# Az Európai Unió C 322/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.322.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 322 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. december 30. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.322.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 322

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. december 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2009/C 322/01 | A kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezmény hatékony végrehajtását célzó felülvizsgált magatartási kódex | 1 |
| | Bizottság |
| 2009/C 322/02 | Az Európai Közösségek Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata | 11 |
| 2009/C 322/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo) (
  1
  ) | 13 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Tanács

2009/C 322/01

A kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezmény hatékony végrehajtását célzó felülvizsgált magatartási kódex

1

Bizottság

2009/C 322/02

Az Európai Közösségek Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata

11

2009/C 322/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo) (
  1
  )

1

13

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Parlament |
| 2009/C 322/04 | Európai Ügyekkel Foglalkozó Bizottságok Konferenciája (COSAC) – A XLII. COSAC észrevételei – Stockholm, 2009. október 4–6. | 14 |
| | Bizottság |
| 2009/C 322/05 | Euro-átváltási árfolyamok | 17 |
| 2009/C 322/06 | A Bizottság közleménye a Bizottság 1996. szeptember 19–i 96/60/EK irányelvének bevezetése tárgykörében a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási kombinált mosó- és szárítógépek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról(Az irányelvhez harmonizált szabványok címeinek és hivatkozási számainak közzététele)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Parlament

2009/C 322/04

Európai Ügyekkel Foglalkozó Bizottságok Konferenciája (COSAC) – A XLII. COSAC észrevételei – Stockholm, 2009. október 4–6.

14

Bizottság

2009/C 322/05

Euro-átváltási árfolyamok

17

2009/C 322/06

A Bizottság közleménye a Bizottság 1996. szeptember 19–i 96/60/EK irányelvének bevezetése tárgykörében a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási kombinált mosó- és szárítógépek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról(Az irányelvhez harmonizált szabványok címeinek és hivatkozási számainak közzététele)
   (
  1
  )

(Az irányelvhez harmonizált szabványok címeinek és hivatkozási számainak közzététele)

1

18

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 322/07 | Ajánlattételi felhívás 2009 – Európa a polgárokért program (2007–2013) – A programba tartozó fellépések végrehajtása: Aktív polgárokat Európának, Aktív társadalmat Európának és Aktív európai megemlékezés | 19 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 322/08 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról | 23 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 322/09 | Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 35/09 (ex NN 77/B/01) – A halászati és akvakultúra-ágazat foglalkoztatásszintjének növelését célzó intézkedések – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  ) | 28 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 322/10 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 33 |
| 2009/C 322/11 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 39 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 322/07

Ajánlattételi felhívás 2009 – Európa a polgárokért program (2007–2013) – A programba tartozó fellépések végrehajtása: Aktív polgárokat Európának, Aktív társadalmat Európának és Aktív európai megemlékezés

19

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 322/08

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

23

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 322/09

Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 35/09 (ex NN 77/B/01) – A halászati és akvakultúra-ágazat foglalkoztatásszintjének növelését célzó intézkedések – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  )

1

28

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 322/10

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

33

2009/C 322/11

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Tanács

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/1

---

A kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezmény hatékony végrehajtását célzó felülvizsgált magatartási kódex

2009/C 322/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELŐI A TANÁCS ÜLÉSE SORÁN,

TEKINTETTEL a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló, 1990. július 23-i egyezményre (a továbbiakban: a választottbíráskodási egyezmény),

ELISMERVE mind a tagállamokra, mint a választottbíráskodási egyezmény szerződő feleire, mind az adóalanyokra nézve annak szükségességét, hogy a választottbíráskodási egyezmény hatékony megvalósítása érdekében részletesebb szabályok álljanak rendelkezésre,

TUDOMÁSUL VÉVE az EU közös transzferárfórumának (JTPF) 2007 márciusa és 2009 márciusa között végzett munkájáról készült 2009. szeptember 14-i bizottsági közleményt, amely a JTPF által a szankciókkal és a transzferárképzéssel, valamint a választottbíráskodási egyezmény néhány rendelkezésének értelmezésével kapcsolatban készített jelentéseken alapul,

HANGSÚLYOZVA, hogy e magatartási kódex olyan politikai kötelezettségvállalás, amely nem érinti a tagállamok jogait és kötelezettségeit, illetve a tagállamoknak és az Európai Uniónak az Európai Unióról szóló szerződésből és az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő hatásköreit,

ELISMERVE, hogy e magatartási kódex végrehajtása nem akadályozhatja a globálisabb szintű megoldások lehetőségét,

JÓVÁHAGYVA a JTPF szankciókról szóló jelentésének következtetéseit,

A KÖVETKEZŐ MAGATARTÁSI KÓDEXET FOGADJÁK EL:

A tagállamok és az Európai Unió hatásköreinek sérelme nélkül e felülvizsgált magatartási kódex a választottbíráskodási egyezmény végrehajtását és a tagállamok közötti kettős adóztatásról szóló szerződések hatálya alá tartozó kölcsönös megállapodási eljárások egyes vonatkozó kérdéseit érinti.

1.   A választottbíráskodási egyezmény alkalmazási köre

1.1.   Háromoldalú transzferárképzési ügyek az EU-n belül

| a) | E magatartási kódex alkalmazásában háromoldalú uniós ügy az olyan ügy, amelynek esetében a választottbíráskodási egyezmény keretébe tartozó eljárás első szakaszában két tagállami hatóság a szokásos piaci feltételek elvének (arm’s length principle) alkalmazásával nem tudja teljes mértékben elkerülni a kettős adóztatást egy transzferárképzési ügyben, mert egy (vagy több) másik tagállamban letelepedett kapcsolt vállalkozás, amelyet mindkét illetékes tagállami hatóság (funkcionális elemzést és egyéb kapcsolódó tényeket tartalmazó összehasonlíthatóság-elemzéssel) azonosított, jelentős szerepet töltött be abban, hogy releváns ügyletek láncolata vagy kereskedelmi/pénzügyi viszonyok tekintetében a szokásostól eltérő piaci feltételek alakuljanak ki, és ezt a kettős adóztatással sújtott és a választottbíráskodási egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását kérelmező adóalany is elismeri. |
| --- | --- |

a)

E magatartási kódex alkalmazásában háromoldalú uniós ügy az olyan ügy, amelynek esetében a választottbíráskodási egyezmény keretébe tartozó eljárás első szakaszában két tagállami hatóság a szokásos piaci feltételek elvének (arm’s length principle) alkalmazásával nem tudja teljes mértékben elkerülni a kettős adóztatást egy transzferárképzési ügyben, mert egy (vagy több) másik tagállamban letelepedett kapcsolt vállalkozás, amelyet mindkét illetékes tagállami hatóság (funkcionális elemzést és egyéb kapcsolódó tényeket tartalmazó összehasonlíthatóság-elemzéssel) azonosított, jelentős szerepet töltött be abban, hogy releváns ügyletek láncolata vagy kereskedelmi/pénzügyi viszonyok tekintetében a szokásostól eltérő piaci feltételek alakuljanak ki, és ezt a kettős adóztatással sújtott és a választottbíráskodási egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását kérelmező adóalany is elismeri.

| b) | A választottbíráskodási egyezmény hatálya a tagállamok közötti háromoldalú ügyekhez kapcsolódó valamennyi EU-n belüli ügyletre kiterjed. |
| --- | --- |

b)

A választottbíráskodási egyezmény hatálya a tagállamok közötti háromoldalú ügyekhez kapcsolódó valamennyi EU-n belüli ügyletre kiterjed.

