 968 468,66 | 0,00 | –70 968 468,66 |
| GB | Finantsaudit – hilinenud maksed | 2006 | Maksetähtaegadest mittekinnipidamine | ühekordne | | EUR | –5 732 301,16 | –5 732 301,16 | 0,00 |
| GB | Finantsaudit – ületamine | 2006 | Maaelu arengu eraldiste ületamine ja piimamaksude parandus | ühekordne | | EUR | – 784 708,59 | 0,00 | – 784 708,59 |
| GB | Finantsaudit – ületamine | 2006 | Maaelu arengu eraldiste ületamine ja piimamaksude parandus | ühekordne | | EUR | –4 423 891,69 | –4 423 891,69 | 0,00 |
| GB Kokku | –10 940 901,44 | –10 156 192,85 | – 784 708,59 |
| GR | Finantsaudit – hilinenud maksed | 2006 | Maksetähtaegadest mittekinnipidamine | ühekordne | | EUR | –4 553 141,32 | –4 553 141,32 | 0,00 |
| GR | Finantsaudit – ületamine | 2006 | Rahaliste ülemmäärade ja eraldiste ületamine ning piimamaksude parandus | ühekordne | | EUR | –8 746 881,86 | –8 746 881,86 | 0,00 |
| GR | Finantsaudit – ületamine | 2006 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –1 841 695,81 | 0,00 | –1 841 695,81 |
| GR | Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine | 2006 | Pindala-, raamatupidamis- ja halduskontrollide puudused | kindla määraga | 5 | EUR | –1 517 924,28 | 0,00 | –1 517 924,28 |
| GR | Oliiviõli - oliiviõli kvaliteedi parandamine | 2004 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | – 337 272,64 | 0,00 | – 337 272,64 |
| GR | Riiklik ladustamine - riis | 2006 | Loomade kaalumise ja puuduvate koguste hindamise valest ajastusest tingitud ladustamisega seotud alusetud kulutused | ühekordne | | EUR | – 110 459,51 | 0,00 | – 110 459,51 |
| GR | Riiklik ladustamine - riis | 2007 | Loomade kaalumise ja puuduvate koguste hindamise valest ajastusest tingitud ladustamisega seotud alusetud kulutused | ühekordne | | EUR | –55 227,40 | 0,00 | –55 227,40 |
| GR Kokku | –17 162 602,82 | –13 300 023,18 | –3 862 579,64 |
| HU | Otsetoetused | 2005 | Taotlusaasta 2004 - Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) puudused | kindla määraga | 2 | HUF | – 159 697 460,46 | 0,00 | – 159 697 460,46 |
| HU | Otsetoetused | 2005 | Taotlusaasta 2004 - LPIS puudused, heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste (GAEC) puudulik kontroll | kindla määraga | 2 | HUF | –1 565 085 360,96 | 0,00 | –1 565 085 360,96 |
| HU | Otsetoetused | 2006 | Taotlusaasta 2004 - Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) puudused | kindla määraga | 2 | HUF | – 974 468,50 | 0,00 | – 974 468,50 |
| HU | Otsetoetused | 2006 | Taotlusaasta 2004 - LPIS puudused, GAEC puudulik kontroll | kindla määraga | 2 | HUF | –2 111 378,44 | 0,00 | –2 111 378,44 |
| HU | Otsetoetused | 2006 | Taotlusaasta 2004 - Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) puudused | kindla määraga | 2 | HUF | –1 874 226 638,20 | 0,00 | –1 874 226 638,20 |
| HU | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed) | 2005 | Loomade andmebaasiga seotud ristkontrollide puudulikkus | ühekordne | | HUF | –42 638 662,00 | 0,00 | –42 638 662,00 |
| HU Kokku | –3 644 733 968,56 | 0,00 | –3 644 733 968,56 |
| IE | Nõuetele vastavus | 2006 | Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 47 mittejärgimine | kindla määraga | 2 | EUR | – 707 810,71 | 0,00 | – 707 810,71 |
| IE | Nõuetele vastavus | 2007 | Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 47 mittejärgimine | kindla määraga | 2 | EUR | –7 117,53 | 0,00 | –7 117,53 |
| IE Kokku | – 714 928,24 | 0,00 | – 714 928,24 |
| IT | Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos | 2003 | Füüsiliste kontrollide puudused | kindla määraga | 2 | EUR | – 620 190,92 | 0,00 | – 620 190,92 |
| IT | Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos | 2003 | Balkanimaadest imporditud suhkru eest tehtud maksed | ühekordne | | EUR | –38 460,42 | 0,00 | –38 460,42 |
| IT | Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos | 2004 | Füüsiliste kontrollide puudused | kindla määraga | 2 | EUR | – 521 176,14 | 0,00 | – 521 176,14 |
| IT | Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos | 2004 | Balkanimaadest imporditud suhkru eest tehtud maksed | ühekordne | | EUR | – 149 226,45 | 0,00 | – 149 226,45 |
| IT | Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos | 2005 | Füüsiliste kontrollide puudused | kindla määraga | 2 | EUR | –7 075,80 | 0,00 | –7 075,80 |
| IT | Puu- ja köögiviljad - tsitrusviljade töötlemine | 2005 | Kontrollide eri puudused, sh teostatud haldus-, raamatupidamis- ja kohapealsete kontrollide ebapiisav kvaliteet | kindla määraga | 5 | EUR | –2 434 173,33 | 0,00 | –2 434 173,33 |
| IT | Puu- ja köögiviljad - tsitrusviljade töötlemine | 2006 | Kontrollide eri puudused, sh teostatud haldus-, raamatupidamis- ja kohapealsete kontrollide ebapiisav kvaliteet | kindla määraga | 5 | EUR | –1 105 506,48 | 0,00 | –1 105 506,48 |
| IT | Eeskirjade eiramised | 2008 | Eeskirjade eiramise juhtudega seotud hüvitamine | ühekordne | | EUR | 44 226,30 | 0,00 | 44 226,30 |
| IT | Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks | 2003 | Makseasutuse SAISA puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk | kindla määraga | 2 | EUR | –52 085,75 | 0,00 | –52 085,75 |
| IT | Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks | 2004 | Makseasutuse SAISA puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk | kindla määraga | 2 | EUR | – 220 175,36 | 0,00 | – 220 175,36 |
| IT | Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks | 2005 | Makseasutuse SAISA puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk | kindla määraga | 2 | EUR | – 213 470,02 | 0,00 | – 213 470,02 |
| IT | Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks | 2006 | Makseasutuse SAISA puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk | kindla määraga | 2 | EUR | –85 920,81 | 0,00 | –85 920,81 |
| IT | Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks | 2007 | Makseasutuse SAISA puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk | kindla määraga | 2 | EUR | –2 378,19 | 0,00 | –2 378,19 |
