# Úradný vestník C 321/2009

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2009.321.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 321 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5229. decembra 2009 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2009.321.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 321

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5229. decembra 2009

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Rada |
| 2009/C 321/01 | Uznesenie Rady z 18. decembra 2009 o prístupe Európy k bezpečnosti sietí a informácií založenom na spolupráci | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Rada

2009/C 321/01

Uznesenie Rady z 18. decembra 2009 o prístupe Európy k bezpečnosti sietí a informácií založenom na spolupráci

1

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2009/C 321/02 | Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES – Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2009/C 321/02

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES – Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2009/C 321/04 | Výmenný kurz eura | 10 |
| 2009/C 321/05 | Stanovisko Poradného výboru pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenie prijaté na 432. zasadnutí 14. septembra 2007 k návrhu rozhodnutia vo veci COMP/38710 – Bitúmen Španielsko | 11 |
| 2009/C 321/06 | Stanovisko Poradného výboru pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenie prijaté na jeho zasadnutí 28. septembra 2007 k návrhu rozhodnutia vo veci COMP/38710 – Bitúmen Španielsko (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Záverečná správa vyšetrovateľa vo veci COMP/38710 – Bitúmen Španielsko [V súlade s článkami 15 a 16 rozhodnutia Komisie 2001/462/ES, ESUO z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže (Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21)] | 13 |
| 2009/C 321/08 | Zhrnutie rozhodnutia Komisie z 3. októbra 2007 týkajúce sa konania podľa článku 81 Zmluvy o ES (Vec COMP/38710 – Bitúmen Španielsko) [oznámené pod číslom K(2007) 4441 v konečnom znení] | 15 |
| 2009/C 321/09 | Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice 2006/42/ES Európskeho parlamentu a Rady o strojových zariadeniach a o zmene a doplnení smernice 95/16/ES (prepracované znenie)(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2009/C 321/04

Výmenný kurz eura

10

2009/C 321/05

Stanovisko Poradného výboru pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenie prijaté na 432. zasadnutí 14. septembra 2007 k návrhu rozhodnutia vo veci COMP/38710 – Bitúmen Španielsko

11

2009/C 321/06

Stanovisko Poradného výboru pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenie prijaté na jeho zasadnutí 28. septembra 2007 k návrhu rozhodnutia vo veci COMP/38710 – Bitúmen Španielsko (2)

12

2009/C 321/07

Záverečná správa vyšetrovateľa vo veci COMP/38710 – Bitúmen Španielsko [V súlade s článkami 15 a 16 rozhodnutia Komisie 2001/462/ES, ESUO z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže (Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21)]

[V súlade s článkami 15 a 16 rozhodnutia Komisie 2001/462/ES, ESUO z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže (Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21)]

13

2009/C 321/08

Zhrnutie rozhodnutia Komisie z 3. októbra 2007 týkajúce sa konania podľa článku 81 Zmluvy o ES (Vec COMP/38710 – Bitúmen Španielsko) [oznámené pod číslom K(2007) 4441 v konečnom znení]

[oznámené pod číslom K(2007) 4441 v konečnom znení]

15

2009/C 321/09

Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice 2006/42/ES Európskeho parlamentu a Rady o strojových zariadeniach a o zmene a doplnení smernice 95/16/ES (prepracované znenie)(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)
   (
  1
  )

(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)

1

18

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Rada |
| 2009/C 321/10 | Predĺženie doby platnosti zoznamov vhodných uchádzačov | 19 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2009/C 321/11 | Štátna pomoc – Rumunsko – Štátna pomoc C 28/09 (ex N 433/09) – podporné opatrenia v prospech spoločnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | INÉ AKTY |
| | Komisia |
| 2009/C 321/14 | Uverejnenie žiadosti o uznanie tradičného pojmu podľa článku 33 nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009 | 38 |
| 2009/C 321/15 | Uverejnenie žiadosti o uznanie tradičného pojmu podľa článku 33 nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009 | 40 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Rada

2009/C 321/10

Predĺženie doby platnosti zoznamov vhodných uchádzačov

19

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2009/C 321/11

Štátna pomoc – Rumunsko – Štátna pomoc C 28/09 (ex N 433/09) – podporné opatrenia v prospech spoločnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

INÉ AKTY

Komisia

2009/C 321/14

Uverejnenie žiadosti o uznanie tradičného pojmu podľa článku 33 nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009

38

2009/C 321/15

Uverejnenie žiadosti o uznanie tradičného pojmu podľa článku 33 nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Rada

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/1

---

UZNESENIE RADY

z 18. decembra 2009

o prístupe Európy k bezpečnosti sietí a informácií založenom na spolupráci

2009/C 321/01

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

I.   SO ZRETEĽOM NA:

| 1. | Oznámenie Komisie z 31. mája 2006 s názvom Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť, v ktorom sa vyzýva na dialóg, partnerstvo a aktívne pôsobenie ako proces, do ktorého by sa mali zapojiť členské štáty a zainteresované strany zo súkromného sektora; |
| --- | --- |

1.

Oznámenie Komisie z 31. mája 2006 s názvom Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť, v ktorom sa vyzýva na dialóg, partnerstvo a aktívne pôsobenie ako proces, do ktorého by sa mali zapojiť členské štáty a zainteresované strany zo súkromného sektora;

| 2. | Oznámenie Komisie z 12. decembra 2006 o Európskom programe na ochranu kritickej infraštruktúry, ktorého zámerom je zlepšenie ochrany kritických infraštruktúr v EÚ a ktorým sa vytvoril rámec EÚ týkajúci sa ochrany kritických infraštruktúr; |
| --- | --- |

2.

Oznámenie Komisie z 12. decembra 2006 o Európskom programe na ochranu kritickej infraštruktúry, ktorého zámerom je zlepšenie ochrany kritických infraštruktúr v EÚ a ktorým sa vytvoril rámec EÚ týkajúci sa ochrany kritických infraštruktúr;

| 3. | Smernicu Rady z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu; |
| --- | --- |

3.

Smernicu Rady z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu;

| 4. | Uznesenie Rady z 22. marca 2007 o Stratégii pre bezpečnú informačnú spoločnosť v Európe; |
| --- | --- |

4.

Uznesenie Rady z 22. marca 2007 o Stratégii pre bezpečnú informačnú spoločnosť v Európe;

| 5. | Závery Rady z 19. a 20. apríla 2007 o európskom programe na ochranu kritickej infraštruktúry; |
| --- | --- |

5.

Závery Rady z 19. a 20. apríla 2007 o európskom programe na ochranu kritickej infraštruktúry;

| 6. | Oznámenie Komisie z 30. marca 2009 o ochrane kritických informačných infraštruktúr (OKII); |
| --- | --- |

6.

Oznámenie Komisie z 30. marca 2009 o ochrane kritických informačných infraštruktúr (OKII);

| 7. | Prebiehajúcu diskusiu vrátane príslušnej verejnej konzultácie o budúcnosti Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií (ENISA) a jej úlohe pri OKII; |
| --- | --- |

7.

Prebiehajúcu diskusiu vrátane príslušnej verejnej konzultácie o budúcnosti Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií (ENISA) a jej úlohe pri OKII;

| 8. | Závery predsedníctva o OKII z ministerskej konferencie, ktorá sa uskutočnila 27. – 28. apríla 2009 v Talline; |
| --- | --- |

8.

Závery predsedníctva o OKII z ministerskej konferencie, ktorá sa uskutočnila 27. – 28. apríla 2009 v Talline;

| 9. | Lisabonské ciele týkajúce sa konkurencieschopnosti a rastu a prácu zameranú na revíziu lisabonskej stratégie, ktorá v súčasnosti prebieha; |
| --- | --- |

9.

Lisabonské ciele týkajúce sa konkurencieschopnosti a rastu a prácu zameranú na revíziu lisabonskej stratégie, ktorá v súčasnosti prebieha;

| 10. | Bezpečnostné opatrenia navrhnuté v súvislosti s revíziou regulačného rámca pre siete a služby elektronickej komunikácie; |
| --- | --- |

10.

Bezpečnostné opatrenia navrhnuté v súvislosti s revíziou regulačného rámca pre siete a služby elektronickej komunikácie;

| 11. | S cieľom zabezpečiť účinnú budúcu politiku bezpečnosti sietí a informácií sa v tomto uznesení predpokladá, že doposiaľ sa nedospelo k žiadnym záverom týkajúcim sa akýchkoľvek potrebných zmien a doplnení nariadenia o agentúre ENISA. Keďže Komisia v súčasnosti prehodnocuje budúcnosť politiky bezpečnosti sietí a informácií, toto uznesenie by v súvislosti s akýmikoľvek zmenami a doplneniami nariadenia o agentúre ENISA nemalo nijakým spôsobom ovplyvniť výsledok tejto revízie v predstihu pred uverejnením výsledkov Komisie. |
| --- | --- |

11.

S cieľom zabezpečiť účinnú budúcu politiku bezpečnosti sietí a informácií sa v tomto uznesení predpokladá, že doposiaľ sa nedospelo k žiadnym záverom týkajúcim sa akýchkoľvek potrebných zmien a doplnení nariadenia o agentúre ENISA. Keďže Komisia v súčasnosti prehodnocuje budúcnosť politiky bezpečnosti sietí a informácií, toto uznesenie by v súvislosti s akýmikoľvek zmenami a doplneniami nariadenia o agentúre ENISA nemalo nijakým spôsobom ovplyvniť výsledok tejto revízie v predstihu pred uverejnením výsledkov Komisie.

II.   BERÚC NA VEDOMIE, ŽE:

| 1. | Vzhľadom na význam elektronických komunikácií, infraštruktúr a služieb ako základu hospodárskej a spoločenskej činnosti, bezpečnosť sietí a informácií prispieva k dôležitým spoločenským hodnotám a cieľom, ako sú demokracia, súkromie, hospodársky rast, voľný pohyb ideí a hospodárska a politická stabilita; |
| --- | --- |

1.

Vzhľadom na význam elektronických komunikácií, infraštruktúr a služieb ako základu hospodárskej a spoločenskej činnosti, bezpečnosť sietí a informácií prispieva k dôležitým spoločenským hodnotám a cieľom, ako sú demokracia, súkromie, hospodársky rast, voľný pohyb ideí a hospodárska a politická stabilita;

| 2. | Systémy, infraštruktúry a služby informačných a komunikačných technológií vrátane internetu zohrávajú v spoločnosti zásadnú úlohu a ich narušenie by mohlo spôsobiť obrovské hospodárske škody, čo len zvýrazňuje význam opatrení na zlepšenie ochrany a odolnosti s cieľom zabezpečiť nepretržité poskytovanie kritických služieb; |
| --- | --- |

2.

Systémy, infraštruktúry a služby informačných a komunikačných technológií vrátane internetu zohrávajú v spoločnosti zásadnú úlohu a ich narušenie by mohlo spôsobiť obrovské hospodárske škody, čo len zvýrazňuje význam opatrení na zlepšenie ochrany a odolnosti s cieľom zabezpečiť nepretržité poskytovanie kritických služieb;

| 3. | Incidenty narušenia bezpečnosti môžu oslabiť dôveru používateľov. Zatiaľ čo závažné narušenia sietí a informačných systémov by mohli mať výrazný hospodársky a spoločenský dosah, každodenné problémy a nepríjemnosti môžu negatívne ovplyvniť dôveru verejnosti v technológie, siete a služby; |
| --- | --- |

3.

Incidenty narušenia bezpečnosti môžu oslabiť dôveru používateľov. Zatiaľ čo závažné narušenia sietí a informačných systémov by mohli mať výrazný hospodársky a spoločenský dosah, každodenné problémy a nepríjemnosti môžu negatívne ovplyvniť dôveru verejnosti v technológie, siete a služby;

| 4. | Keďže rozsah hrozby rastie, o to viac je potrebné poskytovať koncovým užívateľom, podnikom a verejnej správe elektronické komunikačné infraštruktúry, ktoré by boli vo svojej podstate spoľahlivé a odolné, a určiť správne podnety pre poskytovateľov, aby s tým začali včas; |
| --- | --- |

4.

Keďže rozsah hrozby rastie, o to viac je potrebné poskytovať koncovým užívateľom, podnikom a verejnej správe elektronické komunikačné infraštruktúry, ktoré by boli vo svojej podstate spoľahlivé a odolné, a určiť správne podnety pre poskytovateľov, aby s tým začali včas;

| 5. | Bezpečnosť sietí a informácií je potrebné podporiť a ukotviť vo všetkých politických oblastiach a spoločenských odvetviach a je potrebné reagovať na výzvu, ktorou je zabezpečenie dostatočných zručností prostredníctvom činností na národnej a európskej úrovni a zvyšovanie povedomia medzi používateľmi informačných a komunikačných technológií (IKT); |
| --- | --- |

5.