1.2.   Alultőkésítés (1)

A választottbíráskodási egyezmény egyértelműen hivatkozik a kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatokból eredő nyereségre, de nem tesz különbséget az egyes nyereségtípusok között. Ezért a pénzügyi kapcsolatokból eredő és a szokásos piaci feltételek elvén alapuló nyereségkiigazításokat, többek között a kölcsönöket és azok feltételeit a választottbíráskodási egyezmény alkalmazási körébe tartozónak kell tekinteni.

2.   Elfogadhatóság

A választottbíráskodási egyezmény 18. cikke alapján a tagállamoknak akkor ajánlott egy ügyet az egyezmény keretébe tartozónak tekinteni, ha a kérelmet – egy új tagállam egyezményhez való csatlakozásának hatálybalépése után – megfelelő időpontban nyújtják be, akkor is, ha a kiigazítás korábbi adóévre vonatkozik.

3.   Súlyos szankciók

Mivel a 8. cikk (1) bekezdése súlyos szankció kiszabása esetén rugalmasságot ír elő a választottbíráskodási egyezmény alkalmazásának visszautasítása tekintetében, és az 1995 óta szerzett gyakorlati tapasztalatokat figyelembe véve, a tagállamoknak ajánlott pontosítani vagy felülvizsgálni a választottbíráskodási egyezmény mellékletében levő egyoldalú nyilatkozataikat, hogy jobban tükrözzék azt az elvet, miszerint súlyos szankció csak kivételes esetekben alkalmazandó, mint például a csalás.

4.   A hároméves időszak kezdete (a kérelem beadási határideje a választottbíráskodási egyezmény 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően)

A hároméves időszak kezdete annak „az első adómegállapításról szóló vagy annak megfelelő értesítésnek az időpontja, amely a választottbíráskodási egyezmény 1. cikkének értelmében kettős adózást eredményez, vagy vélhetően kettős adózást fog eredményezni, pl. valamely transzferár-kiigazítás miatt” (2).

A transzfer-árképzési ügyekre vonatkozóan a tagállamoknak a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 25. cikke (1) bekezdése által megállapított és a tagállamok közötti, kettős adóztatásról szóló szerződések által alkalmazott hároméves időszak meghatározása esetében is ajánlott e fogalommeghatározás alkalmazása.

5.   A kétéves időszak kezdete (a választottbíráskodási egyezmény 7. cikkének (1) bekezdése)

| a) | A választottbíráskodási egyezmény 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában egy ügy akkor minősül a 6. cikk (1) bekezdése szerint megfelelően benyújtottnak, ha az adóalany rendelkezésre bocsátja az alábbiakat:






  i. | a kérelmet benyújtó tagállam vállalkozásának, illetve az adott ügyletekben részt vevő egyéb feleknek az azonosító adatai (például név, cím, adóazonosító szám); |
| --- | --- | --- |

a)

A választottbíráskodási egyezmény 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában egy ügy akkor minősül a 6. cikk (1) bekezdése szerint megfelelően benyújtottnak, ha az adóalany rendelkezésre bocsátja az alábbiakat:

i.

a kérelmet benyújtó tagállam vállalkozásának, illetve az adott ügyletekben részt vevő egyéb feleknek az azonosító adatai (például név, cím, adóazonosító szám);

| ii. | az ügy lényeges tényállásának és körülményeinek részletei (ideértve a vállalkozás és az adott ügyletekben részt vevő egyéb felek közötti kapcsolat részleteit); |
| --- | --- |

ii.

az ügy lényeges tényállásának és körülményeinek részletei (ideértve a vállalkozás és az adott ügyletekben részt vevő egyéb felek közötti kapcsolat részleteit);

| iii. | a kérdéses adómegállapítási időszakok azonosítása; |
| --- | --- |

iii.

a kérdéses adómegállapítási időszakok azonosítása;

| iv. | az állítólagos kettős adóztatást eredményező adómegállapítási értesítések, adóellenőrzési jelentés vagy annak megfelelő dokumentum másolatai; |
| --- | --- |

iv.

az állítólagos kettős adóztatást eredményező adómegállapítási értesítések, adóellenőrzési jelentés vagy annak megfelelő dokumentum másolatai;

| v. | bármely, a vállalkozás, vagy az adott ügyletekben részt vevő egyéb fél által kezdeményezett jogorvoslati és peres eljárás részletei, valamint az üggyel kapcsolatos bármely bírósági határozat; |
| --- | --- |

v.

bármely, a vállalkozás, vagy az adott ügyletekben részt vevő egyéb fél által kezdeményezett jogorvoslati és peres eljárás részletei, valamint az üggyel kapcsolatos bármely bírósági határozat;

| vi. | a vállalkozás indoklása arra nézve, hogy miért úgy ítéli meg, hogy a választottbíráskodási egyezmény 4. cikkében megállapított elvek figyelembevételére nem került sor; |
| --- | --- |

vi.

a vállalkozás indoklása arra nézve, hogy miért úgy ítéli meg, hogy a választottbíráskodási egyezmény 4. cikkében megállapított elvek figyelembevételére nem került sor;

| vii. | a vállalkozás kötelezettségvállalása arra nézve, hogy a lehető legteljesebben és leggyorsabban válaszol az illetékes hatóság minden jogos és helytálló kérelmére, valamint dokumentációt bocsát az illetékes hatóságok rendelkezésére; valamint |
| --- | --- |

vii.

a vállalkozás kötelezettségvállalása arra nézve, hogy a lehető legteljesebben és leggyorsabban válaszol az illetékes hatóság minden jogos és helytálló kérelmére, valamint dokumentációt bocsát az illetékes hatóságok rendelkezésére; valamint

| viii. | az adóalany kérelmének kézhezvételétől számított két hónapon belül az illetékes hatóság által igényelt bármely további különleges információ. |
| --- | --- |

viii.

az adóalany kérelmének kézhezvételétől számított két hónapon belül az illetékes hatóság által igényelt bármely további különleges információ.

| b) | A kétéves időszak az alábbi időpontok közül a későbbi időpontban kezdődik:






  i. | az adómegállapításról szóló értesítés időpontja, vagyis az adóhatóságnak az egyéb jövedelemre vonatkozó végső határozata, vagy az annak megfelelő más dokumentum; |
| --- | --- | --- |

b)

A kétéves időszak az alábbi időpontok közül a későbbi időpontban kezdődik:

i.

az adómegállapításról szóló értesítés időpontja, vagyis az adóhatóságnak az egyéb jövedelemre vonatkozó végső határozata, vagy az annak megfelelő más dokumentum;

| ii. | a kérelem és az 5. pont a) alpontjában meghatározott minimális információ illetékes hatóság általi kézhezvételének időpontja. |
| --- | --- |

ii.

a kérelem és az 5. pont a) alpontjában meghatározott minimális információ illetékes hatóság általi kézhezvételének időpontja.