| IT Kokku | –5 405 613,38 | 0,00 | –5 405 613,38 |
| LT | Otsetoetused | 2005 | LPIS süsteemi ja kohapealsete kontrollide puudused ning GAEC ebapiisav kontroll | kindla määraga | 2 | LTL | –8 187 386,50 | 0,00 | –8 187 386,50 |
| LT | Otsetoetused | 2006 | LPIS süsteemi ja kohapealsete kontrollide puudused ning GAEC ebapiisav kontroll | kindla määraga | 2 | LTL | – 329,75 | 0,00 | – 329,75 |
| LT Kokku | –8 187 716,25 | 0,00 | –8 187 716,25 |
| LU | Otsetoetused | 2006 | Vale piirkondliku keskmise näitaja kasutamisest tingitud ühtse pindalatoetuse õiguste vale arvutamine | ühekordne | | EUR | –3 834,18 | 0,00 | –3 834,18 |
| LU | Otsetoetused | 2007 | Vale piirkondliku keskmise näitaja kasutamisest tingitud ühtse pindalatoetuse õiguste vale arvutamine | ühekordne | | EUR | – 513,28 | 0,00 | – 513,28 |
| LU Kokku | –4 347,46 | 0,00 | –4 347,46 |
| MT | Finantsaudit – ületamine | 2007 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –16 690,38 | –16 690,38 | 0,00 |
| MT Kokku | –16 690,38 | –16 690,38 | 0,00 |
| NL | Otsetoetused | 2006 | LPIS-GIS, haldus- ja kohapealsete kontrollide ning regulatiivsanktsioonide kohaldamise puudused | ühekordne | | EUR | –5 538 453,00 | 0,00 | –5 538 453,00 |
| NL | Otsetoetused | 2007 | LPIS-GIS, haldus- ja kohapealsete kontrollide ning regulatiivsanktsioonide kohaldamise puudused | ühekordne | | EUR | –5 866 224,00 | 0,00 | –5 866 224,00 |
| NL | Otsetoetused | 2008 | LPIS-GIS, haldus- ja kohapealsete kontrollide ning regulatiivsanktsioonide kohaldamise puudused | ühekordne | | EUR | –5 226 404,00 | 0,00 | –5 226 404,00 |
| NL | Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos | 2001 | Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk | kindla määraga | 10 | EUR | – 392 282,80 | 0,00 | – 392 282,80 |
| NL | Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos | 2002 | Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk | kindla määraga | 10 | EUR | –5 601 293,13 | 0,00 | –5 601 293,13 |
| NL | Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos | 2003 | Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk | kindla määraga | 10 | EUR | –1 215 943,72 | 0,00 | –1 215 943,72 |
| NL | Ekspoditoetused ja toiduabi väljaspool ühendust | 2001 | Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk | kindla määraga | 10 | EUR | – 137 829,09 | 0,00 | – 137 829,09 |
| NL | Ekspoditoetused ja toiduabi väljaspool ühendust | 2002 | Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk | kindla määraga | 10 | EUR | –1 968 021,91 | 0,00 | –1 968 021,91 |
| NL | Ekspoditoetused ja toiduabi väljaspool ühendust | 2003 | Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk | kindla määraga | 10 | EUR | – 427 223,47 | 0,00 | – 427 223,47 |
| NL | Finantsaudit – ületamine | 2006 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –1 871 229,37 | 0,00 | –1 871 229,37 |
| NL Kokku | –28 244 904,49 | 0,00 | –28 244 904,49 |
| PL | EAGGF maaelu arengu 2. telg (2000-2006, pindalapõhised | 2005 | Loomade andmebaasiga seotud ristkontrollide puudumine kuni 2005. aasta lõpuni. Kontrolliaruannete halb kvaliteet. Põllumajanduslike keskkonnakohustuste üksnes osaline kontrollimine. Sanktsioonide puudumine | kindla määraga | 5 | PLN | –47 152 775,00 | 0,00 | –47 152 775,00 |
| PL Kokku | –47 152 775,00 | 0,00 | –47 152 775,00 |
| PT | Sertifitseerimine | 2001 | Enammakse kõige tõenäolisem viga | ühekordne | | EUR | –2 073 170,00 | –2 848 206,87 | 775 036,87 |
| PT | Sertifitseerimine | 2002 | Enammakse kõige tõenäolisem viga | ühekordne | | EUR | –1 768 014,18 | 0,0 | –1 768 014,18 |
| PT | Sertifitseerimine | 2002 | Süstemaatiline viga | ühekordne | | EUR | – 455 084,30 | 0,0 | – 455 084,30 |
| PT | Sertifitseerimine | 2003 | Enammakse kõige tõenäolisem viga | ühekordne | | EUR | –2 056 200,00 | 0,0 | –2 056 200,00 |
| PT | Sertifitseerimine | 2004 | Enammakse kõige tõenäolisem viga | ühekordne | | EUR | – 226 000,00 | 0,0 | – 226 000,00 |
| PT | Sertifitseerimine | 2005 | Enammakse kõige tõenäolisem viga | ühekordne | | EUR | –2 147 000,00 | 0,0 | –2 147 000,00 |
| PT | Sertifitseerimine | | Ühenduse eelarvesse juba tehtud tagasimaksed, mis on seotud 2001-2005 sertifitseerimisega | ühekordne | | EUR | 134 701,72 | 0,0 | 134 701,72 |
| PT | Nõuetele vastavus | 2006 | Hilinenud kontrollid | kindla määraga | 5 | EUR | – 727 228,53 | 0,0 | – 727 228,53 |
| PT | Nõuetele vastavus | 2007 | Hilinenud kontrollid | kindla määraga | 5 | EUR | –1 952,69 | 0,0 | –1 952,69 |
| PT | Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos | 2003 | 2003. aastal kahes tolliametis asenduskontrollide miinimumarv saavutamata | kindla määraga | 5 | EUR | –16 434,84 | 0,0 | –16 434,84 |
| PT | Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos | 2004 | 2003. aastal kahes tolliametis asenduskontrollide miinimumarv saavutamata | kindla määraga | 5 | EUR | –28 112,11 | 0,0 | –28 112,11 |
| PT | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed) | 2004 | Kohapealsete kontrollide valimi vale moodustamine ning selliste kontrollide piiratud hulk, mis ei hõlma ainult 5 % kontrollitavatest abisaajatest aastas | kindla määraga | 2 | EUR | –1 264 084,00 | 0,0 | –1 264 084,00 |
| PT | Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed) | 2005 | Kohapealsete kontrollide valimi vale moodustamine ning selliste kontrollide piiratud hulk, mis ei hõlma ainult 5 % kontrollitavatest abisaajatest aastas | kindla määraga | 2 | EUR | –1 399 863,00 | 0,0 | –1 399 863,00 |
| PT Kokku | –12 028 441,93 | –2 848 206,87 | –9 180 235,06 |
| SI | Finantsaudit – hilinenud maksed | 2007 | Maksetähtaegadest mittekinnipidamine | ühekordne | | EUR | –11 173,87 | –11 173,87 | 0,0 |
| SI | Finantsaudit – ületamine | 2007 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ühekordne | | EUR | –14 688,91 | –14 688,91 | 0,0 |
| SI Kokku | –25 862,78 | –25 862,78 | 0,0 |