Bezpečnosť sietí a informácií je potrebné podporiť a ukotviť vo všetkých politických oblastiach a spoločenských odvetviach a je potrebné reagovať na výzvu, ktorou je zabezpečenie dostatočných zručností prostredníctvom činností na národnej a európskej úrovni a zvyšovanie povedomia medzi používateľmi informačných a komunikačných technológií (IKT);

| 6. | Na účely vytvorenia a fungovania vnútorného trhu je nevyhnutné, aby majitelia sietí a poskytovatelia služieb z rôznych štátov spolupracovali, pretože eventuálne prípady narušenia v jednom členskom štáte môžu ovplyvniť aj iné členské štáty a EÚ ako celok; |
| --- | --- |

6.

Na účely vytvorenia a fungovania vnútorného trhu je nevyhnutné, aby majitelia sietí a poskytovatelia služieb z rôznych štátov spolupracovali, pretože eventuálne prípady narušenia v jednom členskom štáte môžu ovplyvniť aj iné členské štáty a EÚ ako celok;

| 7. | Nové používateľské modely, ako napríklad cloud computing a softvér ako služba, len zdôrazňujú dôležitosť bezpečnosti sietí a informácií; |
| --- | --- |

7.

Nové používateľské modely, ako napríklad cloud computing a softvér ako služba, len zdôrazňujú dôležitosť bezpečnosti sietí a informácií;

| 8. | Vzhľadom na to, že prostredníctvom bezpečnosti sietí a informácií môžu všetky strany vo všetkých spoločenských odvetviach dosiahnuť cieľ, ktorým je možnosť dôverovať informačným systémom, je potrebné zaujať medzisektorový a cezhraničný prístup; |
| --- | --- |

8.

Vzhľadom na to, že prostredníctvom bezpečnosti sietí a informácií môžu všetky strany vo všetkých spoločenských odvetviach dosiahnuť cieľ, ktorým je možnosť dôverovať informačným systémom, je potrebné zaujať medzisektorový a cezhraničný prístup;

| 9. | Vzhľadom na rastúce používanie IKT v spoločnosti je bezpečnosť sietí a informácií predpokladom spoľahlivého, bezpečného a zabezpečeného poskytovania verejných služieb, ako napríklad elektronickej verejnej správy. |
| --- | --- |

9.

Vzhľadom na rastúce používanie IKT v spoločnosti je bezpečnosť sietí a informácií predpokladom spoľahlivého, bezpečného a zabezpečeného poskytovania verejných služieb, ako napríklad elektronickej verejnej správy.

| 10. | Agentúra ENISA má potenciál na to, aby budovala na dôležitej úlohe, ktorú už teraz zohráva v oblasti bezpečnosti sietí a informácií. |
| --- | --- |

10.

Agentúra ENISA má potenciál na to, aby budovala na dôležitej úlohe, ktorú už teraz zohráva v oblasti bezpečnosti sietí a informácií.

III.   ZDÔRAZŇUJE, ŽE:

| 1. | Vysoká úroveň bezpečnosti sietí a informácií v EÚ je potrebná s cieľom podporiť:






  a) | slobody a práva občanov vrátane práva na súkromie; |
| --- | --- | --- |

1.

Vysoká úroveň bezpečnosti sietí a informácií v EÚ je potrebná s cieľom podporiť:

a)

slobody a práva občanov vrátane práva na súkromie;

| b) | efektívnu spoločnosť v zmysle kvality manipulácie s informáciami; |
| --- | --- |

b)

efektívnu spoločnosť v zmysle kvality manipulácie s informáciami;

| c) | ziskovosť a rast obchodu a priemyslu; |
| --- | --- |

c)

ziskovosť a rast obchodu a priemyslu;

| d) | dôveru občanov a organizácií v manipuláciu s informáciami a systémy IKT; |
| --- | --- |

d)

dôveru občanov a organizácií v manipuláciu s informáciami a systémy IKT;

| 2. | Odvetvie IKT je veľmi dôležité pre väčšinu spoločenských odvetví, a preto za bezpečnosť sietí a informácií nesú spoločnú zodpovednosť všetky zainteresované strany, medzi ktoré patria prevádzkovatelia, poskytovatelia služieb, dodávatelia hardvéru a softvéru, koncoví užívatelia, verejnoprávne orgány a národné verejné správy; |
| --- | --- |

2.

Odvetvie IKT je veľmi dôležité pre väčšinu spoločenských odvetví, a preto za bezpečnosť sietí a informácií nesú spoločnú zodpovednosť všetky zainteresované strany, medzi ktoré patria prevádzkovatelia, poskytovatelia služieb, dodávatelia hardvéru a softvéru, koncoví užívatelia, verejnoprávne orgány a národné verejné správy;

IV.   UVEDOMUJE SI:

| 1. | Dôležitosť Európskeho spoločenstva, ktoré je aktívne a informované v oblasti bezpečnosti sietí a informácií a ktoré prispieva k väčšej spolupráci medzi členskými štátmi a súkromným sektorom; |
| --- | --- |

1.

Dôležitosť Európskeho spoločenstva, ktoré je aktívne a informované v oblasti bezpečnosti sietí a informácií a ktoré prispieva k väčšej spolupráci medzi členskými štátmi a súkromným sektorom;

| 2. | Výhody prípadného harmonizovaného používania medzinárodných bezpečnostných noriem v celej EÚ na účely bezpečnosti sietí a informácií; |
| --- | --- |

2.

Výhody prípadného harmonizovaného používania medzinárodných bezpečnostných noriem v celej EÚ na účely bezpečnosti sietí a informácií;

| 3. | Potrebu prístupu Európy k bezpečnosti sietí a informácií založenom na spolupráci na medzinárodnej scéne, keďže ide o globálnu výzvu; |
| --- | --- |

3.

Potrebu prístupu Európy k bezpečnosti sietí a informácií založenom na spolupráci na medzinárodnej scéne, keďže ide o globálnu výzvu;

| 4. | Dôležitosť prístupu k spoľahlivým štatistickým údajom o stave bezpečnosti sietí a informácií v Európe zo strany členských štátov a inštitúcií EÚ; |
| --- | --- |

4.

Dôležitosť prístupu k spoľahlivým štatistickým údajom o stave bezpečnosti sietí a informácií v Európe zo strany členských štátov a inštitúcií EÚ;

| 5. | V súvislosti so všetkými zainteresovanými stranami potrebu väčšej informovanosti a nástrojov na účely riadenia rizík; |
| --- | --- |

5.

V súvislosti so všetkými zainteresovanými stranami potrebu väčšej informovanosti a nástrojov na účely riadenia rizík;

| 6. | Dôležitosť zintenzívnenia úsilia členských štátov o zvyšovanie informovanosti, výmenu osvedčených postupov a vypracovanie usmernení pre členské štáty; |
| --- | --- |

6.

Dôležitosť zintenzívnenia úsilia členských štátov o zvyšovanie informovanosti, výmenu osvedčených postupov a vypracovanie usmernení pre členské štáty;

| 7. | Význam modelov na báze viacerých zainteresovaných strán, ako napríklad verejno-súkromné partnerstvá, ktoré predstavujú dlhodobo budovaný model s prístupom zdola nahor na zmiernenie zistených rizík, ak takýto prístup predstavuje pridanú hodnotu ako pomoc pri zabezpečovaní vysokej odolnosti siete; |
| --- | --- |

7.

Význam modelov na báze viacerých zainteresovaných strán, ako napríklad verejno-súkromné partnerstvá, ktoré predstavujú dlhodobo budovaný model s prístupom zdola nahor na zmiernenie zistených rizík, ak takýto prístup predstavuje pridanú hodnotu ako pomoc pri zabezpečovaní vysokej odolnosti siete;

| 8. | Rozhodujúcu úlohu, ktorú zohrávajú poskytovatelia, ktorí spoločnosti poskytujú spoľahlivé a odolné elektronické komunikačné infraštruktúry; |
| --- | --- |

8.

Rozhodujúcu úlohu, ktorú zohrávajú poskytovatelia, ktorí spoločnosti poskytujú spoľahlivé a odolné elektronické komunikačné infraštruktúry;

| 9. | Užitočnosť toho, aby sa v Európe v oblasti bezpečnosti sietí a informácií uskutočňovali cvičenia, z ktorých by prevádzkovatelia sietí a poskytovatelia služieb, ako aj verejné správy získavali cenné skúsenosti; |
| --- | --- |

9.

Užitočnosť toho, aby sa v Európe v oblasti bezpečnosti sietí a informácií uskutočňovali cvičenia, z ktorých by prevádzkovatelia sietí a poskytovatelia služieb, ako aj verejné správy získavali cenné skúsenosti;

| 10. | Že vnútroštátne alebo vládne jednotky na riešenie počítačových incidentov (CERT) alebo iné mechanizmy reakcie, ktoré reagujú na hrozby a riešia nedostatky, môžu prispieť k vysokej úrovni odolnosti a schopnosti znášať narušenie sietí a informačných systémov a odstraňovať ho; |
| --- | --- |

10.

Že vnútroštátne alebo vládne jednotky na riešenie počítačových incidentov (CERT) alebo iné mechanizmy reakcie, ktoré reagujú na hrozby a riešia nedostatky, môžu prispieť k vysokej úrovni odolnosti a schopnosti znášať narušenie sietí a informačných systémov a odstraňovať ho;

| 11. | Význam preskúmania strategických účinkov, rizík a perspektív vytvárania jednotiek CERT pre inštitúcie EÚ a zváženie prípadnej úlohy agentúry ENISA v tejto záležitosti v budúcnosti; |
| --- | --- |

11.

Význam preskúmania strategických účinkov, rizík a perspektív vytvárania jednotiek CERT pre inštitúcie EÚ a zváženie prípadnej úlohy agentúry ENISA v tejto záležitosti v budúcnosti;

| 12. | Prácu, ktorú doposiaľ vykonala agentúra ENISA v oblasti bezpečnosti sietí a informácií, a potrebu pokračovať v rozvíjaní agentúry ENISA, aby sa stala účinným orgánom so zrejmým prínosom pre oblasť bezpečnosti sietí a informácií v Európe. |
| --- | --- |

12.

Prácu, ktorú doposiaľ vykonala agentúra ENISA v oblasti bezpečnosti sietí a informácií, a potrebu pokračovať v rozvíjaní agentúry ENISA, aby sa stala účinným orgánom so zrejmým prínosom pre oblasť bezpečnosti sietí a informácií v Európe.

V.   ZDÔRAZŇUJE, ŽE:

| 1. | Na riešenie súčasných a budúcich výziev má rozhodujúci význam zdokonalená a holistická európska stratégia pre bezpečnosť sietí a informácií, v ktorej sú jasne stanovené úlohy Európskej komisie, členských štátov a agentúry ENISA; |
| --- | --- |

1.

Na riešenie súčasných a budúcich výziev má rozhodujúci význam zdokonalená a holistická európska stratégia pre bezpečnosť sietí a informácií, v ktorej sú jasne stanovené úlohy Európskej komisie, členských štátov a agentúry ENISA;

| 2. | Po zodpovedajúcej konzultácii a analýze by sa v legislatívnom procese mala zvážiť modernizácia a posilnenie agentúry ENISA prostredníctvom mandátu, ktorý by zabezpečoval pružnosť a dohľad zo strany členských štátov a Komisie, ako aj výkonnej úlohy pre predstaviteľov zainteresovaných strán z verejného sektora. Jej mandát by mal zohľadňovať regulačný rámec pre elektronické komunikácie, siete a služby, mal by byť v súlade s ambíciami stanovenými v lisabonskom programe, mal by obsahovať ciele, ktoré súvisia s výskumom, inováciou, konkurencieschopnosťou, hospodárskym rastom a zabezpečením dôvery; |
| --- | --- |

2.

Po zodpovedajúcej konzultácii a analýze by sa v legislatívnom procese mala zvážiť modernizácia a posilnenie agentúry ENISA prostredníctvom mandátu, ktorý by zabezpečoval pružnosť a dohľad zo strany členských štátov a Komisie, ako aj výkonnej úlohy pre predstaviteľov zainteresovaných strán z verejného sektora. Jej mandát by mal zohľadňovať regulačný rámec pre elektronické komunikácie, siete a služby, mal by byť v súlade s ambíciami stanovenými v lisabonskom programe, mal by obsahovať ciele, ktoré súvisia s výskumom, inováciou, konkurencieschopnosťou, hospodárskym rastom a zabezpečením dôvery;

| 3. | Agentúra ENISA by mohla podporovať rozvoj politiky a vykonávacie úlohy Komisie a členských štátov, najmä preklenutím priestoru medzi technológiou a politikou, a mala by úzko spolupracovať s členskými štátmi a inými zainteresovanými stranami, aby zabezpečila súlad svojich činností s prioritami EÚ; |
| --- | --- |

3.