6.   A választottbíráskodási egyezmény hatálya alá tartozó kölcsönös megállapodási eljárások

6.1.   Általános rendelkezések

| a) | Tekintet nélkül arra, hogy ez milyen közvetlen adózási következményekkel jár majd az egyes tagállamokra nézve, a szokásos piaci feltételek OECD által javasolt elvét alkalmazni kell. |
| --- | --- |

a)

Tekintet nélkül arra, hogy ez milyen közvetlen adózási következményekkel jár majd az egyes tagállamokra nézve, a szokásos piaci feltételek OECD által javasolt elvét alkalmazni kell.

| b) | Az ügyeket – az adott ügy kérdéseinek összetettségétől függően – a lehető leghamarabb meg kell oldani. |
| --- | --- |

b)

Az ügyeket – az adott ügy kérdéseinek összetettségétől függően – a lehető leghamarabb meg kell oldani.

| c) | A kölcsönös megállapodás mielőbbi elérése érdekében minden megfelelő eszköz lehetőségét – beleértve a személyes találkozókat is – meg kell vizsgálni. Adott esetben a vállalkozás felkérést kaphat arra, hogy az illetékes hatóság előtt tartson beszámolót. |
| --- | --- |

c)

A kölcsönös megállapodás mielőbbi elérése érdekében minden megfelelő eszköz lehetőségét – beleértve a személyes találkozókat is – meg kell vizsgálni. Adott esetben a vállalkozás felkérést kaphat arra, hogy az illetékes hatóság előtt tartson beszámolót.

| d) | E magatartási kódex rendelkezéseit figyelembe véve, attól az időponttól számított két éven belül, amikor az ügyet e magatartási kódex 5. pontjának b) alpontjával összhangban valamely illetékes hatóságnak először benyújtották, kölcsönös megállapodásra kell jutni. El kell ismerni azonban, hogy bizonyos helyzetekben (például az ügy közeli megoldása vagy különösen összetett ügyletek, illetve háromoldalú ügyek) helyénvaló lehet a választottbíráskodási egyezmény 7. cikke (4) bekezdésének alkalmazása (amely a határidő kiterjesztését írja elő) keretében rövid kiterjesztésről megállapodni. |
| --- | --- |

d)

E magatartási kódex rendelkezéseit figyelembe véve, attól az időponttól számított két éven belül, amikor az ügyet e magatartási kódex 5. pontjának b) alpontjával összhangban valamely illetékes hatóságnak először benyújtották, kölcsönös megállapodásra kell jutni. El kell ismerni azonban, hogy bizonyos helyzetekben (például az ügy közeli megoldása vagy különösen összetett ügyletek, illetve háromoldalú ügyek) helyénvaló lehet a választottbíráskodási egyezmény 7. cikke (4) bekezdésének alkalmazása (amely a határidő kiterjesztését írja elő) keretében rövid kiterjesztésről megállapodni.

| e) | A kölcsönös megállapodási eljárás az azt kérelmező személyre, vagy az ügyben érintett bármely egyéb személyre nézve nem járhat nem helyénvaló vagy túlzott teljesítési költségekkel. |
| --- | --- |

e)

A kölcsönös megállapodási eljárás az azt kérelmező személyre, vagy az ügyben érintett bármely egyéb személyre nézve nem járhat nem helyénvaló vagy túlzott teljesítési költségekkel.

6.2.   Háromoldalú transzferárképzési ügyek az EU-n belül

| a) | Amint a tagállamok illetékes hatóságai egyetértenek abban, hogy a szóban forgó ügyet uniós háromoldalú ügynek kell tekinteni, haladéktalanul fel kell kérniük a másik (többi) uniós illetékes hatóságot, hogy megfigyelőként vagy aktív érdekelt félként vegyen részt az eljárásban és a vitákban, és hogy döntsenek közösen arról, hogy melyik az általuk előnyben részesített megközelítés. Ennek megfelelően valamennyi információt meg kell osztani a másik (többi) illetékes hatósággal, például információcsere révén. A másik (többi) illetékes hatóságot fel kell kérni, hogy vegye tudomásul a „hatáskörébe tartozó” adóalany tényleges vagy esetleges érintettségét. |
| --- | --- |

a)

Amint a tagállamok illetékes hatóságai egyetértenek abban, hogy a szóban forgó ügyet uniós háromoldalú ügynek kell tekinteni, haladéktalanul fel kell kérniük a másik (többi) uniós illetékes hatóságot, hogy megfigyelőként vagy aktív érdekelt félként vegyen részt az eljárásban és a vitákban, és hogy döntsenek közösen arról, hogy melyik az általuk előnyben részesített megközelítés. Ennek megfelelően valamennyi információt meg kell osztani a másik (többi) illetékes hatósággal, például információcsere révén. A másik (többi) illetékes hatóságot fel kell kérni, hogy vegye tudomásul a „hatáskörébe tartozó” adóalany tényleges vagy esetleges érintettségét.

| b) | Az uniós háromoldalú ügyekben felmerülő kettős adóztatás megoldásához az érintett illetékes hatóságok a választottbíráskodási egyezmény keretében az alábbi megközelítések valamelyikét alkalmazhatják:






  i. | az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy többoldalú megközelítést alkalmaznak (az összes érintett illetékes hatóság azonnali és teljes körű részvétele); vagy |
| --- | --- | --- |

b)

Az uniós háromoldalú ügyekben felmerülő kettős adóztatás megoldásához az érintett illetékes hatóságok a választottbíráskodási egyezmény keretében az alábbi megközelítések valamelyikét alkalmazhatják:

i.

az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy többoldalú megközelítést alkalmaznak (az összes érintett illetékes hatóság azonnali és teljes körű részvétele); vagy

| ii. | az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy kétoldalú eljárást kezdenek, amelynek résztvevője az a két illetékes hatóság, amely (funkcionális elemzést és egyéb kapcsolódó tényeket tartalmazó összehasonlíthatóság-elemzéssel) azonosította azt a másik tagállamban letelepedett kapcsolt vállalkozást, amely releváns ügyletek láncolatában vagy kereskedelmi/pénzügyi kapcsolatokban jelentős befolyás gyakorlása révén hozzájárult ahhoz, hogy a szokásostól eltérő piaci feltételek alakuljanak ki, és felkérik a másik (többi) uniós illetékes hatóságot, hogy megfigyelőként vegyen részt a kölcsönös megállapodási eljárás megbeszélésein; vagy |
| --- | --- |

ii.