LR

Meede

EA

Korrektsiooni põhjus

Liik

%

Vääring

Summa

Juba maha arvatud

Finantsmõju

AT

Nõuetele vastavus

2006-2007

Puudujäägid seoses vähendamiste kohaldamisega. Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 47 mittejärgimine seoses veise- ja lambakasvatajatega.

kindla määraga

5

EUR

– 981 349,96

0,00

– 981 349,96

AT

Nõuetele vastavus

2007

Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 47 mittejärgimine seoses veise- ja/või lamba ja kitsekasvatajatega.

ühekordne

EUR

– 530 810,86

0,00

– 530 810,86

AT Kokku

–1 512 160,82

0,00

–1 512 160,82

BE

Sertifitseerimine

2004

Juhuslike vigade ekstrapoleerimine

ühekordne

EUR

–98 303,45

0,00

–98 303,45

BE

Sertifitseerimine

2005

Juhuslike vigade ekstrapoleerimine

ühekordne

EUR

– 260 740,00

0,00

– 260 740,00

BE Kokku

– 359 043,45

0,00

– 359 043,45

CZ

Piimapulber kaseiini tootmiseks

2004

Proovivõtu vale ajastus ja toodete ebasobiv ladustamine

kindla määraga

5

CZK

–2 653 522,92

0,00

–2 653 522,92

CZ

Piimapulber kaseiini tootmiseks

2005

Proovivõtu vale ajastus ja toodete ebasobiv ladustamine

kindla määraga

5

CZK

–2 723 245,64

0,00

–2 723 245,64

CZ Kokku

–5 376 768,56

0,00

–5 376 768,56

DE

Nõuetele vastavus

2006

Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 47 mittejärgimine

ühekordne

EUR

–82 051,60

0,00

–82 051,60

DE

Finantsaudit – hilinenud maksed

2007

Maksetähtaegadest mittekinnipidamine

ühekordne

EUR

–65 908,59

–65 908,59

0,00

DE

Finantsaudit – ületamine

2007

Maaelu arengu eraldiste ületamine ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste kohane parandus

ühekordne

EUR

–1 286 683,79

–1 286 683,79

0,00

DE

Eeskirjade eiramised

2008

Eeskirjade eiramise juhtudega seotud hüvitamine

ühekordne

EUR

104 567,45

0,00

104,567,45

DE

EAGGF maaelu arengu 2. telg (2000-2006, pindalapõhised meetmed)