Agentúra ENISA by mohla podporovať rozvoj politiky a vykonávacie úlohy Komisie a členských štátov, najmä preklenutím priestoru medzi technológiou a politikou, a mala by úzko spolupracovať s členskými štátmi a inými zainteresovanými stranami, aby zabezpečila súlad svojich činností s prioritami EÚ;

| 4. | Agentúra ENISA by na základe revidovaného mandátu mala slúžiť ako odborné stredisko EÚ pre záležitosti v oblasti bezpečnosti sietí a informácií týkajúcich sa EÚ. Európske inštitúcie by sa preto pri vytváraní a vykonávaní politík s potenciálnym vplyvom v tejto oblasti mali na agentúru obracať so žiadosťou o stanovisko a v čo najväčšej miere toto stanovisko zohľadňovať; |
| --- | --- |

4.

Agentúra ENISA by na základe revidovaného mandátu mala slúžiť ako odborné stredisko EÚ pre záležitosti v oblasti bezpečnosti sietí a informácií týkajúcich sa EÚ. Európske inštitúcie by sa preto pri vytváraní a vykonávaní politík s potenciálnym vplyvom v tejto oblasti mali na agentúru obracať so žiadosťou o stanovisko a v čo najväčšej miere toto stanovisko zohľadňovať;

| 5. | Agentúra ENISA by tiež mohla byť schopná pomáhať členským štátom pri zlepšovaní ich kapacít v oblasti bezpečnosti sietí a informácií a ich schopnosti vysporiadať sa s incidentmi narušenia bezpečnosti, ak ju o to požiadajú. |
| --- | --- |

5.

Agentúra ENISA by tiež mohla byť schopná pomáhať členským štátom pri zlepšovaní ich kapacít v oblasti bezpečnosti sietí a informácií a ich schopnosti vysporiadať sa s incidentmi narušenia bezpečnosti, ak ju o to požiadajú.

VI.   VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY:

| 1. | Naďalej pracovali na posilnení dôvery koncových užívateľov v IKT prostredníctvom informačných kampaní; |
| --- | --- |

1.

Naďalej pracovali na posilnení dôvery koncových užívateľov v IKT prostredníctvom informačných kampaní;

| 2. | Organizovali vnútroštátne cvičenia a/alebo sa zúčastňovali pravidelných európskych cvičení v oblasti bezpečnosti sietí a informácií, pričom by mali pamätať na rozsiahle plánovanie, ktoré je potrebné vzhľadom na komplexnosť oblasti a zapojenie súkromného sektora. Agentúra ENISA by v tomto ohľade mohla členským štátom pomáhať, ak ju o to požiadajú. Rozsah a geografický rozmer cvičení by sa prirodzene mal postupne vyvíjať a mal by vychádzať z identifikovaných rizík; |
| --- | --- |

2.

Organizovali vnútroštátne cvičenia a/alebo sa zúčastňovali pravidelných európskych cvičení v oblasti bezpečnosti sietí a informácií, pričom by mali pamätať na rozsiahle plánovanie, ktoré je potrebné vzhľadom na komplexnosť oblasti a zapojenie súkromného sektora. Agentúra ENISA by v tomto ohľade mohla členským štátom pomáhať, ak ju o to požiadajú. Rozsah a geografický rozmer cvičení by sa prirodzene mal postupne vyvíjať a mal by vychádzať z identifikovaných rizík;

| 3. | Vytvárali jednotky CERT v tých členských štátoch, ktoré si ešte takúto kapacitu nevytvorili, a posilnili spoluprácu medzi národnými jednotkami CERT na európskej úrovni. Agentúra ENISA by v tomto ohľade mohla členským štátom pomáhať; |
| --- | --- |

3.

Vytvárali jednotky CERT v tých členských štátoch, ktoré si ešte takúto kapacitu nevytvorili, a posilnili spoluprácu medzi národnými jednotkami CERT na európskej úrovni. Agentúra ENISA by v tomto ohľade mohla členským štátom pomáhať;

| 4. | Zvýšili úsilie, pokiaľ ide o vzdelávacie programy, programy odbornej prípravy a výskumné programy v oblasti bezpečnosti sietí a informácií, s cieľom zabezpečiť, aby EÚ disponovala potrebnými technickými zručnosťami a odborníkmi, a s cieľom zvyšovať odbornosť osôb pracujúcich v tejto oblasti; |
| --- | --- |

4.

Zvýšili úsilie, pokiaľ ide o vzdelávacie programy, programy odbornej prípravy a výskumné programy v oblasti bezpečnosti sietí a informácií, s cieľom zabezpečiť, aby EÚ disponovala potrebnými technickými zručnosťami a odborníkmi, a s cieľom zvyšovať odbornosť osôb pracujúcich v tejto oblasti;

| 5. | Konali spoločne v prípade cezhraničného incidentu a zvyšovali svoju schopnosť náležite reagovať, čo si vyžaduje posilnenie dialógu medzi zúčastnenými subjektmi prijímajúcimi rozhodnutia, a to najmä o otázkach dôvernosti. |
| --- | --- |

5.

Konali spoločne v prípade cezhraničného incidentu a zvyšovali svoju schopnosť náležite reagovať, čo si vyžaduje posilnenie dialógu medzi zúčastnenými subjektmi prijímajúcimi rozhodnutia, a to najmä o otázkach dôvernosti.

VII.   VYZÝVA KOMISIU, ABY:

| 1. | V prípade potreby pomáhala členským štátom pri vykonávaní tohto nariadenia; |
| --- | --- |

1.

V prípade potreby pomáhala členským štátom pri vykonávaní tohto nariadenia;

| 2. | Pravidelne informovala Európsky parlament a Radu o iniciatívach na úrovni EÚ, ktoré sa týkajú bezpečnosti sietí a informácií; |
| --- | --- |

2.

Pravidelne informovala Európsky parlament a Radu o iniciatívach na úrovni EÚ, ktoré sa týkajú bezpečnosti sietí a informácií;

| 3. | V spolupráci s agentúrou ENISA iniciovala informačné kampane pre európsku verejnosť a súkromné subjekty o dôležitosti náležitého riadenia rizík v súvislosti s bezpečnosťou sietí a informácií; |
| --- | --- |

3.

V spolupráci s agentúrou ENISA iniciovala informačné kampane pre európsku verejnosť a súkromné subjekty o dôležitosti náležitého riadenia rizík v súvislosti s bezpečnosťou sietí a informácií;

| 4. | V spolupráci s členskými štátmi naďalej predkladala podnety pre poskytovateľov elektronických komunikačných infraštruktúr, aby koncovým užívateľom, podnikom a verejnej správe dodávali infraštruktúry, ktoré by boli vo svojej podstate spoľahlivé a odolné; |
| --- | --- |

4.

V spolupráci s členskými štátmi naďalej predkladala podnety pre poskytovateľov elektronických komunikačných infraštruktúr, aby koncovým užívateľom, podnikom a verejnej správe dodávali infraštruktúry, ktoré by boli vo svojej podstate spoľahlivé a odolné;

| 5. | V spolupráci s členskými štátmi vypracovala metódy, ktoré umožnia na úrovni EÚ komparatívne hodnotiť sociálno-ekonomický vplyv incidentov a účinnosť preventívnych opatrení; |
| --- | --- |

5.

V spolupráci s členskými štátmi vypracovala metódy, ktoré umožnia na úrovni EÚ komparatívne hodnotiť sociálno-ekonomický vplyv incidentov a účinnosť preventívnych opatrení;

| 6. | Podporovala a vylepšovala modely na báze viacerých zainteresovaných strán, ktoré musia priniesť zreteľnú pridanú hodnotu pre koncových užívateľov a priemysel; |
| --- | --- |

6.

Podporovala a vylepšovala modely na báze viacerých zainteresovaných strán, ktoré musia priniesť zreteľnú pridanú hodnotu pre koncových užívateľov a priemysel;

| 7. | Predložila holistickú stratégiu pre bezpečnosť sietí a informácií vrátane (1) návrhov na posilnený a pružný mandát agentúry ENISA, ako aj posilnený dohľad zo strany členských štátov a Komisie; |
| --- | --- |

7.

Predložila holistickú stratégiu pre bezpečnosť sietí a informácií vrátane (1) návrhov na posilnený a pružný mandát agentúry ENISA, ako aj posilnený dohľad zo strany členských štátov a Komisie;

| 8. | V spolupráci s členskými štátmi uskutočnila analýzu týkajúcu sa jednotiek CERT s cieľom zistiť, v ktorých oblastiach je potrebné spoluprácu prehĺbiť; |
| --- | --- |

8.

V spolupráci s členskými štátmi uskutočnila analýzu týkajúcu sa jednotiek CERT s cieľom zistiť, v ktorých oblastiach je potrebné spoluprácu prehĺbiť;

| 9. | Naďalej skúmala, aké sú možnosti spoločného a interoperabilného prístupu zo strany inštitúcií EÚ pri obstarávaní zabezpečených systémov a služieb v oblasti IKT; |
| --- | --- |

9.

Naďalej skúmala, aké sú možnosti spoločného a interoperabilného prístupu zo strany inštitúcií EÚ pri obstarávaní zabezpečených systémov a služieb v oblasti IKT;

VIII.   VYZÝVA AGENTÚRU ENISA, ABY:

| 1. | Naďalej aktívne podporovala členské štáty, Európsku komisiu a iné relevantné zainteresované strany pri vykonávaní európskych politík bezpečnosti sietí a informácií a akčného plánu týkajúceho sa OKII; |
| --- | --- |

1.

Naďalej aktívne podporovala členské štáty, Európsku komisiu a iné relevantné zainteresované strany pri vykonávaní európskych politík bezpečnosti sietí a informácií a akčného plánu týkajúceho sa OKII;

| 2. | V spolupráci s členskými štátmi, Komisiou a štatistickými úradmi pracovala na vytvorení rámca štatistických údajov o stave bezpečnosti sietí a informácií v Európe; |
| --- | --- |

2.

V spolupráci s členskými štátmi, Komisiou a štatistickými úradmi pracovala na vytvorení rámca štatistických údajov o stave bezpečnosti sietí a informácií v Európe;

IX.   VYZÝVA ZAINTERESOVANÉ STRANY, ABY:

| 1. | Zintenzívnili svoje úsilie s cieľom zlepšiť úroveň bezpečnosti sietí a informácií, najmä pokiaľ ide o poskytovanie spoľahlivých, dôveryhodných a ľahko používateľných produktov a služieb; |
| --- | --- |

1.

Zintenzívnili svoje úsilie s cieľom zlepšiť úroveň bezpečnosti sietí a informácií, najmä pokiaľ ide o poskytovanie spoľahlivých, dôveryhodných a ľahko používateľných produktov a služieb;

| 2. | Náležite informovali používateľov o bezpečnostných rizikách spojených s produktmi a službami a o spôsobe ochrany; |
| --- | --- |

2.

Náležite informovali používateľov o bezpečnostných rizikách spojených s produktmi a službami a o spôsobe ochrany;

| 3. | Prijímali všetky príslušné technické a organizačné opatrenia na zabezpečenie trvácnosti, integrity a dôvernosti elektronických komunikačných sietí a služieb; |
| --- | --- |

3.

Prijímali všetky príslušné technické a organizačné opatrenia na zabezpečenie trvácnosti, integrity a dôvernosti elektronických komunikačných sietí a služieb;

| 4. | Naďalej pracovali na normalizácii v oblasti bezpečnosti sietí a informácií v rámci úsilia o nájdenie harmonizovaných a interoperabilných riešení; |
| --- | --- |

4.

Naďalej pracovali na normalizácii v oblasti bezpečnosti sietí a informácií v rámci úsilia o nájdenie harmonizovaných a interoperabilných riešení;

| 5. | Sa spolu s členskými štátmi zúčastňovali cvičení, aby vedeli vhodne reagovať v prípade incidentov. |
| --- | --- |

5.

Sa spolu s členskými štátmi zúčastňovali cvičení, aby vedeli vhodne reagovať v prípade incidentov.

---

(1)  Komisia navrhuje doplniť slovo „prípadných“.