az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy kétoldalú eljárást kezdenek, amelynek résztvevője az a két illetékes hatóság, amely (funkcionális elemzést és egyéb kapcsolódó tényeket tartalmazó összehasonlíthatóság-elemzéssel) azonosította azt a másik tagállamban letelepedett kapcsolt vállalkozást, amely releváns ügyletek láncolatában vagy kereskedelmi/pénzügyi kapcsolatokban jelentős befolyás gyakorlása révén hozzájárult ahhoz, hogy a szokásostól eltérő piaci feltételek alakuljanak ki, és felkérik a másik (többi) uniós illetékes hatóságot, hogy megfigyelőként vegyen részt a kölcsönös megállapodási eljárás megbeszélésein; vagy

| iii. | az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy egyidejűleg egynél több kétoldalú eljárást kezdenek, és felkérik a másik (többi) uniós illetékes hatóságot, hogy megfigyelőként vegyen részt a kölcsönös megállapodási eljárás megbeszélésein. |
| --- | --- |

iii.

az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy egyidejűleg egynél több kétoldalú eljárást kezdenek, és felkérik a másik (többi) uniós illetékes hatóságot, hogy megfigyelőként vegyen részt a kölcsönös megállapodási eljárás megbeszélésein.

A tagállamoknak az ilyen kettős adóztatási ügyek megoldásához többoldalú eljárás alkalmazását ajánlják. Ezzel azonban – az ügy egyedi tényei és körülményei alapján – minden esetben valamennyi illetékes hatóságnak egyet kell értenie. Ha többoldalú eljárásra nincs lehetőség és két (vagy több) egyidejű kétoldalú eljárás kezdődött, az összes releváns illetékes hatóságot be kell vonni a választottbíráskodási eljárás első szakaszába vagy az eredeti választottbíráskodási eljárásban részt vevő szerződő félként vagy megfigyelőként.

| c) | A vita alakulásától és a benyújtott bizonyítékoktól függően a megfigyelő az eljárás érdekelt felévé válhat. Ha a másik (többi) illetékes hatóság részt kíván venni a második szakaszban (választottbíráskodás), érdekelt féllé kell válnia.
  Ha a másik (többi) illetékes hatóság a vita során csak megfigyelő fél marad, ennek nincs következménye a választottbíráskodási egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása szempontjából (például ütemezési vagy eljárási kérdések).
  A megfigyelőként való részvétel nem jelenti azt, hogy a másik (többi) illetékes hatóságot kötelezi a választottbíráskodási eljárás végső eredménye.
  Az információcserének az eljárás során meg kell felelnie a szokásos jogi és adminisztratív követelményeknek és eljárásoknak. |
| --- | --- |

c)

A vita alakulásától és a benyújtott bizonyítékoktól függően a megfigyelő az eljárás érdekelt felévé válhat. Ha a másik (többi) illetékes hatóság részt kíván venni a második szakaszban (választottbíráskodás), érdekelt féllé kell válnia.

Ha a másik (többi) illetékes hatóság a vita során csak megfigyelő fél marad, ennek nincs következménye a választottbíráskodási egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása szempontjából (például ütemezési vagy eljárási kérdések).

A megfigyelőként való részvétel nem jelenti azt, hogy a másik (többi) illetékes hatóságot kötelezi a választottbíráskodási eljárás végső eredménye.

Az információcserének az eljárás során meg kell felelnie a szokásos jogi és adminisztratív követelményeknek és eljárásoknak.

| d) | Az adóalanyoknak a lehető leghamarabb tájékoztatniuk kell az érintett adóhatóságot arról, hogy az ügyben más tagállamokban levő felek érintettek lehetnek. Ezt az értesítést megfelelő időben követnie kell az összes releváns tény és kiegészítő dokumentum bemutatásának. Ez a megközelítés nemcsak gyorsabb megoldáshoz vezet, hanem véd attól is, hogy a kettős adóztatási ügyek megoldása a tagállamok eltérő eljárási határidői miatt meghiúsuljon. |
| --- | --- |

d)

Az adóalanyoknak a lehető leghamarabb tájékoztatniuk kell az érintett adóhatóságot arról, hogy az ügyben más tagállamokban levő felek érintettek lehetnek. Ezt az értesítést megfelelő időben követnie kell az összes releváns tény és kiegészítő dokumentum bemutatásának. Ez a megközelítés nemcsak gyorsabb megoldáshoz vezet, hanem véd attól is, hogy a kettős adóztatási ügyek megoldása a tagállamok eltérő eljárási határidői miatt meghiúsuljon.

6.3.   Gyakorlati működés és átláthatóság

| a) | A fordítás költségeinek, illetve a fordításból eredő késedelemnek a minimálisra csökkentése érdekében a kölcsönös megállapodási eljárást – különösen a tárgyalási álláspontokról szóló dokumentumok cseréjét – a közös munkanyelven, vagy azzal azonos hatással bíró módon kell lefolytatni, amennyiben az illetékes hatóságok kétoldalú (vagy többoldalú) alapon megállapodásra tudnak jutni. |
| --- | --- |

a)

A fordítás költségeinek, illetve a fordításból eredő késedelemnek a minimálisra csökkentése érdekében a kölcsönös megállapodási eljárást – különösen a tárgyalási álláspontokról szóló dokumentumok cseréjét – a közös munkanyelven, vagy azzal azonos hatással bíró módon kell lefolytatni, amennyiben az illetékes hatóságok kétoldalú (vagy többoldalú) alapon megállapodásra tudnak jutni.

| b) | Az illetékes hatóság – amelyhez a kölcsönös megállapodási eljárást kérelmező vállalkozás a kérelmet benyújtotta – folyamatosan tájékoztatja a vállalkozást valamennyi olyan jelentős fejleményről, amely az eljárás során hatással van a kérelemre. |
| --- | --- |

b)

Az illetékes hatóság – amelyhez a kölcsönös megállapodási eljárást kérelmező vállalkozás a kérelmet benyújtotta – folyamatosan tájékoztatja a vállalkozást valamennyi olyan jelentős fejleményről, amely az eljárás során hatással van a kérelemre.

| c) | Biztosítani kell az olyan személlyel kapcsolatos információ bizalmas jellegét, akit valamely kétoldalú, adóztatásról szóló egyezmény vagy valamely tagállam joga véd. |
| --- | --- |

c)

Biztosítani kell az olyan személlyel kapcsolatos információ bizalmas jellegét, akit valamely kétoldalú, adóztatásról szóló egyezmény vagy valamely tagállam joga véd.

| d) | Az illetékes hatóság az adóalany kölcsönös megállapodási eljárást kezdeményező kérelmének kézhezvételét a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül igazolja, s egyidejűleg értesíti az ügyben érintett egyéb tagállamok illetékes hatóságait, csatolva az adóalany kérelmének másolatát. |
| --- | --- |

d)