2006

Loomade keskse andmebaasiga seotud ristkontrollide puudumine selliste põllumajanduse keskkonnakaitsemeetmete taotluste puhul, mille puhul loomkoormuse piiramine on abikõlblikkuse tingimus

kindla määraga

5

EUR

– 418 300,00

0,00

– 418 300,00

DE Kokku

–1 748 376,53

–1 352 592,38

– 395 784,15

ES

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2003

Kohapealsete kontrollide puudumine ooteaja esimese kuu jooksul; kontrollide üldine halb kvaliteet

kindla määraga

2

EUR

–2 071 611,91

0,00

–2 071 611,91

ES

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2004

Kohapealsete kontrollide puudumine ooteaja esimese kuu jooksul; kontrollide üldine halb kvaliteet

kindla määraga

2

EUR

–2 021 847,48

0,00

–2 021 847,48

ES

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2005

Kohapealsete kontrollide puudumine ooteaja esimese kuu jooksul; kontrollide üldine halb kvaliteet

kindla määraga

2

EUR

–2 008 918,46

0,00

–2 008 918,46

ES

Lihatootmise toetus – lambad ja kitsed

2006

Kohapealsete kontrollide puudumine ooteaja esimese kuu jooksul; kontrollide üldine halb kvaliteet

kindla määraga

2

EUR

–1 512,05

0,00

–1 512,05

ES

Oliiviõli – tootmistoetus

2003

Põhi- ja lisakontrollide puudused Andaluusias

kindla määraga

2

EUR

–15 571 890,92

0,00

–15 571 890,92

ES

Oliiviõli – tootmistoetus

2003

Põhi- ja lisakontrollide puudused

kindla määraga

5

EUR

–7 493 167,92

0,00

–7 493 167,92

ES

Oliiviõli – tootmistoetus

2003

Tehniliste lubatud hälvete sobimatust kohaldamisest tingitud sanktsioonide vale arvutamine Andaluusias

ühekordne

EUR

–7 804 696,43

0,00

–7 804 696,43

ES

Oliiviõli – tootmistoetus

2004

Põhi- ja lisakontrollide puudused Andaluusias

kindla määraga

2

EUR

– 470 563,99

0,00

– 470 563,99

ES

Oliiviõli – tootmistoetus

2004

Põhi- ja lisakontrollide puudused

kindla määraga

5

EUR

– 120 076,26

0,00

– 120 076,26

ES

Oliiviõli – tootmistoetus

2005

Põhi- ja lisakontrollide puudused Andaluusias

kindla määraga

2

EUR

– 127 706,94

0,00

– 127 706,94

ES

Oliiviõli – tootmistoetus

2005

Põhi- ja lisakontrollide puudused

kindla määraga

5

EUR

–35 516,52

0,00

–35 516,52

ES

Oliiviõli – tootmistoetus

2006

Põhi- ja lisakontrollide puudused Andaluusias

kindla määraga

2

EUR

– 102 574,75

0,00

– 102 574,75

ES

Oliiviõli – tootmistoetus

2006

Põhi- ja lisakontrollide puudused

kindla määraga

5

EUR

–14 813,23

0,00

–14 813,23

ES

Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks

2003

Galiitsia makseasutuse puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk

kindla määraga

2

EUR

–56 556,66

0,00

–56 556,66

ES

Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks

2004

Galiitsia makseasutuse puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk

kindla määraga

2

EUR

– 247 607,45

0,00

– 247 607,45

ES

Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks

2005

Galiitsia makseasutuse puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk

kindla määraga

2

EUR

– 158 115,39

0,00

– 158 115,39

ES

Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks

2006

Galiitsia makseasutuse puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk

kindla määraga

2

EUR

– 199 478,40

0,00

– 199 478,40

ES

Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks

2007

Galiitsia makseasutuse puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk

kindla määraga

2

EUR

–1 508,41

0,00

–1 508,41

ES

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed)

2004

Kohapealsete kontrollide ja kontrolli aruannete sobimatu kvaliteet. Kontrollitud üksnes kahte heade põllumajanduslike tavade kohustust

kindla määraga

5

EUR

– 727 721,00

0,00

– 727 721,00

ES

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed)

2005

Kohapealsete kontrollide ja kontrolli aruannete sobimatu kvaliteet. Kontrollitud üksnes kahte heade põllumajanduslike tavade kohustust

kindla määraga

5

EUR

–1 019 192,00

0,00

–1 019 192,00

ES Kokku

–40 255 076,17

0,00

–40 255 076,17

FI

Lihatootmise toetused – veised

2004

Ammlehmadega seotud sanktsioonide vale arvutamine

ühekordne

EUR

–2 902,49

0,00

–2 902,49

FI

Lihatootmise toetused – veised

2004

Kontrollide hiline algus 2003. aastal. Ammlehmadega seotud sanktsioonide vale arvutamine.

kindla määraga

5

EUR

–51 722,18

0,00

–51 722,18

FI

Lihatootmise toetused – veised

2005

Ammlehmadega seotud sanktsioonide vale arvutamine

ühekordne

EUR

–3 472,54

0,00

–3 472,54

FI

Lihatootmise toetused – veised

2006

Ammlehmadega seotud sanktsioonide vale arvutamine

ühekordne

EUR

–2 225,89

0,00

–2 225,89

FI Kokku

–60 323,10

0,00

–60 323,10

FR

Nõuetele vastavus

2006

Taotlusaasta 2006: vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamise süsteemi mittevastavus määrusele (EÜ) nr 796/2004. Kohapealsete kontrollide puudused

kindla määraga

10

EUR

–74 768,22

0,00

–74 768,22

FR

Nõuetele vastavus

2006

Taotlusaasta 2006: vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamise süsteemi mittevastavus määrusele (EÜ) nr 796/2004. Kohapealsete kontrollide puudused

kindla määraga

10

EUR

–22 865 398,47

0,00

–22 865 398,47

FR

Nõuetele vastavus

2007

Taotlusaasta 2006: vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamise süsteemi mittevastavus määrusele (EÜ) nr 796/2004. Kohapealsete kontrollide puudused

kindla määraga

10

EUR

–48 018 996,45

0,00

–48 018 996,45

FR

Nõuetele vastavus

2007

Taotlusaasta 2006: vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamise süsteemi mittevastavus määrusele (EÜ) nr 796/2004. Kohapealsete kontrollide puudused