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/5

---

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(Text s významom pre EHP)

2009/C 321/02

| Dátum prijatia rozhodnutia | 30.10.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 370/09 |
| Členský štát | Fínsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Právny základ | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Druh opatrenia | Individuálna pomoc |
| Účel | Ochrana životného prostredia |
| Forma pomoci | Daňová úľava |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci: 2,69 milióna EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | 1.4.2009 – 31.3.2011 |
| Sektory hospodárstva | Energia |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Dátum prijatia rozhodnutia

30.10.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 370/09

Členský štát

Fínsko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Právny základ

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Druh opatrenia

Individuálna pomoc

Účel

Ochrana životného prostredia

Forma pomoci

Daňová úľava

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci: 2,69 milióna EUR

Intenzita

—

Trvanie

1.4.2009 – 31.3.2011

Sektory hospodárstva

Energia

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 26.10.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 522/09 |
| Členský štát | Rakúsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Právny základ | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Reštrukturalizácia podnikov v ťažkostiach |
| Forma pomoci | Garancia |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 4 milióny EUR; Celková výška plánovanej pomoci: 12 miliónov EUR |
| Intenzita | Opatrenie, ktoré nepredstavuje pomoc |
| Trvanie | 10.10.2009 – 9.10.2012 |
| Sektory hospodárstva | Hotely a reštaurácie (cestovný ruch), Služby |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Dátum prijatia rozhodnutia

26.10.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 522/09

Členský štát

Rakúsko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Právny základ

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Reštrukturalizácia podnikov v ťažkostiach

Forma pomoci

Garancia

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 4 milióny EUR; Celková výška plánovanej pomoci: 12 miliónov EUR

Intenzita

Opatrenie, ktoré nepredstavuje pomoc

Trvanie

10.10.2009 – 9.10.2012

Sektory hospodárstva

Hotely a reštaurácie (cestovný ruch), Služby

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 523/09 |
| Členský štát | Litva |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Právny základ | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci: 345 808 974 LTL |
| Intenzita | — |
| Trvanie | Do 31.12.2010 |
| Sektory hospodárstva | Všetky odvetvia |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Dátum prijatia rozhodnutia

13.11.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 523/09

Členský štát

Litva

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Právny základ

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci: 345 808 974 LTL

Intenzita

—

Trvanie

Do 31.12.2010

Sektory hospodárstva

Všetky odvetvia

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 534/09 |
| Členský štát | Rakúsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Právny základ | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Reštrukturalizácia podnikov v ťažkostiach |
| Forma pomoci | Úľava na úrokovej sadzbe, Garancia, Úver za zvýhodnených podmienok |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 1,2 milióna EUR; Celková výška plánovanej: pomoci 3,6 milióna EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | 10.10.2009 – 9.10.2012 |
| Sektory hospodárstva | Všetky odvetvia |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Niederösterreich |
| Ďalšie informácie | — |

Dátum prijatia rozhodnutia

17.11.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 534/09

Členský štát

Rakúsko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Právny základ

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Reštrukturalizácia podnikov v ťažkostiach

Forma pomoci

Úľava na úrokovej sadzbe, Garancia, Úver za zvýhodnených podmienok

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 1,2 milióna EUR; Celková výška plánovanej: pomoci 3,6 milióna EUR

Intenzita

—

Trvanie

10.10.2009 – 9.10.2012

Sektory hospodárstva

Všetky odvetvia

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Niederösterreich

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 548/09 |
| Členský štát | Rakúsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Právny základ | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Záchrana podnikov v ťažkostiach, Reštrukturalizácia podnikov v ťažkostiach |
| Forma pomoci | Garancia, Úver za zvýhodnených podmienok, Priama dotácia |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 1 milión EUR; Celková výška plánovanej pomoci: 3 milióny EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | 10.10.2009 – 9.10.2012 |
| Sektory hospodárstva | Všetky odvetvia |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Dátum prijatia rozhodnutia

17.11.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 548/09

Členský štát

Rakúsko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Právny základ

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Záchrana podnikov v ťažkostiach, Reštrukturalizácia podnikov v ťažkostiach

Forma pomoci

Garancia, Úver za zvýhodnených podmienok, Priama dotácia

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 1 milión EUR; Celková výška plánovanej pomoci: 3 milióny EUR

Intenzita

—

Trvanie

10.10.2009 – 9.10.2012

Sektory hospodárstva

Všetky odvetvia

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

---

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/9

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5719 – Oaktree/SGD)

(Text s významom pre EHP)

2009/C 321/03

Dňa 17. decembra 2009 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5719. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5719. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/10

---

Výmenný kurz eura (1)

28. decembra 2009

2009/C 321/04

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,4405 |
| JPY | Japonský jen | 131,86 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4429 |
| GBP | Britská libra | 0,90143 |
| SEK | Švédska koruna | 10,3965 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4888 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,3440 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 26,418 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 273,30 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7085 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1610 |
| RON | Rumunský lei | 4,2020 |
| TRY | Turecká líra | 2,1777 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6222 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5069 |
| HKD | Hongkongský dolár | 11,1713 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,0312 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0256 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 682,66 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 10,8203 |
| CNY | Čínsky juan | 9,8386 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3140 |
| IDR | Indonézska rupia | 13 615,30 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,9409 |
| PHP | Filipínske peso | 66,735 |
| RUB | Ruský rubeľ | 42,7550 |
| THB | Thajský baht | 48,103 |
| BRL | Brazílsky real | 2,4994 |
| MXN | Mexické peso | 18,4989 |
| INR | Indická rupia | 67,0850 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,4405

JPY

Japonský jen

131,86

DKK

Dánska koruna

7,4429

GBP

Britská libra

0,90143

SEK

Švédska koruna

10,3965

CHF

Švajčiarsky frank

1,4888

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,3440

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

26,418

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

273,30

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7085

PLN

Poľský zlotý

4,1610

RON

Rumunský lei

4,2020

TRY

Turecká líra

2,1777

AUD

Austrálsky dolár

1,6222

CAD

Kanadský dolár

1,5069

HKD

Hongkongský dolár

11,1713

NZD

Novozélandský dolár

2,0312

SGD

Singapurský dolár

2,0256

KRW

Juhokórejský won

1 682,66

ZAR

Juhoafrický rand

10,8203

CNY

Čínsky juan

9,8386

HRK

Chorvátska kuna

7,3140

IDR

Indonézska rupia

13 615,30

MYR

Malajzijský ringgit

4,9409

PHP

Filipínske peso

66,735

RUB

Ruský rubeľ

42,7550

THB

Thajský baht

48,103

BRL

Brazílsky real

2,4994

MXN

Mexické peso

18,4989

INR

Indická rupia

67,0850

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/11

---

Stanovisko Poradného výboru pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenie prijaté na 432. zasadnutí 14. septembra 2007 k návrhu rozhodnutia vo veci COMP/38710 – Bitúmen Španielsko

2009/C 321/05

| 1. | Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením skutočností, akými je dohoda a/alebo zosúladený postup v zmysle článku 81 Zmluvy o ES, ktoré uskutočnila Európska komisia. |
| --- | --- |

1.

Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením skutočností, akými je dohoda a/alebo zosúladený postup v zmysle článku 81 Zmluvy o ES, ktoré uskutočnila Európska komisia.

| 2. | Členovia poradného výboru súhlasia s Európskou komisiou, pokiaľ ide o posúdenie výrobku a geografickej oblasti, ktoré sú kartelom dotknuté. |
| --- | --- |

2.

Členovia poradného výboru súhlasia s Európskou komisiou, pokiaľ ide o posúdenie výrobku a geografickej oblasti, ktoré sú kartelom dotknuté.

| 3. | Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením Európskej komisie, že kartel predstavuje jediné a pokračujúce porušovanie práva. |
| --- | --- |

3.

Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením Európskej komisie, že kartel predstavuje jediné a pokračujúce porušovanie práva.

| 4. | Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením Európskej komisie, že dohoda a/alebo zosúladený postup medzi dodávateľmi bitúmenu v Španielsku mohli mať významný vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

4.

Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením Európskej komisie, že dohoda a/alebo zosúladený postup medzi dodávateľmi bitúmenu v Španielsku mohli mať významný vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

| 5. | Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením Európskej komisie, že spoločnosti Repsol a Cepsa zohrávali v karteli vedúcu úlohu. |
| --- | --- |

5.

Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením Európskej komisie, že spoločnosti Repsol a Cepsa zohrávali v karteli vedúcu úlohu.

| 6. | Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením Európskej komisie, že spoločnosti Nynäs a Petrogal sa zúčastnili na niektorých aspektoch kartelu v menšej miere. |
| --- | --- |

6.

Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením Európskej komisie, že spoločnosti Nynäs a Petrogal sa zúčastnili na niektorých aspektoch kartelu v menšej miere.

| 7. | Členovia poradného výboru súhlasia s Európskou komisiou, pokiaľ ide o posúdenie žiadostí predložených v rámci oznámenia o zhovievavosti z roku 2002. |
| --- | --- |

7.

Členovia poradného výboru súhlasia s Európskou komisiou, pokiaľ ide o posúdenie žiadostí predložených v rámci oznámenia o zhovievavosti z roku 2002.

| 8. | Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením Európskej komisie, pokiaľ ide o adresátov návrhu rozhodnutia, najmä s odkazom na posúdenie zodpovednosti materským spoločnostiam dotknutých skupín. |
| --- | --- |

8.

Členovia poradného výboru súhlasia s posúdením Európskej komisie, pokiaľ ide o adresátov návrhu rozhodnutia, najmä s odkazom na posúdenie zodpovednosti materským spoločnostiam dotknutých skupín.

| 9. | Členovia poradného výboru odporúčajú, aby sa jeho stanovisko uverejnilo v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

9.

Členovia poradného výboru odporúčajú, aby sa jeho stanovisko uverejnilo v Úradnom vestníku Európskej únie.

---

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/12

---

Stanovisko Poradného výboru pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenie prijaté na jeho zasadnutí 28. septembra 2007 k návrhu rozhodnutia vo veci COMP/38710 – Bitúmen Španielsko (2)

Spravodajca: Lotyšsko

2009/C 321/06

| 1. | Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o základnú výšku pokút. |
| --- | --- |

1.

Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o základnú výšku pokút.

| 2. | Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o zvýšenie základnej výšky pokút na zaistenie adekvátneho odstrašujúceho účinku. |
| --- | --- |

2.

Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o zvýšenie základnej výšky pokút na zaistenie adekvátneho odstrašujúceho účinku.

| 3. | Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o zvýšenie základnej výšky pokút z dôvodu priťažujúcich okolností. |
| --- | --- |

3.

Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o zvýšenie základnej výšky pokút z dôvodu priťažujúcich okolností.

| 4. | Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o zvýšenie základnej výšky pokút z dôvodu poľahčujúcich okolností. |
| --- | --- |

4.

Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o zvýšenie základnej výšky pokút z dôvodu poľahčujúcich okolností.

| 5. | Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o zníženie pokút na základe oznámenia o zhovievavosti z roku 2002. |
| --- | --- |

5.

Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o zníženie pokút na základe oznámenia o zhovievavosti z roku 2002.

| 6. | Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o konečnú výšku pokút. |
| --- | --- |

6.

Členovia poradného výboru súhlasia s Komisiou, pokiaľ ide o konečnú výšku pokút.

| 7. | Členovia poradného výboru odporúčajú, aby sa jeho stanovisko uverejnilo v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

7.

Členovia poradného výboru odporúčajú, aby sa jeho stanovisko uverejnilo v Úradnom vestníku Európskej únie.

---

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/13

---

Záverečná správa vyšetrovateľa vo veci COMP/38710 – Bitúmen Španielsko

[V súlade s článkami 15 a 16 rozhodnutia Komisie 2001/462/ES, ESUO z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže (Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21)]

2009/C 321/07

Z návrhu rozhodnutia v uvedenom prípade vyplývajú tieto pripomienky.

Vyšetrovanie začalo po tom, ako podnik BP 20. júna 2002 podal žiadosť o oslobodenie od pokút podľa oznámenia Komisie o oslobodení od pokút a znížení pokút v prípadoch kartelov (oznámenie o zhovievavosti) (1). Táto žiadosť sa týkala údajného protisúťažného správania v sektore bitúmenu v Holandsku, Belgicku a Španielsku (2). Komisia 19. júla 2002 udelila spoločnosti BP podmienečné oslobodenie od pokuty.

V dňoch 1. a 2. októbra 2002 sa uskutočnili neohlásené inšpekcie v priestoroch podnikov BP España S.A., Composán Construcción S.A., Nynäs Petróleo S.A., Petrogal Española S.A., Petrogal S.A., Galp Energia, SGPS S.A., Productos Asfálticos S.A., Probisa Tecnología y Construccíon S.A. a Repsol YFP Lubricantes y Especialidades S.A.

Podniky Repsol a Proas následne požiadali o zhovievavosť podľa oznámenia o zhovievavosti a príslušné útvary Komisie ich listom z [...] (3) informovali o ich zámere znížiť výšku pokuty v súlade s rozmedziami stanovenými v bode 23 oznámenia o zhovievavosti.