Az illetékes hatóság az adóalany kölcsönös megállapodási eljárást kezdeményező kérelmének kézhezvételét a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül igazolja, s egyidejűleg értesíti az ügyben érintett egyéb tagállamok illetékes hatóságait, csatolva az adóalany kérelmének másolatát.

| e) | Amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint a vállalkozás nem nyújtotta be a kölcsönös megállapodási eljárás megindításához szükséges, az 5. pont a) alpontjában meghatározott minimális információt, a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül felkéri a vállalkozást arra, hogy biztosítsa azokat a további specifikus információkat, amelyekre az illetékes hatóságnak szüksége van. |
| --- | --- |

e)

Amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint a vállalkozás nem nyújtotta be a kölcsönös megállapodási eljárás megindításához szükséges, az 5. pont a) alpontjában meghatározott minimális információt, a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül felkéri a vállalkozást arra, hogy biztosítsa azokat a további specifikus információkat, amelyekre az illetékes hatóságnak szüksége van.

| f) | A tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy az illetékes hatóság az alábbiak szerinti valamely formában választ ad a kérelmet benyújtó vállalkozásnak:






  i. | amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint a vállalkozás nyereségét egy másik tagállam vállalkozásának nyeresége nem tartalmazza, vagy vélhetően nem fogja tartalmazni, értesíti a vállalkozást a kétségeiről és további észrevételek megtételére kéri fel; |
| --- | --- | --- |

f)

A tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy az illetékes hatóság az alábbiak szerinti valamely formában választ ad a kérelmet benyújtó vállalkozásnak:

i.

amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint a vállalkozás nyereségét egy másik tagállam vállalkozásának nyeresége nem tartalmazza, vagy vélhetően nem fogja tartalmazni, értesíti a vállalkozást a kétségeiről és további észrevételek megtételére kéri fel;

| ii. | amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint a kérelem jól megalapozott, s amennyiben az illetékes hatóság maga is képes kielégítő megoldást nyújtani, erről értesíti a vállalkozást, és a lehető leghamarabb megteszi az indokolt kiigazításokat, illetve engedélyezi az indokolt kedvezményeket; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint a kérelem jól megalapozott, s amennyiben az illetékes hatóság maga is képes kielégítő megoldást nyújtani, erről értesíti a vállalkozást, és a lehető leghamarabb megteszi az indokolt kiigazításokat, illetve engedélyezi az indokolt kedvezményeket;

| iii. | amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint a kérelem jól megalapozott, de az illetékes hatóság maga nem képes kielégítő megoldást nyújtani, értesíti a vállalkozást arról, hogy az ügy megoldása érdekében kölcsönös megállapodásra törekszik a többi érintett tagállam illetékes hatóságával. |
| --- | --- |

iii.

amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint a kérelem jól megalapozott, de az illetékes hatóság maga nem képes kielégítő megoldást nyújtani, értesíti a vállalkozást arról, hogy az ügy megoldása érdekében kölcsönös megállapodásra törekszik a többi érintett tagállam illetékes hatóságával.

| g) | Amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint az ügy jól megalapozott, kölcsönös megállapodási eljárást kezdeményez, azáltal, hogy a másik (többi) tagállam illetékes hatóságát értesíti határozatáról, és ehhez mellékeli az e magatartási kódex 5. pontjának a) alpontjában meghatározott információ másolatát. Ezzel egyidejűleg a választottbíráskodási egyezményre hivatkozó személyt is értesíti a kölcsönös megállapodási eljárás megindításáról. A kölcsönös megállapodási eljárást megindító illetékes hatóság – a rendelkezésére álló információ alapján – értesíti továbbá a másik (többi) tagállam illetékes hatóságát és a kérelmezőt arról, hogy az ügyet a választottbíráskodási egyezmény 6. cikke (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül terjesztették-e elő, illetve a választottbíráskodási egyezmény 7. cikke (1) bekezdésében foglalt kétéves időszak kezdetéről. |
| --- | --- |

g)

Amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint az ügy jól megalapozott, kölcsönös megállapodási eljárást kezdeményez, azáltal, hogy a másik (többi) tagállam illetékes hatóságát értesíti határozatáról, és ehhez mellékeli az e magatartási kódex 5. pontjának a) alpontjában meghatározott információ másolatát. Ezzel egyidejűleg a választottbíráskodási egyezményre hivatkozó személyt is értesíti a kölcsönös megállapodási eljárás megindításáról. A kölcsönös megállapodási eljárást megindító illetékes hatóság – a rendelkezésére álló információ alapján – értesíti továbbá a másik (többi) tagállam illetékes hatóságát és a kérelmezőt arról, hogy az ügyet a választottbíráskodási egyezmény 6. cikke (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül terjesztették-e elő, illetve a választottbíráskodási egyezmény 7. cikke (1) bekezdésében foglalt kétéves időszak kezdetéről.

6.4.   A tárgyalási álláspontok kicserélése

| a) | A tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy amennyiben kölcsönös megállapodási eljárás indul, annak az országnak az illetékes hatósága, amelyben olyan adómegállapításra, azaz jövedelemről szóló adóhatósági végső határozat, vagy annak megfelelő más dokumentum kibocsátására került sor vagy fog sor kerülni, amely a választottbíráskodási egyezmény 1. cikkének értelmében kettős adóztatást eredményező, vagy vélhetően kettős adóztatást eredményező kiigazítást tartalmaz, megküldi tárgyalási álláspontját az ügyben érintett egyéb tagállamok illetékes hatóságainak, az alábbiakat meghatározva:






  i. | a kérelmező személy ügye; |
| --- | --- | --- |

a)

A tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy amennyiben kölcsönös megállapodási eljárás indul, annak az országnak az illetékes hatósága, amelyben olyan adómegállapításra, azaz jövedelemről szóló adóhatósági végső határozat, vagy annak megfelelő más dokumentum kibocsátására került sor vagy fog sor kerülni, amely a választottbíráskodási egyezmény 1. cikkének értelmében kettős adóztatást eredményező, vagy vélhetően kettős adóztatást eredményező kiigazítást tartalmaz, megküldi tárgyalási álláspontját az ügyben érintett egyéb tagállamok illetékes hatóságainak, az alábbiakat meghatározva:

i.

a kérelmező személy ügye;

| ii. | az ügy érdemi részére vonatkozó véleménye, pl. miért véli úgy, hogy sor került vagy vélhetően sor fog kerülni kettős adóztatásra; |
| --- | --- |

ii.

az ügy érdemi részére vonatkozó véleménye, pl. miért véli úgy, hogy sor került vagy vélhetően sor fog kerülni kettős adóztatásra;

| iii. | az ügy megoldásának a kettős adóztatás megszüntetését célzó lehetőségei, a javaslat teljes körű magyarázatával együtt. |
| --- | --- |

iii.

az ügy megoldásának a kettős adóztatás megszüntetését célzó lehetőségei, a javaslat teljes körű magyarázatával együtt.