kindla määraga

10

EUR

–9 305,52

0,00

–9 305,52

FR Kokku

–70 968 468,66

0,00

–70 968 468,66

GB

Finantsaudit – hilinenud maksed

2006

Maksetähtaegadest mittekinnipidamine

ühekordne

EUR

–5 732 301,16

–5 732 301,16

0,00

GB

Finantsaudit – ületamine

2006

Maaelu arengu eraldiste ületamine ja piimamaksude parandus

ühekordne

EUR

– 784 708,59

0,00

– 784 708,59

GB

Finantsaudit – ületamine

2006

Maaelu arengu eraldiste ületamine ja piimamaksude parandus

ühekordne

EUR

–4 423 891,69

–4 423 891,69

0,00

GB Kokku

–10 940 901,44

–10 156 192,85

– 784 708,59

GR

Finantsaudit – hilinenud maksed

2006

Maksetähtaegadest mittekinnipidamine

ühekordne

EUR

–4 553 141,32

–4 553 141,32

0,00

GR

Finantsaudit – ületamine

2006

Rahaliste ülemmäärade ja eraldiste ületamine ning piimamaksude parandus

ühekordne

EUR

–8 746 881,86

–8 746 881,86

0,00

GR

Finantsaudit – ületamine

2006

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–1 841 695,81

0,00

–1 841 695,81

GR

Puu- ja köögiviljad – tomatite töötlemine

2006

Pindala-, raamatupidamis- ja halduskontrollide puudused

kindla määraga

5

EUR

–1 517 924,28

0,00

–1 517 924,28

GR

Oliiviõli - oliiviõli kvaliteedi parandamine

2004

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

– 337 272,64

0,00

– 337 272,64

GR

Riiklik ladustamine - riis

2006

Loomade kaalumise ja puuduvate koguste hindamise valest ajastusest tingitud ladustamisega seotud alusetud kulutused

ühekordne

EUR

– 110 459,51

0,00

– 110 459,51

GR

Riiklik ladustamine - riis

2007

Loomade kaalumise ja puuduvate koguste hindamise valest ajastusest tingitud ladustamisega seotud alusetud kulutused

ühekordne

EUR

–55 227,40

0,00

–55 227,40

GR Kokku

–17 162 602,82

–13 300 023,18

–3 862 579,64

HU

Otsetoetused

2005

Taotlusaasta 2004 - Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) puudused

kindla määraga

2

HUF

– 159 697 460,46

0,00

– 159 697 460,46

HU

Otsetoetused

2005

Taotlusaasta 2004 - LPIS puudused, heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste (GAEC) puudulik kontroll

kindla määraga

2

HUF

–1 565 085 360,96

0,00

–1 565 085 360,96

HU

Otsetoetused

2006

Taotlusaasta 2004 - Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) puudused

kindla määraga

2

HUF

– 974 468,50

0,00

– 974 468,50

HU

Otsetoetused

2006

Taotlusaasta 2004 - LPIS puudused, GAEC puudulik kontroll

kindla määraga

2

HUF

–2 111 378,44

0,00

–2 111 378,44

HU

Otsetoetused

2006

Taotlusaasta 2004 - Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) puudused

kindla määraga

2

HUF

–1 874 226 638,20

0,00

–1 874 226 638,20

HU

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed)

2005

Loomade andmebaasiga seotud ristkontrollide puudulikkus

ühekordne

HUF

–42 638 662,00

0,00

–42 638 662,00

HU Kokku

–3 644 733 968,56

0,00

–3 644 733 968,56

IE

Nõuetele vastavus

2006

Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 47 mittejärgimine

kindla määraga

2

EUR

– 707 810,71

0,00

– 707 810,71

IE

Nõuetele vastavus

2007

Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 47 mittejärgimine

kindla määraga

2

EUR

–7 117,53

0,00

–7 117,53

IE Kokku

– 714 928,24

0,00

– 714 928,24

IT

Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos

2003

Füüsiliste kontrollide puudused

kindla määraga

2

EUR

– 620 190,92

0,00

– 620 190,92

IT

Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos

2003

Balkanimaadest imporditud suhkru eest tehtud maksed

ühekordne

EUR

–38 460,42

0,00

–38 460,42

IT

Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos

2004

Füüsiliste kontrollide puudused

kindla määraga

2

EUR

– 521 176,14

0,00

– 521 176,14

IT

Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos

2004

Balkanimaadest imporditud suhkru eest tehtud maksed

ühekordne

EUR

– 149 226,45

0,00

– 149 226,45

IT

Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos

2005

Füüsiliste kontrollide puudused

kindla määraga

2

EUR

–7 075,80

0,00

–7 075,80

IT

Puu- ja köögiviljad - tsitrusviljade töötlemine

2005

Kontrollide eri puudused, sh teostatud haldus-, raamatupidamis- ja kohapealsete kontrollide ebapiisav kvaliteet

kindla määraga

5

EUR

–2 434 173,33

0,00

–2 434 173,33

IT

Puu- ja köögiviljad - tsitrusviljade töötlemine

2006

Kontrollide eri puudused, sh teostatud haldus-, raamatupidamis- ja kohapealsete kontrollide ebapiisav kvaliteet

kindla määraga

5

EUR

–1 105 506,48

0,00

–1 105 506,48

IT

Eeskirjade eiramised

2008

Eeskirjade eiramise juhtudega seotud hüvitamine

ühekordne

EUR

44 226,30

0,00

44 226,30

IT

Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks

2003

Makseasutuse SAISA puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk

kindla määraga

2

EUR

–52 085,75

0,00

–52 085,75

IT

Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks

2004

Makseasutuse SAISA puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk

kindla määraga

2

EUR

– 220 175,36

0,00

– 220 175,36

IT

Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks

2005

Makseasutuse SAISA puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk

kindla määraga

2

EUR

– 213 470,02

0,00

– 213 470,02

IT

Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks

2006

Makseasutuse SAISA puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk

kindla määraga

2

EUR

–85 920,81

0,00

–85 920,81

IT

Oliiviõli - hüvitis konservitootmiseks

2007

Makseasutuse SAISA puudulikest kontrollimisjuhistest ja järelevalvest tingitud kontrollide sobimatu kvaliteet ja hulk