Komisia 22. augusta 2006 prijala oznámenie námietok, ktoré adresovala 13 právnym subjektom patriacim do 5 rôznych podnikov (Repsol, Proas, BP, Nynäs a Petrogal). V oznámení námietok vyjadrila predbežný názor, že dotknuté podniky sa minimálne v období od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002 podieľali na jedinom, komplexnom a pokračujúcom porušovaní článku 81 ods. 1 Zmluvy o ES. Komisia tiež oznámila svoj zámer prijať v prípade porušenia rozhodnutie a uložiť pokuty. Podľa Komisie sa strany dohodli na rozdelení podielov na trhu, rozdelení objemov predaja a zákazníkov, vymieňali si citlivé informácie o trhu, vytvorili kompenzačný mechanizmus a dohodli sa na cenách. Tento kartel sa týkal územia Španielska s výnimkou Kanárskych ostrovov. V oznámení námietok Komisia tiež vyjadrila predbežný názor, že podnik BP nesplnil svoje povinnosti podľa oznámenia o zhovievavosti a že jej rozhodnutie týkajúce sa udelenia alebo neudelenia oslobodenia od pokút podniku BP prijme v konečnom rozhodnutí.

Podniky Proas, Petrogal a Nynäs požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď na oznámenie námietok. Žiadostiam podnikov Proas a Nynäs som čiastočne vyhovel, avšak zamietol som žiadosť podniku Petrogal, pretože nebola dostatočne odôvodnená. Všetky strany odpovedali načas.

Adresátom oznámenia námietok bol umožnený prístup k spisu v podobe CD-ROM-u. Ústne vyhlásenia a dokumenty predložené Komisii v rámci oznámenia o zhovievavosti im boli sprístupnené v priestoroch Komisie.

Podniky Petrogal and Nynäs požiadali o ďalší prístup k neprístupným dokumentom v spise týkajúcim sa podobných/susedných produktov a/alebo ďalších geografických trhov, ktoré neboli súčasťou námietok vznesených v oznámení námietok.

Podľa môjho názoru je prístup k spisu nástrojom na zabezpečenie dodržiavania práv strán na obhajobu, a preto sa tento nástoj môže vzťahovať len na informácie týkajúce sa vecných a právnych skutočností, ktoré sú obsiahnuté v oznámení námietok. Na základe uvedených skutočností si Komisia stanoví svoje ciele. Po preskúmaní žiadostí podnikov Petrogal a Nynäs som dospel k záveru, že požadované dokumenty objektívne nesúviseli s vecnými a právnymi tvrdeniami, ktoré sú obsiahnuté v oznámení námietok. Na uplatňovanie ich práv na obhajobu sa teda prístup k týmto dokumentom nevyžadoval.

Podnik Nynäs vyjadril tiež sťažnosť týkajúcu sa praktických opatrení, na základe ktorých mu bol poskytnutý prístup k spisu v priestoroch Komisie a tvrdil, že sa bránilo uplatňovaniu jeho práv na obhajobu. Podnik Nynäs sa predovšetkým vyjadril, že z dôvodu vynechania niektorých častí rozhovorov boli prepisy týchto rozhovorov nepresné, a preto sa nemôžu považovať za spoľahlivé.

Listom z 31. októbra 2006 som podniku Nynäs oznámil, že podľa môjho názoru bol prístup k spisu v priestoroch Komisie, pokiaľ ide o obzvlášť citlivé dokumenty predložené žiadateľmi o zhovievavosť, organizovaný tak, že chránil oprávnený záujem žiadateľov o zhovievavosť a zároveň zabezpečil podniku Nynäs právo na vypočutie. So zreteľom na údajne nepresné prepisy rozhovorov som si predovšetkým všimol, že podniku Nynäs bol následne poskytnutý prístup k originálnym nahrávkam, na základe čoho sa táto vec vyriešila riadnym postupom. Na základe uvedeného som dospel k záveru, že opatrenia týkajúce sa prístupu nenarušili riadne uplatňovanie práv na obhajobu podniku Nynäs.

Na požiadanie strán sa ústne vypočutie uskutočnilo 12. decembra 2006 v súlade s článkom 12 nariadenia Komisie (ES) č. 773/2004. Všetci adresáti oznámenia námietok, s výnimkou podnikov Cepsa, Repsol YFP S.A. a Repsol Petróleo S.A., sa vypočutia zúčastnili.

Vzhľadom na písomné odpovede na oznámenie námietok a vzhľadom na prezentácie uskutočnené na ústnom vypočutí bolo trvanie účasti na porušovaní, ako je uvedené v oznámení námietok, pre podnik Petrogal znížené. Navyše Komisia na základe ďalších vyjadrení podniku BP, ktoré boli odpoveďou na oznámenie námietok, zistila, že podľa oznámenia o zhovievavosti podnik BP splnil všetky podmienky na upustenie od uloženia pokút, ktoré by sa naň inak vzťahovali.

Návrh rozhodnutia sa podľa môjho názoru týka iba námietok, ku ktorým dostali strany možnosť vyjadriť sa.

Domnievam sa, že právo strán na vypočutie všetkých účastníkov konania bolo v tomto prípade dodržané.

V Bruseli 20. septembra 2007

Serge DURANDE

---

(1)  Ú. v. ES C 45, 19.2.2002, s. 3.

1

(2)  Tieto protisúťažné aktivity boli spočiatku predmetom spoločného vyšetrovania. Počas vyšetrovania sa však ukázalo, že protisúťažné správanie v troch rôznych členských štátoch sa líšilo a vyšetrovanie sa rozdelilo do troch rôznych prípadov.

2

(3)  2. augusta 2006 (korigendum – 9. júna 2009).

3

---

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/15

---

Zhrnutie rozhodnutia Komisie

z 3. októbra 2007

týkajúce sa konania podľa článku 81 Zmluvy o ES

(Vec COMP/38710 – Bitúmen Španielsko)

[oznámené pod číslom K(2007) 4441 v konečnom znení]

(Iba anglické a španielske znenie je autentické)

2009/C 321/08

Dňa 3. októbra 2007 Komisia prijala rozhodnutie týkajúce sa konania podľa článku 81 Zmluvy o ES. Podľa ustanovení článku 30 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003
   (1)
  Komisia týmto uverejňuje mená strán, ako aj podstatnú časť obsahu rozhodnutia vrátane prípadných uložených pokút, zohľadňujúc oprávnený záujem podnikov pri ochrane ich obchodných tajomstiev. Úplné znenie rozhodnutia, ktoré neobsahuje dôverné informácie, bude k dispozícii v autentických jazykoch tejto veci na webových stránkach Generálneho riaditeľstva pre hospodársku súťaž na adrese:

http://ec.europa.eu/competition/index_sk.html

1.   ÚVOD

| (1) | Rozhodnutím sa piatim podnikom ukladajú pokuty za porušenie článku 81 zmluvy. Od roku 1991 do roku 2002 sa tieto podniky zúčastňovali na dohode o rozdelení trhu a koordinácii cien penetračného bitúmenu v Španielsku. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím sa piatim podnikom ukladajú pokuty za porušenie článku 81 zmluvy. Od roku 1991 do roku 2002 sa tieto podniky zúčastňovali na dohode o rozdelení trhu a koordinácii cien penetračného bitúmenu v Španielsku.

2.   OPIS PRÍPADU

2.1.   Zhrnutie porušovania právnych predpisov

| (2) | Rozhodnutie sa vzťahuje na jediné a pokračujúce porušovanie článku 81 zmluvy, a to rozdelením trhu a koordináciou cien na trhu s penetračným bitúmenom. Predstavuje to svojou podstatou jeden z najhorších spôsobov porušenia článku 81 zmluvy. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie sa vzťahuje na jediné a pokračujúce porušovanie článku 81 zmluvy, a to rozdelením trhu a koordináciou cien na trhu s penetračným bitúmenom. Predstavuje to svojou podstatou jeden z najhorších spôsobov porušenia článku 81 zmluvy.

| (3) | Porušovanie začalo najneskôr v marci 1991 a trvalo prinajmenšom do októbra 2002. Pokrývalo územie Španielska (s výnimkou Kanárskych ostrovov). |
| --- | --- |

(3)

Porušovanie začalo najneskôr v marci 1991 a trvalo prinajmenšom do októbra 2002. Pokrývalo územie Španielska (s výnimkou Kanárskych ostrovov).

| (4) | Hodnota španielskeho trhu s penetračným bitúmenom v roku 2001, čo bol posledný celý rok porušovania, dosahovala približne 286 miliónov eur. |
| --- | --- |

(4)

Hodnota španielskeho trhu s penetračným bitúmenom v roku 2001, čo bol posledný celý rok porušovania, dosahovala približne 286 miliónov eur.

| (5) | Podniky, ktorým bolo rozhodnutie určené (päť podnikov, 13 právnických osôb), sú tieto: Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum („BP“), Nynäs a Petrogal-Galp. V období porušovania právnych predpisov tieto podniky spoločne ovládali vyše 90 % španielskeho trhu s penetračným bitúmenom. |
| --- | --- |

(5)

Podniky, ktorým bolo rozhodnutie určené (päť podnikov, 13 právnických osôb), sú tieto: Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum („BP“), Nynäs a Petrogal-Galp. V období porušovania právnych predpisov tieto podniky spoločne ovládali vyše 90 % španielskeho trhu s penetračným bitúmenom.

| (6) | Bitúmen je vedľajším produktom destilácie ropy. Asi 85 % bitúmenu vyrobeného v EÚ sa používa na výstavbu ciest ako spájací materiál pri výrobe asfaltu, kde slúži na spájanie kameniva. Zvyšných 15 % sa používa v iných oblastiach stavebného priemyslu, napríklad v pokrývačstve. Približne 80 % bitúmenu využívaného pri výstavbe ciest sa ďalej nespracúva – tento bitúmen sa nazýva penetračný. Zvyšných 20 % bitúmenu využívaného pri výstavbe ciest pozostáva z ďalej spracúvaného bitúmenu, ako sú bitúmenové emulzie a modifikovaný bitúmen. Rozhodnutie sa vzťahuje na penetračný bitúmen, čiže bitúmen používaný pri výstavbe ciest bez ďalšieho spracovania. |
| --- | --- |

(6)

Bitúmen je vedľajším produktom destilácie ropy. Asi 85 % bitúmenu vyrobeného v EÚ sa používa na výstavbu ciest ako spájací materiál pri výrobe asfaltu, kde slúži na spájanie kameniva. Zvyšných 15 % sa používa v iných oblastiach stavebného priemyslu, napríklad v pokrývačstve. Približne 80 % bitúmenu využívaného pri výstavbe ciest sa ďalej nespracúva – tento bitúmen sa nazýva penetračný. Zvyšných 20 % bitúmenu využívaného pri výstavbe ciest pozostáva z ďalej spracúvaného bitúmenu, ako sú bitúmenové emulzie a modifikovaný bitúmen. Rozhodnutie sa vzťahuje na penetračný bitúmen, čiže bitúmen používaný pri výstavbe ciest bez ďalšieho spracovania.

| (7) | Spoluúčastníci kartelu, ktorým je rozhodnutie určené, sa v rôznej miere podieľali na:






  — | stanovovaní trhových kvót, |
| --- | --- | --- |

(7)

Spoluúčastníci kartelu, ktorým je rozhodnutie určené, sa v rôznej miere podieľali na:

—

stanovovaní trhových kvót,

| — | prideľovaní objemov a zákazníkov jednotlivým účastníkom na základe trhových kvót, |
| --- | --- |

—

prideľovaní objemov a zákazníkov jednotlivým účastníkom na základe trhových kvót,

| — | sledovaní uplatňovania dohôd o rozdelení trhu a zákazníkov a na výmene v tomto zmysle citlivých informácií o trhu, |
| --- | --- |

—

sledovaní uplatňovania dohôd o rozdelení trhu a zákazníkov a na výmene v tomto zmysle citlivých informácií o trhu,

| — | vytvorení systému náhrad, ktorými sa korigovali odchýlky z dohôd o rozdelení trhu a zákazníkov, |
| --- | --- |

—

vytvorení systému náhrad, ktorými sa korigovali odchýlky z dohôd o rozdelení trhu a zákazníkov,

| — | dohodách o zmenách cien bitúmenu a o načasovaní zavedenia nových cien. |
| --- | --- |

—

dohodách o zmenách cien bitúmenu a o načasovaní zavedenia nových cien.

| (8) | Činnosti spojené s koordináciou cien zabezpečovali podporu dohodám o rozdelení trhu, keďže sa zameriavali na to, aby cenové rozdiely medzi dodávateľmi nenarušovali dohodnuté podiely na objeme a zákazníkoch. |
| --- | --- |

(8)

Činnosti spojené s koordináciou cien zabezpečovali podporu dohodám o rozdelení trhu, keďže sa zameriavali na to, aby cenové rozdiely medzi dodávateľmi nenarušovali dohodnuté podiely na objeme a zákazníkoch.

| (9) | Diskusie o rozdelení trhu a zmenách cien prebiehali okolo takzvaného „asfaltového stola“, kde sa členovia kartelu zúčastňovali na dvojstranných alebo viacstranných rokovaniach. |
| --- | --- |

(9)

Diskusie o rozdelení trhu a zmenách cien prebiehali okolo takzvaného „asfaltového stola“, kde sa členovia kartelu zúčastňovali na dvojstranných alebo viacstranných rokovaniach.

| (10) | Diskusie o rozdelení trhu sa uskutočňovali každoročne s cieľom odhadnúť a rozdeliť trh na nadchádzajúci rok. Po ukončení výročných rokovaní pri „asfaltovom stole“ bol vypracovaný dokument pod názvom „PTT“ alebo „Petete“, v ktorom je zaznamenaná dohoda o rozdelení trhu a o objemoch a zákazníkoch pridelených jednotlivým účastníkom. |
| --- | --- |

(10)

Diskusie o rozdelení trhu sa uskutočňovali každoročne s cieľom odhadnúť a rozdeliť trh na nadchádzajúci rok. Po ukončení výročných rokovaní pri „asfaltovom stole“ bol vypracovaný dokument pod názvom „PTT“ alebo „Petete“, v ktorom je zaznamenaná dohoda o rozdelení trhu a o objemoch a zákazníkoch pridelených jednotlivým účastníkom.

| (11) | Pokiaľ ide o zmenu cien a jej načasovanie, rozhodovali o tom predovšetkým podniky Repsol a Proas, ktoré následne o svojej dohode informovali ostatných účastníkov kartelu. |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o zmenu cien a jej načasovanie, rozhodovali o tom predovšetkým podniky Repsol a Proas, ktoré následne o svojej dohode informovali ostatných účastníkov kartelu.