| b) | A tárgyalási álláspont tartalmazza az értékelés vagy kiigazítás teljes körű indoklását, amelyhez csatolni kell az illetékes hatóság tárgyalási álláspontját támogató alapdokumentációt, valamint a kiigazításhoz használt egyéb dokumentumok listáját. |
| --- | --- |

b)

A tárgyalási álláspont tartalmazza az értékelés vagy kiigazítás teljes körű indoklását, amelyhez csatolni kell az illetékes hatóság tárgyalási álláspontját támogató alapdokumentációt, valamint a kiigazításhoz használt egyéb dokumentumok listáját.

| c) | A tárgyalási álláspontot az adott ügy összetettségét figyelembe véve a lehető leghamarabb, de legfeljebb az alábbiak közül a legkésőbbi időponttól számított négy hónapon belül meg kell küldeni az ügyben érintett többi tagállam illetékes hatóságainak:






  i. | az adómegállapításról szóló értesítés, vagyis az adóhatóságnak az egyéb jövedelemre vonatkozó végső határozata, vagy az annak megfelelő más értesítés időpontja; |
| --- | --- | --- |

c)

A tárgyalási álláspontot az adott ügy összetettségét figyelembe véve a lehető leghamarabb, de legfeljebb az alábbiak közül a legkésőbbi időponttól számított négy hónapon belül meg kell küldeni az ügyben érintett többi tagállam illetékes hatóságainak:

i.

az adómegállapításról szóló értesítés, vagyis az adóhatóságnak az egyéb jövedelemre vonatkozó végső határozata, vagy az annak megfelelő más értesítés időpontja;

| ii. | a kérelem és az 5. pont i. alpontjában meghatározott minimális információ illetékes hatóság általi kézhezvételének időpontja. |
| --- | --- |

ii.

a kérelem és az 5. pont i. alpontjában meghatározott minimális információ illetékes hatóság általi kézhezvételének időpontja.

| d) | A tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy amennyiben egy olyan ország illetékes hatósága, amelyben nem bocsátottak ki és nem tervezik olyan adómegállapítás, vagy annak megfelelő más dokumentum kibocsátását, amely a választottbíráskodási egyezmény 1. cikkének értelmében kettős adóztatást eredményez vagy vélhetően kettős adóztatást fog eredményezni, pl. transzferár-kiigazítások miatt, egy másik illetékes hatóság tárgyalási álláspontját kézhez kapja, az adott ügy összetettségét figyelembe véve a lehető leghamarabb, de a tárgyalási álláspont kézhezvételétől számított hat hónapon belül arra választ ad. |
| --- | --- |

d)

A tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy amennyiben egy olyan ország illetékes hatósága, amelyben nem bocsátottak ki és nem tervezik olyan adómegállapítás, vagy annak megfelelő más dokumentum kibocsátását, amely a választottbíráskodási egyezmény 1. cikkének értelmében kettős adóztatást eredményez vagy vélhetően kettős adóztatást fog eredményezni, pl. transzferár-kiigazítások miatt, egy másik illetékes hatóság tárgyalási álláspontját kézhez kapja, az adott ügy összetettségét figyelembe véve a lehető leghamarabb, de a tárgyalási álláspont kézhezvételétől számított hat hónapon belül arra választ ad.

| e) | A választ az alábbi két forma közül az egyik szerint kell megadni:






  i. | amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint kettős adóztatásra került sor, vagy vélhetően kettős adóztatásra fog sor kerülni, és egyetért a tárgyalási álláspontban javasolt megoldással, erről értesíti a másik (többi) illetékes hatóságot, és a lehető leghamarabb megteszi a megoldásban foglalt kiigazításokat, illetve engedélyezi a kedvezményeket; |
| --- | --- | --- |

e)

A választ az alábbi két forma közül az egyik szerint kell megadni:

i.

amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint kettős adóztatásra került sor, vagy vélhetően kettős adóztatásra fog sor kerülni, és egyetért a tárgyalási álláspontban javasolt megoldással, erről értesíti a másik (többi) illetékes hatóságot, és a lehető leghamarabb megteszi a megoldásban foglalt kiigazításokat, illetve engedélyezi a kedvezményeket;

| ii. | amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint kettős adóztatásra nem került sor, illetve vélhetően nem fog sor kerülni, illetőleg nem ért egyet a tárgyalási álláspontban javasolt megoldással, a másik (többi) illetékes hatóságnak válaszdokumentum formájában megküldi tárgyalási álláspontját, amelyben meghatározza indokait és – figyelembe véve annak összetettségét – hozzávetőleges időbeosztást javasol az ügy megoldására vonatkozóan. A javaslat, amennyiben szükséges, tartalmazza egy személyes találkozó időpontját is, amelyre legfeljebb az alábbiak közül a legkésőbbi időponttól számított 18 hónapon belül kell sort keríteni:






  aa) | az adómegállapításról szóló értesítés, vagyis az adóhatóságnak az egyéb jövedelemre vonatkozó végső határozata, vagy az annak megfelelő más értesítés időpontja; |
| --- | --- | --- |

ii.

amennyiben az illetékes hatóság véleménye szerint kettős adóztatásra nem került sor, illetve vélhetően nem fog sor kerülni, illetőleg nem ért egyet a tárgyalási álláspontban javasolt megoldással, a másik (többi) illetékes hatóságnak válaszdokumentum formájában megküldi tárgyalási álláspontját, amelyben meghatározza indokait és – figyelembe véve annak összetettségét – hozzávetőleges időbeosztást javasol az ügy megoldására vonatkozóan. A javaslat, amennyiben szükséges, tartalmazza egy személyes találkozó időpontját is, amelyre legfeljebb az alábbiak közül a legkésőbbi időponttól számított 18 hónapon belül kell sort keríteni:

aa)

az adómegállapításról szóló értesítés, vagyis az adóhatóságnak az egyéb jövedelemre vonatkozó végső határozata, vagy az annak megfelelő más értesítés időpontja;

| bb) | a kérelem és az 5. pont a) alpontjában meghatározott minimális információ illetékes hatóság általi kézhezvételének időpontja. |
| --- | --- |

bb)

a kérelem és az 5. pont a) alpontjában meghatározott minimális információ illetékes hatóság általi kézhezvételének időpontja.

| f) | A tagállamok ezenfelül kötelezettséget vállalnak arra, hogy – amennyiben lehetséges – az eljárás mielőbbi lefolytatásához szükséges minden intézkedést meghoznak. E tekintetben a tagállamok célul tűzik ki, hogy rendszeresen, évente legalább egyszer, személyes találkozót szerveznek illetékes hatóságaik között, azzal a céllal, hogy a folyamatban levő kölcsönös megállapodási eljárásokat megvitassák (feltéve, hogy az ügyek száma indokolttá teszi ezeket a rendszeres találkozókat). |
| --- | --- |

f)

A tagállamok ezenfelül kötelezettséget vállalnak arra, hogy – amennyiben lehetséges – az eljárás mielőbbi lefolytatásához szükséges minden intézkedést meghoznak. E tekintetben a tagállamok célul tűzik ki, hogy rendszeresen, évente legalább egyszer, személyes találkozót szerveznek illetékes hatóságaik között, azzal a céllal, hogy a folyamatban levő kölcsönös megállapodási eljárásokat megvitassák (feltéve, hogy az ügyek száma indokolttá teszi ezeket a rendszeres találkozókat).