kindla määraga

2

EUR

–2 378,19

0,00

–2 378,19

IT Kokku

–5 405 613,38

0,00

–5 405 613,38

LT

Otsetoetused

2005

LPIS süsteemi ja kohapealsete kontrollide puudused ning GAEC ebapiisav kontroll

kindla määraga

2

LTL

–8 187 386,50

0,00

–8 187 386,50

LT

Otsetoetused

2006

LPIS süsteemi ja kohapealsete kontrollide puudused ning GAEC ebapiisav kontroll

kindla määraga

2

LTL

– 329,75

0,00

– 329,75

LT Kokku

–8 187 716,25

0,00

–8 187 716,25

LU

Otsetoetused

2006

Vale piirkondliku keskmise näitaja kasutamisest tingitud ühtse pindalatoetuse õiguste vale arvutamine

ühekordne

EUR

–3 834,18

0,00

–3 834,18

LU

Otsetoetused

2007

Vale piirkondliku keskmise näitaja kasutamisest tingitud ühtse pindalatoetuse õiguste vale arvutamine

ühekordne

EUR

– 513,28

0,00

– 513,28

LU Kokku

–4 347,46

0,00

–4 347,46

MT

Finantsaudit – ületamine

2007

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–16 690,38

–16 690,38

0,00

MT Kokku

–16 690,38

–16 690,38

0,00

NL

Otsetoetused

2006

LPIS-GIS, haldus- ja kohapealsete kontrollide ning regulatiivsanktsioonide kohaldamise puudused

ühekordne

EUR

–5 538 453,00

0,00

–5 538 453,00

NL

Otsetoetused

2007

LPIS-GIS, haldus- ja kohapealsete kontrollide ning regulatiivsanktsioonide kohaldamise puudused

ühekordne

EUR

–5 866 224,00

0,00

–5 866 224,00

NL

Otsetoetused

2008

LPIS-GIS, haldus- ja kohapealsete kontrollide ning regulatiivsanktsioonide kohaldamise puudused

ühekordne

EUR

–5 226 404,00

0,00

–5 226 404,00

NL

Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos

2001

Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk

kindla määraga

10

EUR

– 392 282,80

0,00

– 392 282,80

NL

Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos

2002

Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk

kindla määraga

10

EUR

–5 601 293,13

0,00

–5 601 293,13

NL

Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos

2003

Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk

kindla määraga

10

EUR

–1 215 943,72

0,00

–1 215 943,72

NL

Ekspoditoetused ja toiduabi väljaspool ühendust

2001

Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk

kindla määraga

10

EUR

– 137 829,09

0,00

– 137 829,09

NL

Ekspoditoetused ja toiduabi väljaspool ühendust

2002

Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk

kindla määraga

10

EUR

–1 968 021,91

0,00

–1 968 021,91

NL

Ekspoditoetused ja toiduabi väljaspool ühendust

2003

Rotterdami piirkonna tolliasutuste asenduskontrollide ebapiisav hulk

kindla määraga

10

EUR

– 427 223,47

0,00

– 427 223,47

NL

Finantsaudit – ületamine

2006

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–1 871 229,37

0,00

–1 871 229,37

NL Kokku

–28 244 904,49

0,00

–28 244 904,49

PL

EAGGF maaelu arengu 2. telg (2000-2006, pindalapõhised

2005

Loomade andmebaasiga seotud ristkontrollide puudumine kuni 2005. aasta lõpuni. Kontrolliaruannete halb kvaliteet. Põllumajanduslike keskkonnakohustuste üksnes osaline kontrollimine. Sanktsioonide puudumine

kindla määraga

5

PLN

–47 152 775,00

0,00

–47 152 775,00

PL Kokku

–47 152 775,00

0,00

–47 152 775,00

PT

Sertifitseerimine

2001

Enammakse kõige tõenäolisem viga

ühekordne

EUR

–2 073 170,00

–2 848 206,87

775 036,87

PT

Sertifitseerimine

2002

Enammakse kõige tõenäolisem viga

ühekordne

EUR

–1 768 014,18

0,0

–1 768 014,18

PT

Sertifitseerimine

2002

Süstemaatiline viga

ühekordne

EUR

– 455 084,30

0,0

– 455 084,30

PT

Sertifitseerimine

2003

Enammakse kõige tõenäolisem viga

ühekordne

EUR

–2 056 200,00

0,0

–2 056 200,00

PT

Sertifitseerimine

2004

Enammakse kõige tõenäolisem viga

ühekordne

EUR

– 226 000,00

0,0

– 226 000,00

PT

Sertifitseerimine

2005

Enammakse kõige tõenäolisem viga

ühekordne

EUR

–2 147 000,00

0,0

–2 147 000,00

PT

Sertifitseerimine

Ühenduse eelarvesse juba tehtud tagasimaksed, mis on seotud 2001-2005 sertifitseerimisega

ühekordne

EUR

134 701,72

0,0

134 701,72

PT

Nõuetele vastavus

2006

Hilinenud kontrollid

kindla määraga

5

EUR

– 727 228,53

0,0

– 727 228,53

PT

Nõuetele vastavus

2007

Hilinenud kontrollid

kindla määraga

5

EUR

–1 952,69

0,0

–1 952,69

PT

Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos

2003

2003. aastal kahes tolliametis asenduskontrollide miinimumarv saavutamata

kindla määraga

5

EUR

–16 434,84

0,0

–16 434,84

PT

Eksporditoetused - suhkur ja isoglükoos

2004

2003. aastal kahes tolliametis asenduskontrollide miinimumarv saavutamata

kindla määraga

5

EUR

–28 112,11

0,0

–28 112,11

PT

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed)