2.2.   Adresáti rozhodnutia a dĺžka trvania porušovania právnych predpisov

| (12) | Adresáti rozhodnutia a dĺžka trvania ich porušovania právnych predpisov:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002 |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002 |
| Repsol YPF S.A.: | od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002 |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002 |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA): | od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002 |
| BP Oil España S.A.: | od 1. augusta 1991 do 20. júna 2002 |
| BP España S.A.: | od 1. augusta 1991 do 20. júna 2002 |
| BP plc: | od 1. augusta 1991 do 20. júna 2002 |
| Nynäs Petróleo S.A.: | od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002 |
| AB Nynäs Petroleum: | od 22. mája 1991 do 1. októbra 2002 |
| Galp Energia España S.A.: | od 31. januára 1995 do 1. októbra 2002 |
| Petróleos de Portugal S.A.: | od 31. januára 1995 do 1. októbra 2002 |
| Galp Energia, SGPS, S.A.: | od 22. apríla 1999 do 1. októbra 2002 |

(12)

Adresáti rozhodnutia a dĺžka trvania ich porušovania právnych predpisov:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002

Repsol Petróleo S.A.:

od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002

Repsol YPF S.A.:

od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA):

od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002

BP Oil España S.A.:

od 1. augusta 1991 do 20. júna 2002

BP España S.A.:

od 1. augusta 1991 do 20. júna 2002

BP plc:

od 1. augusta 1991 do 20. júna 2002

Nynäs Petróleo S.A.:

od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002

AB Nynäs Petroleum:

od 22. mája 1991 do 1. októbra 2002

Galp Energia España S.A.:

od 31. januára 1995 do 1. októbra 2002

Petróleos de Portugal S.A.:

od 31. januára 1995 do 1. októbra 2002

Galp Energia, SGPS, S.A.:

od 22. apríla 1999 do 1. októbra 2002

2.3.   Opravné prostriedky

2.3.1.   Základná výška pokút

2.3.1.1.   Závažnosť

| (13) | Porušovanie právnych predpisov sa obmedzuje na územie jediného členského štátu, ktorý však predstavuje značnú časť vnútorného trhu. Hoci sa jeho skutočný dosah na trh nedá vyčísliť, toto porušenie sa vo svojej podstate považuje za veľmi závažné. |
| --- | --- |

(13)

Porušovanie právnych predpisov sa obmedzuje na územie jediného členského štátu, ktorý však predstavuje značnú časť vnútorného trhu. Hoci sa jeho skutočný dosah na trh nedá vyčísliť, toto porušenie sa vo svojej podstate považuje za veľmi závažné.

2.3.1.2.   Rozdielny prístup

| (14) | Keďže obraty jednotlivých členov kartelu na španielskom trhu s bitúmenom sa veľmi rôznia, ich skutočný potenciál poškodiť hospodársku súťaž sa zohľadňuje uplatnením rozdielneho prístupu prostredníctvom rozdelenia do skupín. |
| --- | --- |

(14)

Keďže obraty jednotlivých členov kartelu na španielskom trhu s bitúmenom sa veľmi rôznia, ich skutočný potenciál poškodiť hospodársku súťaž sa zohľadňuje uplatnením rozdielneho prístupu prostredníctvom rozdelenia do skupín.

| (15) | V tomto zmysle sa podniky delia do troch kategórií podľa svojho podielu (na základe hodnoty predaja) na španielskom trhu s predmetným produktom v roku 2001, čo bol posledný celý rok porušovania. |
| --- | --- |

(15)

V tomto zmysle sa podniky delia do troch kategórií podľa svojho podielu (na základe hodnoty predaja) na španielskom trhu s predmetným produktom v roku 2001, čo bol posledný celý rok porušovania.

2.3.1.3.   Dostatočne odradzujúci účinok

| (16) | S cieľom stanoviť výšku pokuty tak, aby mala dostatočne odradzujúci účinok, sa pri určovaní pokuty pre podniky BP a Repsol uplatňuje multiplikačný faktor vzhľadom na veľkosť podnikov, čo predstavuje 1,8 pre BP a 1,2 pre Repsol. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom stanoviť výšku pokuty tak, aby mala dostatočne odradzujúci účinok, sa pri určovaní pokuty pre podniky BP a Repsol uplatňuje multiplikačný faktor vzhľadom na veľkosť podnikov, čo predstavuje 1,8 pre BP a 1,2 pre Repsol.

2.3.1.4.   Trvanie

| (17) | Podľa trvania účasti jednotlivých právnických osôb na porušovaní, ako sa uvádza v odôvodnení 12, sa pokuty individuálne percentuálne zvyšujú. |
| --- | --- |

(17)

Podľa trvania účasti jednotlivých právnických osôb na porušovaní, ako sa uvádza v odôvodnení 12, sa pokuty individuálne percentuálne zvyšujú.

2.3.2.   Priťažujúce okolnosti: úloha vodcu

| (18) | Repsol a Proas predstavovali významnú hnaciu silu kartelu a správali sa ako spoluvodcovia. Tým možno odôvodniť zvýšenie základnej sumy pokuty ukladanej týmto podnikom ako vodcom kartelu o 30 %. |
| --- | --- |

(18)

Repsol a Proas predstavovali významnú hnaciu silu kartelu a správali sa ako spoluvodcovia. Tým možno odôvodniť zvýšenie základnej sumy pokuty ukladanej týmto podnikom ako vodcom kartelu o 30 %.

2.3.3.   Poľahčujúce okolnosti: obmedzená účasť na niektorých aspektoch porušovania

| (19) | Nynäs a Petrogal požiadali o uznanie poľahčujúcej okolnosti z dôvodu, že na porušovaní sa podieľali pasívne ako nasledovníci vodcov. V rozhodnutí sa táto žiadosť zamieta, keďže tieto spoločnosti sa zúčastňovali na každoročných diskusiách o rozdelení trhu na nadchádzajúci rok. Napriek tomu došlo k zníženiu pokuty o 10 %, čím sa zohľadnil fakt, že Nynäs a Petrogal sa na niektorých aspektoch porušovania práva, najmä na systémoch sledovania a koordinácie cien, zúčastňovali menej pravidelne a pasívnejšie ako iní účastníci. |
| --- | --- |

(19)

Nynäs a Petrogal požiadali o uznanie poľahčujúcej okolnosti z dôvodu, že na porušovaní sa podieľali pasívne ako nasledovníci vodcov. V rozhodnutí sa táto žiadosť zamieta, keďže tieto spoločnosti sa zúčastňovali na každoročných diskusiách o rozdelení trhu na nadchádzajúci rok. Napriek tomu došlo k zníženiu pokuty o 10 %, čím sa zohľadnil fakt, že Nynäs a Petrogal sa na niektorých aspektoch porušovania práva, najmä na systémoch sledovania a koordinácie cien, zúčastňovali menej pravidelne a pasívnejšie ako iní účastníci.

2.3.4.   Uplatnenie limitu 10 % obratu

| (20) | Pri výpočte náležitej výšky pokút sa uplatnil 10 % limit z celosvetového obratu ustanovený v článku 23 ods. 2 nariadenia č. 1/2003. |
| --- | --- |

(20)

Pri výpočte náležitej výšky pokút sa uplatnil 10 % limit z celosvetového obratu ustanovený v článku 23 ods. 2 nariadenia č. 1/2003.

2.3.5.   Uplatnenie oznámenia o zhovievavosti z roku 2002

2.3.5.1.   Oslobodenie od pokút

| (21) | Konanie vo veci sa začalo na základe žiadosti o oslobodenie od pokuty podanej podnikom BP v zmysle oznámenia o zhovievavosti (2). V oznámení námietok určenom podniku BP Komisia vyjadrila predbežný názor, že podnik BP nesplnil svoje povinnosti podľa bodu 11 písm. a) oznámenia o zhovievavosti a že svoje konečné rozhodnutie týkajúce sa oslobodenia od pokút podniku BP prijme až v konečnom rozhodnutí. |
| --- | --- |

(21)

Konanie vo veci sa začalo na základe žiadosti o oslobodenie od pokuty podanej podnikom BP v zmysle oznámenia o zhovievavosti (2). V oznámení námietok určenom podniku BP Komisia vyjadrila predbežný názor, že podnik BP nesplnil svoje povinnosti podľa bodu 11 písm. a) oznámenia o zhovievavosti a že svoje konečné rozhodnutie týkajúce sa oslobodenia od pokút podniku BP prijme až v konečnom rozhodnutí.

| (22) | Vzhľadom na okolnosti prípadu sa v rozhodnutí napokon konštatuje, že podnik BP úprimne, v plnej miere, nepretržite a pohotovo spolupracoval na celom administratívnom postupe a poskytol Komisii všetky dôkazy hneď, ako sa k nim dostal alebo ako mu boli dané k dispozícii, čím splnil podmienky stanovené v bode 11 písm. a) oznámenia o zhovievavosti. BP si okrem toho splnil povinnosti podľa bodu 11 písm. b) a c) oznámenia o zhovievavosti, a to ukončením svojej účasti na porušovaní najneskôr v čase, keď predložil dôkazy v zmysle bodu 8 písm. a) oznámenia o zhovievavosti, a nepresviedčal iné podniky, aby sa zapojili do porušovania. |
| --- | --- |

(22)

Vzhľadom na okolnosti prípadu sa v rozhodnutí napokon konštatuje, že podnik BP úprimne, v plnej miere, nepretržite a pohotovo spolupracoval na celom administratívnom postupe a poskytol Komisii všetky dôkazy hneď, ako sa k nim dostal alebo ako mu boli dané k dispozícii, čím splnil podmienky stanovené v bode 11 písm. a) oznámenia o zhovievavosti. BP si okrem toho splnil povinnosti podľa bodu 11 písm. b) a c) oznámenia o zhovievavosti, a to ukončením svojej účasti na porušovaní najneskôr v čase, keď predložil dôkazy v zmysle bodu 8 písm. a) oznámenia o zhovievavosti, a nepresviedčal iné podniky, aby sa zapojili do porušovania.

| (23) | Preto sa v rozhodnutí považujú všetky podmienky bodu 11 oznámenia o zhovievavosti zo strany podniku BP za splnené, ktorý sa tak kvalifikuje na oslobodenie od akejkoľvek pokuty, ktorá by mu inak bola udelená. |
| --- | --- |

(23)

Preto sa v rozhodnutí považujú všetky podmienky bodu 11 oznámenia o zhovievavosti zo strany podniku BP za splnené, ktorý sa tak kvalifikuje na oslobodenie od akejkoľvek pokuty, ktorá by mu inak bola udelená.

2.3.5.2.   Zníženie pokút

| (24) | Repsol a Proas podali žiadosť o zníženie pokút v zmysle oznámenia o zhovievavosti. Komisia týmto podnikom priznala zníženie pokút o 40 %, resp. 25 %. Tieto zníženia sú výsledkom toho, že oba podniky: i) poskytli významnú pridanú hodnotu, ale ii) priznali sa až v neskoršom štádiu konania a len po tom, ako ich Komisia požiadala o podrobné informácie. |
| --- | --- |

(24)

Repsol a Proas podali žiadosť o zníženie pokút v zmysle oznámenia o zhovievavosti. Komisia týmto podnikom priznala zníženie pokút o 40 %, resp. 25 %. Tieto zníženia sú výsledkom toho, že oba podniky: i) poskytli významnú pridanú hodnotu, ale ii) priznali sa až v neskoršom štádiu konania a len po tom, ako ich Komisia požiadala o podrobné informácie.