6.5.   A tagállamok közötti, kettős adóztatásról szóló szerződések

A transzferárral kapcsolatos ügyekre vonatkozóan a tagállamoknak ajánlott az 1., 2. és 3. pontban foglalt rendelkezések alkalmazása az OECD-nek az EU tagállamai közötti, kettős adóztatásról szóló szerződések által végrehajtott, jövedelem- és vagyonadóztatási modellegyezményének 25. cikke (1) bekezdésével összhangban indított kölcsönös megállapodási eljárásokra is.

7.   A választottbíráskodási egyezmény második szakaszának eljárásai

7.1.   Független személyek jegyzéke

| a) | A tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy további késedelem nélkül tájékoztatják a Tanács főtitkárát annak az öt független, elismert szaktudással rendelkező személynek a nevéről, aki a választottbíráskodási egyezmény 7. cikkének (1) bekezdésében említett tanácsadó bizottság tagjai közé választható, valamint ugyanilyen feltételek mellett a jegyzék bármilyen módosításáról. |
| --- | --- |

a)

A tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy további késedelem nélkül tájékoztatják a Tanács főtitkárát annak az öt független, elismert szaktudással rendelkező személynek a nevéről, aki a választottbíráskodási egyezmény 7. cikkének (1) bekezdésében említett tanácsadó bizottság tagjai közé választható, valamint ugyanilyen feltételek mellett a jegyzék bármilyen módosításáról.

| b) | Amikor a tagállamok a Tanács főtitkára számára megadják az elismert szaktudással rendelkező független személyek nevét, csatolják ezen személyek önéletrajzát is, amelynek többek között tartalmaznia kell az ezen személyek jogi, adóügyi, és különösen transzferárképzéssel kapcsolatos tapasztalatának leírását. |
| --- | --- |

b)

Amikor a tagállamok a Tanács főtitkára számára megadják az elismert szaktudással rendelkező független személyek nevét, csatolják ezen személyek önéletrajzát is, amelynek többek között tartalmaznia kell az ezen személyek jogi, adóügyi, és különösen transzferárképzéssel kapcsolatos tapasztalatának leírását.

| c) | A tagállamok a jegyzékben továbbá azt is jelezhetik, hogy az elismert szaktudással rendelkező független személyek közül mely személyek felelnek meg az elnökké választás követelményeinek. |
| --- | --- |

c)

A tagállamok a jegyzékben továbbá azt is jelezhetik, hogy az elismert szaktudással rendelkező független személyek közül mely személyek felelnek meg az elnökké választás követelményeinek.

| d) | A Tanács főtitkára minden évben felhívja a tagállamokat arra, hogy erősítsék meg az elismert szaktudással rendelkező független személyek nevét, és/vagy adják meg a helyükbe lépő személyek nevét. |
| --- | --- |

d)

A Tanács főtitkára minden évben felhívja a tagállamokat arra, hogy erősítsék meg az elismert szaktudással rendelkező független személyek nevét, és/vagy adják meg a helyükbe lépő személyek nevét.

| e) | Az elismert szaktudással rendelkező független személyek összesített listáját a Tanács honlapján közzéteszik. |
| --- | --- |

e)

Az elismert szaktudással rendelkező független személyek összesített listáját a Tanács honlapján közzéteszik.

| f) | Az elismert szaktudással rendelkező független személyeknek nem kell a jelölő állam állampolgárának lenniük vagy ott lakóhellyel rendelkezniük, de tagállam állampolgárának kell lenniük és lakóhellyel kell rendelkezniük a választottbíráskodási egyezmény hatálya alá tartozó területen. |
| --- | --- |

f)

Az elismert szaktudással rendelkező független személyeknek nem kell a jelölő állam állampolgárának lenniük vagy ott lakóhellyel rendelkezniük, de tagállam állampolgárának kell lenniük és lakóhellyel kell rendelkezniük a választottbíráskodási egyezmény hatálya alá tartozó területen.

| g) | Az illetékes hatóságok számára ajánlott egy – megállapodás szerinti – elfogadási nyilatkozat és a meghatározott ügyre vonatkozó függetlenségi nyilatkozat kidolgozása, amelyet a kiválasztott független, elismert szaktudással rendelkező személynek alá kell írnia. |
| --- | --- |

g)

Az illetékes hatóságok számára ajánlott egy – megállapodás szerinti – elfogadási nyilatkozat és a meghatározott ügyre vonatkozó függetlenségi nyilatkozat kidolgozása, amelyet a kiválasztott független, elismert szaktudással rendelkező személynek alá kell írnia.

7.2.   A tanácsadó bizottság felállítása

| a) | A tagállamok eltérő megállapodása hiányában az a tagállam, amely az első olyan adómegállapítási értesítést, vagyis az adóhatóságnak az egyéb jövedelemről szóló végső határozatát, vagy az annak megfelelő más értesítést kibocsátotta, amely a választottbíráskodási egyezmény 1. cikke értelmében kettős adóztatást eredményez, vagy vélhetően kettős adóztatást fog eredményezni, kezdeményezi a tanácsadó bizottság felállítását, és a másik (többi) tagállammal egyetértésben megrendezi annak találkozóit. |
| --- | --- |

a)

A tagállamok eltérő megállapodása hiányában az a tagállam, amely az első olyan adómegállapítási értesítést, vagyis az adóhatóságnak az egyéb jövedelemről szóló végső határozatát, vagy az annak megfelelő más értesítést kibocsátotta, amely a választottbíráskodási egyezmény 1. cikke értelmében kettős adóztatást eredményez, vagy vélhetően kettős adóztatást fog eredményezni, kezdeményezi a tanácsadó bizottság felállítását, és a másik (többi) tagállammal egyetértésben megrendezi annak találkozóit.

| b) | Az illetékes hatóságoknak a választottbíráskodási egyezmény 7. cikkében meghatározott időszak lejártát követően hat hónapon belül fel kell állítaniuk a tanácsadó bizottságot. Ha az egyik illetékes hatóság ezt nem teszi meg, a másik érintett hatóság jogosult erre. |
| --- | --- |

b)

Az illetékes hatóságoknak a választottbíráskodási egyezmény 7. cikkében meghatározott időszak lejártát követően hat hónapon belül fel kell állítaniuk a tanácsadó bizottságot. Ha az egyik illetékes hatóság ezt nem teszi meg, a másik érintett hatóság jogosult erre.