2004

Kohapealsete kontrollide valimi vale moodustamine ning selliste kontrollide piiratud hulk, mis ei hõlma ainult 5 % kontrollitavatest abisaajatest aastas

kindla määraga

2

EUR

–1 264 084,00

0,0

–1 264 084,00

PT

Maaelu arengu tagamisega kaasnevad meetmed (pindalapõhised meetmed)

2005

Kohapealsete kontrollide valimi vale moodustamine ning selliste kontrollide piiratud hulk, mis ei hõlma ainult 5 % kontrollitavatest abisaajatest aastas

kindla määraga

2

EUR

–1 399 863,00

0,0

–1 399 863,00

PT Kokku

–12 028 441,93

–2 848 206,87

–9 180 235,06

SI

Finantsaudit – hilinenud maksed

2007

Maksetähtaegadest mittekinnipidamine

ühekordne

EUR

–11 173,87

–11 173,87

0,0

SI

Finantsaudit – ületamine

2007

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ühekordne

EUR

–14 688,91

–14 688,91

0,0

SI Kokku

–25 862,78

–25 862,78

0,0

EELARVEPUNKT 6711

| LR | Meede | EA | Korrektsiooni põhjus | Liik | % | Vääring | Summa | Juba maha arvatud | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007, DE06RPO 020) | 2007 | Loomade keskse andmebaasiga seotud ristkontrollide puudumine selliste põllumajanduse keskkonnakaitsemeetmete taotluste puhul, mille puhul loomkoormuse piiramine on abikõlblikkuse tingimus | kindla määraga | 5 | EUR | – 350 800,00 | 0,0 | – 350 800,00 |
| DE Kokku | – 350 800,00 | 0,0 | – 350 800,00 |

LR

Meede

EA

Korrektsiooni põhjus

Liik

%

Vääring

Summa

Juba maha arvatud

Finantsmõju

DE

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007, DE06RPO 020)

2007

Loomade keskse andmebaasiga seotud ristkontrollide puudumine selliste põllumajanduse keskkonnakaitsemeetmete taotluste puhul, mille puhul loomkoormuse piiramine on abikõlblikkuse tingimus

kindla määraga

5

EUR

– 350 800,00

0,0

– 350 800,00

DE Kokku

– 350 800,00

0,0

– 350 800,00

---

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/38

---

KOMISJONI OTSUS,

29. september 2009,

millega muudetakse otsust 2003/324/EÜ erandi osas liigisisese ringlussevõtu keelu kohaldamisest teatavate karusloomade toitmise puhul Lätis

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5550 all)

(Ainult eesti-, läti-, rootsi- ja soomekeelne tekst on autentsed)

(2009/722/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 22 lõike 1 punkti a kohaselt keelustatakse loomaliikide söötmine töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liigi loomadest. Olles konsulteerinud asjaomase teaduskomiteega, võib lubada karusloomade puhul teha kõnealusest keelust erandeid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 22 lõike 1 punkti a kohaselt keelustatakse loomaliikide söötmine töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liigi loomadest. Olles konsulteerinud asjaomase teaduskomiteega, võib lubada karusloomade puhul teha kõnealusest keelust erandeid.

| (2) | Komisjoni 12. mai 2003. aasta otsuses 2003/324/EÜ, milles käsitletakse erandi tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1774/2002 sätestatud karusloomade liigisisese ringlussevõtu keelust, (2) on nimetatud liikmesriigid, kellel on lubatud kõnealust erandit kasutada, ja liigid, keda võib sööta töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liigi loomadest, ning on sätestatud söötmisel kohaldatavad eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 12. mai 2003. aasta otsuses 2003/324/EÜ, milles käsitletakse erandi tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1774/2002 sätestatud karusloomade liigisisese ringlussevõtu keelust, (2) on nimetatud liikmesriigid, kellel on lubatud kõnealust erandit kasutada, ja liigid, keda võib sööta töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liigi loomadest, ning on sätestatud söötmisel kohaldatavad eeskirjad.

| (3) | Läti on esitanud taotluse erandi tegemiseks karusloomade liigisisese ringlussevõtu keelust ning on esitanud piisavalt teavet meetmete kohta, millega tagatakse inimeste ja loomade tervisele tuleneva ohu kontroll. |
| --- | --- |

(3)

Läti on esitanud taotluse erandi tegemiseks karusloomade liigisisese ringlussevõtu keelust ning on esitanud piisavalt teavet meetmete kohta, millega tagatakse inimeste ja loomade tervisele tuleneva ohu kontroll.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2003/324/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2003/324/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2003/324/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Eesti, Läti ja Soome suhtes kohaldatav erand
  1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 22 lõikele 2 tehakse Eestile, Lätile ja Soomele erand järgmiste karusloomade söötmisel töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liigi loomade kehadest või kehaosadest:






  a) | rebased (Vulpes vulpes ja Alopex lagopus) ja |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Eesti, Läti ja Soome suhtes kohaldatav erand

1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 22 lõikele 2 tehakse Eestile, Lätile ja Soomele erand järgmiste karusloomade söötmisel töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liigi loomade kehadest või kehaosadest:

a)

rebased (Vulpes vulpes ja Alopex lagopus) ja

| b) | kährikud (Nycteroites procynoides). |
| --- | --- |

b)

kährikud (Nycteroites procynoides).