3.   ROZHODNUTIE

| (25) | Nasledujúce podniky porušili článok 81 zmluvy tým, že sa v uvedených obdobiach zúčastňovali na súbore dohôd a zosúladených postupov v odvetví penetračného bitúmenu na území Španielska (s výnimkou Kanárskych ostrovov), ktoré pozostávali z dohôd o rozdelení trhu a koordinácii cien:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. a Repsol YPF S.A. od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002;
  Productos Asfálticos S.A. a Compañía Española de Petróleos S.A. od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. a BP plc od 1. augusta 1991 do 20. júna 2002;
  Nynäs Petróleo S.A. od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002; AB Nynäs Petroleum od 22. mája 1991 do 1. októbra 2002;
  Galp Energia España S.A. a Petróleos de Portugal S.A. od 31. januára 1995 do 1. októbra 2002; Galp Energia, SGPS, S.A. od 22. apríla 1999 do 1. októbra 2002. |
| --- | --- |

(25)

Nasledujúce podniky porušili článok 81 zmluvy tým, že sa v uvedených obdobiach zúčastňovali na súbore dohôd a zosúladených postupov v odvetví penetračného bitúmenu na území Španielska (s výnimkou Kanárskych ostrovov), ktoré pozostávali z dohôd o rozdelení trhu a koordinácii cien:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. a Repsol YPF S.A. od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002;

Productos Asfálticos S.A. a Compañía Española de Petróleos S.A. od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002;

BP Oil España S.A., BP España S.A. a BP plc od 1. augusta 1991 do 20. júna 2002;

Nynäs Petróleo S.A. od 1. marca 1991 do 1. októbra 2002; AB Nynäs Petroleum od 22. mája 1991 do 1. októbra 2002;

Galp Energia España S.A. a Petróleos de Portugal S.A. od 31. januára 1995 do 1. októbra 2002; Galp Energia, SGPS, S.A. od 22. apríla 1999 do 1. októbra 2002.

| (26) | Za uvedené porušenie práva sa ukladajú tieto pokuty:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. a Repsol YPF S.A. spoločne a nerozdielne zodpovedné za platbu 80 496 000 EUR;
  Productos Asfálticos S.A. a Compañía Española de Petróleos S.A. spoločne a nerozdielne zodpovedné za platbu 83 850 000 EUR;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. a BP plc spoločne a nerozdielne zodpovedné za platbu 0 EUR;
  Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR; pričom podnik AB Nynäs Petroleum je spoločne a nerozdielne zodpovedný za platbu 10 395 000 EUR, a
  Galp Energia España S.A. a Petróleos de Portugal S.A. spoločne a nerozdielne zodpovedné za platbu 8 662 500 EUR; pričom podnik Galp Energia, SGPS, S.A. je spoločne a nerozdielne zodpovedný za platbu 6 435 000 EUR. |
| --- | --- |

(26)

Za uvedené porušenie práva sa ukladajú tieto pokuty:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. a Repsol YPF S.A. spoločne a nerozdielne zodpovedné za platbu 80 496 000 EUR;

Productos Asfálticos S.A. a Compañía Española de Petróleos S.A. spoločne a nerozdielne zodpovedné za platbu 83 850 000 EUR;

BP Oil España S.A., BP España S.A. a BP plc spoločne a nerozdielne zodpovedné za platbu 0 EUR;

Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR; pričom podnik AB Nynäs Petroleum je spoločne a nerozdielne zodpovedný za platbu 10 395 000 EUR, a

Galp Energia España S.A. a Petróleos de Portugal S.A. spoločne a nerozdielne zodpovedné za platbu 8 662 500 EUR; pričom podnik Galp Energia, SGPS, S.A. je spoločne a nerozdielne zodpovedný za platbu 6 435 000 EUR.

| (27) | Uvedeným spoločnostiam sa nariaďuje bezodkladne ukončiť porušovanie právnych predpisov, ak tak už neurobili, a zdržať sa opakovania akejkoľvek činnosti alebo konania uvedeného v rozhodnutí a akejkoľvek činnosti alebo konania, ktoré by mali rovnaký alebo podobný cieľ alebo následok. |
| --- | --- |

(27)

Uvedeným spoločnostiam sa nariaďuje bezodkladne ukončiť porušovanie právnych predpisov, ak tak už neurobili, a zdržať sa opakovania akejkoľvek činnosti alebo konania uvedeného v rozhodnutí a akejkoľvek činnosti alebo konania, ktoré by mali rovnaký alebo podobný cieľ alebo následok.

---

(1)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  Ú. v. ES C 45, 19.2.2002, s. 3.

---

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/18

---

Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice 2006/42/ES Európskeho parlamentu a Rady o strojových zariadeniach a o zmene a doplnení smernice 95/16/ES (prepracované znenie)

(Text s významom pre EHP)

(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)

2009/C 321/09

| ESO (2) | Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov
  (a referenčný dokument) | Prvá publikáciav Ú. v. ES/Ú. v. EÚ | Odkaz na starú normu | Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Vozidlá na odvoz odpadu a prislúchajúce vyklápacie zariadenia – Všeobecné požiadavky na bezpečnosť – Časť 1: Automobily na odvoz odpadu s vyklápacím zariadením vzadu | Toto je prvá publikácia | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Vozidlá na odvoz odpadu a prislúchajúce vyklápacie zariadenia – Všeobecné požiadavky na bezpečnosť – Časť 2: Automobily na odvoz odpadu s vyklápacím zariadením na boku | Toto je prvá publikácia | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Bezpečnosť strojov – Bezpečnostné časti riadiacich systémov – Časť 1: Všeobecné zásady navrhovania (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ESO (2)

Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov

(a referenčný dokument)

Prvá publikáciav Ú. v. ES/Ú. v. EÚ

Odkaz na starú normu

Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy

Poznámka 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Vozidlá na odvoz odpadu a prislúchajúce vyklápacie zariadenia – Všeobecné požiadavky na bezpečnosť – Časť 1: Automobily na odvoz odpadu s vyklápacím zariadením vzadu

Toto je prvá publikácia

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Vozidlá na odvoz odpadu a prislúchajúce vyklápacie zariadenia – Všeobecné požiadavky na bezpečnosť – Časť 2: Automobily na odvoz odpadu s vyklápacím zariadením na boku

Toto je prvá publikácia

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Bezpečnosť strojov – Bezpečnostné časti riadiacich systémov – Časť 1: Všeobecné zásady navrhovania (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Poznámka 1: | Dátum ukončenia predpokladu zhody je vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu. Používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak. |
| --- | --- |

Poznámka 1:

Dátum ukončenia predpokladu zhody je vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu. Používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak.

Poznámka:

| — | Akékoľvek informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu alebo od národných orgánov pre normalizáciu. Ich zoznam je uvedený v prílohe smernice 98/34/ES Európskeho parlamentu a Rady, ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/EC. |
| --- | --- |

—

Akékoľvek informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu alebo od národných orgánov pre normalizáciu. Ich zoznam je uvedený v prílohe smernice 98/34/ES Európskeho parlamentu a Rady, ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/EC.

| — | Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva.

Viac informácií o harmonizovaných normách nájdete na internetovej adrese:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy pôvodne stanovený na 28.12.2009 sa odkladá o dva roky.

(2)  ESO: Európske organizácie pre normalizáciu:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Rada

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/19

---

Predĺženie doby platnosti zoznamov vhodných uchádzačov

2009/C 321/10

Na základe rozhodnutia zástupcu generálneho tajomníka Rady Európskej únie sa predlžuje platnosť nasledujúcich zoznamov vhodných kandidátov zostavených po verejných výberových konaniach:

Článok 1: do 31. decembra 2010:

| Rada/A/393 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto grécky hovoriacich administratívnych pracovníkov; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 98 zo 6. apríla 2000; |
| --- | --- |
| Rada/A/394 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto portugalsky hovoriacich administratívnych pracovníkov; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 99 zo 7. apríla 2000; |
| Rada/A/397 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto administratívnych pracovníkov v oblasti bezpečnostnej techniky a v oblasti bezpečnostných previerok; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 169 A z 13. júna 2001; |
| Rada/A/400 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto administratívnych pracovníkov bezpečnostného odboru – oddelenia fyzickej bezpečnosti; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 300 A z 26. októbra 2001; |
| Rada/A/401 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto administratívnych pracovníkov bezpečnostného odboru – oddelenia pre bezpečnosť údajov a audit akreditačných systémov; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 300 A z 26. októbra 2001; |
| Rada/A/406 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto hlavných administratívnych pracovníkov Úradu pre bezpečnosť informačných systémov (Infosec) – asistenti vedúceho úradu Infosec; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 300 A z 26. októbra 2001; |
| Rada/A/408 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto hlavných administratívnych pracovníkov oddelenia stavebnej politiky a projektov; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 315 A z 9. novembra 2001; |
| Rada/A/415 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto vedúceho oddelenia preventívnej zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti práce; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 170 A zo 16. júla 2002; |
| Rada/LA/398 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto anglicky hovoriacich prekladateľov; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 198 z 13. júla 2001; |
| Rada/C/413 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto fínsky hovoriacich sekretárok; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 49 z 2. februára 2002; |
| Rada/C/407 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto pomocných administratívnych asistentov Úradu pre bezpečnosť informačných systémov (Infosec); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 300 A z 26. októbra 2001; |
| Rada/420/AD5 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie asistentov riadiacich administratívnych pracovníkov v oblasti bezpečnosti (Kabinet/bezpečnosť: oddelenie vonkajšej bezpečnosti/ochrana misií); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 316 A z 13. decembra 2005; |
| Rada/421/AD5 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie asistentov riadiacich administratívnych pracovníkov v oblasti bezpečnosti (Kabinet/bezpečnosť: oddelenie vnútornej ochrany); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 316 A z 13. decembra 2005; |
| Rada/422/AST3 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie asistentov v oblasti bezpečnosti (Kabinet/bezpečnosť: oddelenie vnútornej ochrany); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 316 A z 13. decembra 2005; |
| Rada/425/AD9 | organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie riadiacich administratívnych pracovníkov v oblasti informačných technológií (Riaditeľstvo informačných a komunikačných systémov: oddelenie pre výrobné riešenia); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 316 A z 13. decembra 2005; |
| Rada/427/AD8 | organizované s cieľom obsadiť miesto riadiaceho administratívneho pracovníka v oblasti európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 108 A z 12. mája 2007; |
| Rada/428/AD12 | organizované s cieľom obsadiť miesto vedúceho oddelenia v oblasti bezpečnosti; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 150 A zo 4. júla 2007. |

Rada/A/393

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto grécky hovoriacich administratívnych pracovníkov; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 98 zo 6. apríla 2000;

Rada/A/394

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto portugalsky hovoriacich administratívnych pracovníkov; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 99 zo 7. apríla 2000;

Rada/A/397

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto administratívnych pracovníkov v oblasti bezpečnostnej techniky a v oblasti bezpečnostných previerok; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 169 A z 13. júna 2001;

Rada/A/400

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto administratívnych pracovníkov bezpečnostného odboru – oddelenia fyzickej bezpečnosti; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 300 A z 26. októbra 2001;

Rada/A/401

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto administratívnych pracovníkov bezpečnostného odboru – oddelenia pre bezpečnosť údajov a audit akreditačných systémov; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 300 A z 26. októbra 2001;

Rada/A/406

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto hlavných administratívnych pracovníkov Úradu pre bezpečnosť informačných systémov (Infosec) – asistenti vedúceho úradu Infosec; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 300 A z 26. októbra 2001;

Rada/A/408

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto hlavných administratívnych pracovníkov oddelenia stavebnej politiky a projektov; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 315 A z 9. novembra 2001;

Rada/A/415

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto vedúceho oddelenia preventívnej zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti práce; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 170 A zo 16. júla 2002;

Rada/LA/398

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto anglicky hovoriacich prekladateľov; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 198 z 13. júla 2001;

Rada/C/413

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto fínsky hovoriacich sekretárok; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 49 z 2. februára 2002;

Rada/C/407

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie na miesto pomocných administratívnych asistentov Úradu pre bezpečnosť informačných systémov (Infosec); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 300 A z 26. októbra 2001;

Rada/420/AD5

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie asistentov riadiacich administratívnych pracovníkov v oblasti bezpečnosti (Kabinet/bezpečnosť: oddelenie vonkajšej bezpečnosti/ochrana misií); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 316 A z 13. decembra 2005;

Rada/421/AD5

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie asistentov riadiacich administratívnych pracovníkov v oblasti bezpečnosti (Kabinet/bezpečnosť: oddelenie vnútornej ochrany); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 316 A z 13. decembra 2005;

Rada/422/AST3

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie asistentov v oblasti bezpečnosti (Kabinet/bezpečnosť: oddelenie vnútornej ochrany); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 316 A z 13. decembra 2005;

Rada/425/AD9

organizované s cieľom vytvoriť rezervu na prijímanie riadiacich administratívnych pracovníkov v oblasti informačných technológií (Riaditeľstvo informačných a komunikačných systémov: oddelenie pre výrobné riešenia); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 316 A z 13. decembra 2005;

Rada/427/AD8

organizované s cieľom obsadiť miesto riadiaceho administratívneho pracovníka v oblasti európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP); toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 108 A z 12. mája 2007;

Rada/428/AD12

organizované s cieľom obsadiť miesto vedúceho oddelenia v oblasti bezpečnosti; toto oznámenie bolo uverejnené v
  Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev C 150 A zo 4. júla 2007.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/21

---

ŠTÁTNA POMOC – RUMUNSKO

Štátna pomoc C 28/09 (ex N 433/09) – podporné opatrenia v prospech spoločnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

2009/C 321/11

Listom zo dňa 15. septembra 2009, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Rumunsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedené opatrenia.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniam, vo veci ktorých Komisia začína konanie, v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tieto pripomienky sa oznámia Rumunsku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

I.   POSTUP

| 1. | Rumunské orgány oznámili 17. júla 2009 prostredníctvom elektronickej notifikácie Komisii, že majú v úmysle prijať dve podporné opatrenia v prospech petrochemickej spoločnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Oltchim“), v ktorej vlastní rumunský štát väčšinový podiel 54,8 %. |
| --- | --- |

1.