2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 22 lõikele 2 tehakse Eestile ja Lätile erand liiki mink (Mustela vison) kuuluvate karusloomade söötmisel töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liigi loomade kehadest või kehaosadest.”

| 2) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Käesoleva otsuse järgimine
  Eesti, Läti ja Soome võtavad käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed ning avaldavad need. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Käesoleva otsuse järgimine

Eesti, Läti ja Soome võtavad käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed ning avaldavad need. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.”

| 3) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Adressaadid
  Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile, Läti Vabariigile ja Soome Vabariigile.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile, Läti Vabariigile ja Soome Vabariigile.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile, Läti Vabariigile ja Soome Vabariigile.

Brüssel, 29. september 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 117, 13.5.2003, lk 37.

2

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/40 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/40

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUSEC/1/2009,

25. september 2009,

Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhi ametisse nimetamise kohta

(2009/723/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 15. septembri 2009. aasta ühismeedet 2009/709/ÜVJP Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) kohta (1), eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2009/709/ÜVJP artikli 8 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu edasisi otsuseid missiooni juhi nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2009/709/ÜVJP artikli 8 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu edasisi otsuseid missiooni juhi nimetamise kohta.

| (2) | 24. juunil 2008 nimetati Jean-Paul MICHEL EUSEC RD Congo missiooni juhiks. |
| --- | --- |

(2)

24. juunil 2008 nimetati Jean-Paul MICHEL EUSEC RD Congo missiooni juhiks.

| (3) | Peasekretär / kõrge esindaja tegi ettepaneku nimetada Jean-Paul MICHEL uuesti missiooni EUSEC RD Congo juhiks, |
| --- | --- |

(3)

Peasekretär / kõrge esindaja tegi ettepaneku nimetada Jean-Paul MICHEL uuesti missiooni EUSEC RD Congo juhiks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse Jean-Paul MICHEL Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhiks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. oktoobril 2009.

Brüssel, 25. september 2009

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

O. SKOOG

---

(1)  ELT L 246, 18.9.2009, lk 33.

1

---

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 30.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/41

---

KOMISJONI OTSUS 2009/724/JSK,

17. september 2009,

millega nähakse ette Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) migratsiooni lõppkuupäev

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), (1) eelkõige selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2008/839/JSK artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II hiljemalt 30. septembriks 2009. Vajaduse korral võib seda kuupäeva muuta kõnealuse otsuse artikli 17 lõikes 2 määratletud korras. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2008/839/JSK artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II hiljemalt 30. septembriks 2009. Vajaduse korral võib seda kuupäeva muuta kõnealuse otsuse artikli 17 lõikes 2 määratletud korras.

| (2) | Otsuses 2008/839/JSK sätestatud meetmete rakendamine on viibinud SIS II testimise käigus ilmnenud probleemide tõttu. Nõukogu 26. ja 27. veebruari 2009. aasta järeldustes märgiti, et arvestades probleemide lahendamiseks vajalikku aega, ei ole 2009. aasta septembriks määratud süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migratsiooni tähtaeg enam reaalne. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2008/839/JSK sätestatud meetmete rakendamine on viibinud SIS II testimise käigus ilmnenud probleemide tõttu. Nõukogu 26. ja 27. veebruari 2009. aasta järeldustes märgiti, et arvestades probleemide lahendamiseks vajalikku aega, ei ole 2009. aasta septembriks määratud süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migratsiooni tähtaeg enam reaalne.

| (3) | Seoses viivitusega süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migratsioonil tuleks määrata uus tähtpäev, mis langeks kokku otsuse 2008/839/JSK kehtivusaja lõppemisega, võimaldades jätkata SIS II käivitamiseks vajalikke meetmeid kuni selle kuupäevani. |
| --- | --- |

(3)

Seoses viivitusega süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migratsioonil tuleks määrata uus tähtpäev, mis langeks kokku otsuse 2008/839/JSK kehtivusaja lõppemisega, võimaldades jätkata SIS II käivitamiseks vajalikke meetmeid kuni selle kuupäevani.

| (4) | Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2) artikli 8 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2) artikli 8 lõike 2 kohaselt.

| (5) | Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3) artikli 6 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(5)

Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3) artikli 6 lõike 2 kohaselt.

| (6) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (nimetatud viimase kahe riigi osalemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (4) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(6)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (nimetatud viimase kahe riigi osalemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (4) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

| (7) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad valdkonda, millele on osutatud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G, mida loetakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (6) (nimetatud lepingu Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta) artikliga 3. |
| --- | --- |

(7)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad valdkonda, millele on osutatud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G, mida loetakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (6) (nimetatud lepingu Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta) artikliga 3.

| (8) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad valdkonda, millele osutatakse otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G, mida loetakse koostoimes nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/262/JSK (mis käsitleb Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu poolt allakirjutamist ja protokolli teatavate sätete ajutist kohaldamist) (7) artikliga 3. |
| --- | --- |

(8)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad valdkonda, millele osutatakse otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G, mida loetakse koostoimes nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/262/JSK (mis käsitleb Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu poolt allakirjutamist ja protokolli teatavate sätete ajutist kohaldamist) (7) artikliga 3.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 67 lõike 1 alusel loodud ja otsuse 2008/839/JSK (8) artikli 17 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 67 lõike 1 alusel loodud ja otsuse 2008/839/JSK (8) artikli 17 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lõpetavad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil ülemineku süsteemist N.SIS süsteemi N.SIS II hiljemalt otsuse 2008/839/JSK kehtivusaja lõppemise kuupäevaks.

Brüssel, 17. september 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.

1

(2)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

2

(3)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

3

(4)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

4

(5)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

5

(6)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 50.

6

(7)  ELT L 83, 26.3.2008, lk 5.

7

(8)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

8

---