Rumunské orgány oznámili 17. júla 2009 prostredníctvom elektronickej notifikácie Komisii, že majú v úmysle prijať dve podporné opatrenia v prospech petrochemickej spoločnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Oltchim“), v ktorej vlastní rumunský štát väčšinový podiel 54,8 %.

II.   OPIS

| 2. | Oltchim je jednou z najväčších petrochemických spoločností v Rumunsku a juhovýchodnej Európe. Na konci roka 2007 dosahoval celkový dlh spoločnosti Oltchim voči rumunskému štátu výšku 538 miliónov RON (približne 135 miliónov EUR). |
| --- | --- |

2.

Oltchim je jednou z najväčších petrochemických spoločností v Rumunsku a juhovýchodnej Európe. Na konci roka 2007 dosahoval celkový dlh spoločnosti Oltchim voči rumunskému štátu výšku 538 miliónov RON (približne 135 miliónov EUR).

| 3. | Uvedenými dvoma notifikovanými opatreniami sú: i) výmena dlhu za kmeňové akcie v hodnote 135 miliónov EUR a ii) štátna záruka vzťahujúca sa až na 80 % komerčného úveru v celkovej výške 424 miliónov EUR, ktorý je určený na investície potrebné na realizáciu plánu rozvoja spoločnosti. |
| --- | --- |

3.

Uvedenými dvoma notifikovanými opatreniami sú: i) výmena dlhu za kmeňové akcie v hodnote 135 miliónov EUR a ii) štátna záruka vzťahujúca sa až na 80 % komerčného úveru v celkovej výške 424 miliónov EUR, ktorý je určený na investície potrebné na realizáciu plánu rozvoja spoločnosti.

| 4. | Rumunské orgány zastávajú stanovisko, že ani jedno z uvedených opatrení nepredstavuje štátnu pomoc, pretože štát koná ako podnikateľský subjekt v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

4.

Rumunské orgány zastávajú stanovisko, že ani jedno z uvedených opatrení nepredstavuje štátnu pomoc, pretože štát koná ako podnikateľský subjekt v trhovom hospodárstve.

III.   POSÚDENIE OPATRENÍ

| 5. | Komisia pochybuje, že tieto dve opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

5.

Komisia pochybuje, že tieto dve opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| 6. | Komisia musí preskúmať, či uvedené dve plánované opatrenia spĺňajú kritériá, na základe ktorých ich možno považovať za konanie podnikateľského subjektu v trhovom hospodárstve, ako tvrdí Rumunsko. Komisia musí predovšetkým zistiť, či podpora spoločnosti Oltchim zo strany štátu, ktorý je držiteľom väčšinového podielu v nej a zároveň jej hlavným veriteľom, je porovnateľná s tým, ako by v podobnej situácii konal súkromný podnikateľský subjekt. |
| --- | --- |

6.

Komisia musí preskúmať, či uvedené dve plánované opatrenia spĺňajú kritériá, na základe ktorých ich možno považovať za konanie podnikateľského subjektu v trhovom hospodárstve, ako tvrdí Rumunsko. Komisia musí predovšetkým zistiť, či podpora spoločnosti Oltchim zo strany štátu, ktorý je držiteľom väčšinového podielu v nej a zároveň jej hlavným veriteľom, je porovnateľná s tým, ako by v podobnej situácii konal súkromný podnikateľský subjekt.

| 7. | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť, Komisia sa v tejto fáze domnieva, že predmetné tri opatrenia nemožno považovať za zlučiteľné na základe usmernení o regionálnej pomoci (1), ani na základe usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (2), a ani na základe dočasného rámca (3). |
| --- | --- |

7.

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť, Komisia sa v tejto fáze domnieva, že predmetné tri opatrenia nemožno považovať za zlučiteľné na základe usmernení o regionálnej pomoci (1), ani na základe usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (2), a ani na základe dočasného rámca (3).

IV.   ZÁVER

| 8. | Na základe uvedených úvah sa Komisia rozhodla začať v súvislosti s opísanými opatreniami konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

8.

Na základe uvedených úvah sa Komisia rozhodla začať v súvislosti s opísanými opatreniami konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

TEXT LISTU

„Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.“ |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.“

---

(1)  Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007–2013, Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

1

(2)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach, Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

2

(3)  Oznámenie Komisie – Dočasný rámec Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/36

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia)

(Text s významom pre EHP)

2009/C 321/12

| 1. | Komisii bolo dňa 10. decembra 2009 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Liberty Global Europe N.V. („LGE“, Holandsko), patriaci podniku Liberty Global Inc. („LGI“, Spojené štáty americké), získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia kontrolu nad celým podnikom Unitymedia GmbH („Unitymedia“, Nemecko) prostredníctvom kúpy akcií. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo dňa 10. decembra 2009 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Liberty Global Europe N.V. („LGE“, Holandsko), patriaci podniku Liberty Global Inc. („LGI“, Spojené štáty americké), získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia kontrolu nad celým podnikom Unitymedia GmbH („Unitymedia“, Nemecko) prostredníctvom kúpy akcií.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | LGE: prevádzkovanie káblových sietí v deviatich členských štátoch EÚ a pôsobenie v oblasti výroby obsahu televízneho vysielania prostredníctvom dcérskej spoločnosti, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

LGE: prevádzkovanie káblových sietí v deviatich členských štátoch EÚ a pôsobenie v oblasti výroby obsahu televízneho vysielania prostredníctvom dcérskej spoločnosti,

| — | Unitymedia: prevádzkovanie regionálnych širokopásmových káblových sietí v nemeckých spolkových krajinách Severné Porýnie – Westfálsko a Hesensko. |
| --- | --- |

—

Unitymedia: prevádzkovanie regionálnych širokopásmových káblových sietí v nemeckých spolkových krajinách Severné Porýnie – Westfálsko a Hesensko.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301 alebo 22967244) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301 alebo 22967244) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/37

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(Text s významom pre EHP)

2009/C 321/13

| 1. | Komisii bolo dňa 16. decembra 2009 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Deutsche Bank AG získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia kontrolu nad celým podnikom Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo dňa 16. decembra 2009 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Deutsche Bank AG získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia kontrolu nad celým podnikom Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Deutsche Bank AG: vkladové a úverové operácie, depozitné a úschovné služby, platobný styk, súkromné bankovníctvo, správa aktív, emisný obchod, všetko služby určené súkromným, podnikovým a inštitucionálnym klientom, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Deutsche Bank AG: vkladové a úverové operácie, depozitné a úschovné služby, platobný styk, súkromné bankovníctvo, správa aktív, emisný obchod, všetko služby určené súkromným, podnikovým a inštitucionálnym klientom,

| — | Sal. Oppenheim: vkladové a úverové operácie, súkromné bankovníctvo, správa majetku, investičné bankovníctvo, depozitné a úschovné služby, financovanie vývozu, všetko služby určené súkromným, podnikovým a inštitucionálnym klientom. |
| --- | --- |

—

Sal. Oppenheim: vkladové a úverové operácie, súkromné bankovníctvo, správa majetku, investičné bankovníctvo, depozitné a úschovné služby, financovanie vývozu, všetko služby určené súkromným, podnikovým a inštitucionálnym klientom.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301 alebo 22967244) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301 alebo 22967244) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

INÉ AKTY

Komisia

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/38

---

Uverejnenie žiadosti o uznanie tradičného pojmu podľa článku 33 nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009 (1)

2009/C 321/14

Podľa článku 33 nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009 sa v Úradnom vestníku sérii C uverejní žiadosť o uznanie tradičného pojmu s cieľom informovať tretie strany o existencii tejto žiadosti a poskytnúť im tak možnosť vzniesť námietky proti požadovanému uznaniu a požadovanej ochrane tradičného pojmu.

UVEREJNENIE ŽIADOSTI O UZNANIE TRADIČNÉHO POJMU PODĽA ČLÁNKU 33 NARIADENIA KOMISIE (ES) č. 607/2009

| Dátum prijatia žiadosti | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Počet strán | 1 |
| Jazyk žiadosti | angličtina |
| Číslo spisu | TDT/CZ/N0003 |

Dátum prijatia žiadosti

30.11.2009

Počet strán

1

Jazyk žiadosti

angličtina

Číslo spisu

TDT/CZ/N0003

Žiadateľ:

| Príslušný orgán členského štátu | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Príslušný orgán členského štátu

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Označenie: CLARET

Tradičný pojem podľa článku 118u ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007

Jazyk:

| — | Článok 31 ods. 1 písm. b) nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009 |
| --- | --- |

—

Článok 31 ods. 1 písm. b) nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009

Zoznam príslušných chránených označení pôvodu alebo zemepisných označení:

| — | Všetky české chránené označenia pôvodu uvedené v zozname |
| --- | --- |

—

Všetky české chránené označenia pôvodu uvedené v zozname

Kategórie vinárskych výrobkov:

| — | Víno [príloha XIb k nariadeniu Rady (ES) č. 1234/2007] |
| --- | --- |

—

Víno [príloha XIb k nariadeniu Rady (ES) č. 1234/2007]

Vymedzenie pojmu:

| — | Víno vyrobené z modrého hrozna bez kvasenia na šupkách. |
| --- | --- |

—

Víno vyrobené z modrého hrozna bez kvasenia na šupkách.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 193, 24.7.2009, s. 60.

---

| 29.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 321/40

---

Uverejnenie žiadosti o uznanie tradičného pojmu podľa článku 33 nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009 (1)

2009/C 321/15

Podľa článku 33 nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009 sa v Úradnom vestníku sérii C uverejní žiadosť o uznanie tradičného pojmu s cieľom informovať tretie strany o existencii tejto žiadosti a poskytnúť im tak možnosť vzniesť námietky proti požadovanému uznaniu a požadovanej ochrane tradičného pojmu.

UVEREJNENIE ŽIADOSTI O UZNANIE TRADIČNÉHO POJMU PODĽA ČLÁNKU 33 NARIADENIA KOMISIE (ES) č. 607/2009

| Dátum prijatia žiadosti | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Počet strán | 1 |
| Jazyk žiadosti | angličtina |
| Číslo spisu | TDT/CZ/N0002 |

Dátum prijatia žiadosti

30.11.2009

Počet strán

1

Jazyk žiadosti

angličtina

Číslo spisu

TDT/CZ/N0002

Žiadateľ:

| Príslušný orgán členského štátu | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Príslušný orgán členského štátu

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Označenie: SUR LIE

Tradičný pojem podľa článku 118u ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007.

Jazyk:

| — | Článok 31 ods. 1 písm. b) nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009. |
| --- | --- |

—

Článok 31 ods. 1 písm. b) nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009.

Zoznam príslušných chránených označení pôvodu alebo zemepisných označení:

| — | Všetky české chránené označenia pôvodu uvedené v zozname. |
| --- | --- |

—

Všetky české chránené označenia pôvodu uvedené v zozname.

Kategórie vinárskych výrobkov:

| — | Víno [príloha XIb k nariadeniu Rady (ES) č. 1234/2007]. |
| --- | --- |

—

Víno [príloha XIb k nariadeniu Rady (ES) č. 1234/2007].

Vymedzenie pojmu:

| — | Víno sa počas výroby nechalo ležať na kvasničných kaloch po dobu aspoň šiestich mesiacov. |
| --- | --- |

—

Víno sa počas výroby nechalo ležať na kvasničných kaloch po dobu aspoň šiestich mesiacov.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 193, 24.7.2009, s. 60.

---