| c) | A tanácsadó bizottság az elnökön és az illetékes hatóságok képviselőin kívül általában két, elismert szaktudással rendelkező független személyből áll. Háromoldalú ügyekben, amikor a többoldalú megközelítés keretében tanácsadó bizottságot kell felállítani, a tagállamoknak – szükség esetén további eljárási szabályok bevezetésével – figyelembe kell venniük a választottbíráskodási egyezmény 11. cikke (2) bekezdésének előírásait annak biztosításához, hogy a tanácsadó bizottság véleményét tagjainak – beleértve az elnököt – egyszerű többségével el tudja fogadni. |
| --- | --- |

c)

A tanácsadó bizottság az elnökön és az illetékes hatóságok képviselőin kívül általában két, elismert szaktudással rendelkező független személyből áll. Háromoldalú ügyekben, amikor a többoldalú megközelítés keretében tanácsadó bizottságot kell felállítani, a tagállamoknak – szükség esetén további eljárási szabályok bevezetésével – figyelembe kell venniük a választottbíráskodási egyezmény 11. cikke (2) bekezdésének előírásait annak biztosításához, hogy a tanácsadó bizottság véleményét tagjainak – beleértve az elnököt – egyszerű többségével el tudja fogadni.

| d) | A tanácsadó bizottságot egy titkárság segíti, amely számára a tanácsadó bizottság felállítását kezdeményező tagállam biztosítja a szükséges munkafeltételeket, kivéve, ha az érintett tagállamok másként állapodnak meg. A függetlenség megőrzése végett a titkárság a tanácsadó bizottság elnökének felügyelete alatt működik. A titkárság tagjait a választottbíráskodási egyezmény 9. cikkének (6) bekezdésében foglalt, titoktartásra vonatkozó rendelkezések kötik. |
| --- | --- |

d)

A tanácsadó bizottságot egy titkárság segíti, amely számára a tanácsadó bizottság felállítását kezdeményező tagállam biztosítja a szükséges munkafeltételeket, kivéve, ha az érintett tagállamok másként állapodnak meg. A függetlenség megőrzése végett a titkárság a tanácsadó bizottság elnökének felügyelete alatt működik. A titkárság tagjait a választottbíráskodási egyezmény 9. cikkének (6) bekezdésében foglalt, titoktartásra vonatkozó rendelkezések kötik.

| e) | Az érintett tagállamok illetékes hatóságai előre meghatározhatják a tanácsadó bizottság találkozóinak és véleménye közzétételének helyét. |
| --- | --- |

e)

Az érintett tagállamok illetékes hatóságai előre meghatározhatják a tanácsadó bizottság találkozóinak és véleménye közzétételének helyét.

| f) | A tagállamok az első találkozót megelőzően a tanácsadó bizottság rendelkezésére bocsátják a vonatkozó dokumentációt és információkat, különösen a kölcsönös megállapodási eljárás során használt dokumentumokat, jelentéseket, levelezést és következtetéseket. |
| --- | --- |

f)

A tagállamok az első találkozót megelőzően a tanácsadó bizottság rendelkezésére bocsátják a vonatkozó dokumentációt és információkat, különösen a kölcsönös megállapodási eljárás során használt dokumentumokat, jelentéseket, levelezést és következtetéseket.

7.3.   A tanácsadó bizottság működése

| a) | Egy ügy akkor minősül a tanácsadó bizottság elé érkezettnek, amikor az elnök megerősíti, hogy tagjai kézhez kaptak minden, a 7.2. f) pontban meghatározott, vonatkozó dokumentációt és információt. |
| --- | --- |

a)

Egy ügy akkor minősül a tanácsadó bizottság elé érkezettnek, amikor az elnök megerősíti, hogy tagjai kézhez kaptak minden, a 7.2. f) pontban meghatározott, vonatkozó dokumentációt és információt.

| b) | A tanácsadó bizottság eljárását az érintett tagállamok hivatalos nyelvén vagy nyelvein kell lefolytatni, hacsak az illetékes hatóságok közös megállapodás útján – a tanácsadó bizottság kívánságát figyelembe véve – másként nem döntenek. |
| --- | --- |

b)

A tanácsadó bizottság eljárását az érintett tagállamok hivatalos nyelvén vagy nyelvein kell lefolytatni, hacsak az illetékes hatóságok közös megállapodás útján – a tanácsadó bizottság kívánságát figyelembe véve – másként nem döntenek.

| c) | A tanácsadó bizottság kérheti, hogy az a fél, amelytől a nyilatkozat vagy dokumentum származik, gondoskodjék annak az eljárás nyelvére vagy nyelveire történő lefordításáról. |
| --- | --- |

c)

A tanácsadó bizottság kérheti, hogy az a fél, amelytől a nyilatkozat vagy dokumentum származik, gondoskodjék annak az eljárás nyelvére vagy nyelveire történő lefordításáról.

| d) | A választottbíráskodási egyezmény 10. cikkének tiszteletben tartása mellett, a tanácsadó bizottság kérheti a tagállamokat, és különösen azt a tagállamot, amely az első olyan adómegállapítási értesítést, vagyis az adóhatóságnak az egyéb jövedelemről szóló végső határozatát, vagy az annak megfelelő más értesítést kibocsátotta, amely a választottbíráskodási egyezmény 1. cikkének értelmében kettős adóztatást eredményez, vagy vélhetően kettős adóztatást fog eredményezni, hogy jelenjen meg a tanácsadó bizottság előtt. |
| --- | --- |

d)

A választottbíráskodási egyezmény 10. cikkének tiszteletben tartása mellett, a tanácsadó bizottság kérheti a tagállamokat, és különösen azt a tagállamot, amely az első olyan adómegállapítási értesítést, vagyis az adóhatóságnak az egyéb jövedelemről szóló végső határozatát, vagy az annak megfelelő más értesítést kibocsátotta, amely a választottbíráskodási egyezmény 1. cikkének értelmében kettős adóztatást eredményez, vagy vélhetően kettős adóztatást fog eredményezni, hogy jelenjen meg a tanácsadó bizottság előtt.

| e) | A tanácsadó bizottság eljárásának költségei, amelyeket az érintett tagállamok egyenlő arányban viselnek, a tanácsadó bizottság adminisztratív költségeit, valamint az elismert szaktudással rendelkező független személyek díjait és költségeit tartalmazzák. |
| --- | --- |

e)

A tanácsadó bizottság eljárásának költségei, amelyeket az érintett tagállamok egyenlő arányban viselnek, a tanácsadó bizottság adminisztratív költségeit, valamint az elismert szaktudással rendelkező független személyek díjait és költségeit tartalmazzák.

| f) | Az érintett tagállamok illetékes hatóságainak eltérő megállapodása hiányában:






  i. | az elismert szaktudással rendelkező független személyek költségtérítését a tanácsadó bizottság létrehozását kezdeményező tagállam magas rangú közhivatalnokai esetében alkalmazott költségtérítések mértékében kell korlátozni. |
| --- | --- | --- |

f)

Az érintett tagállamok illetékes hatóságainak eltérő megállapodása hiányában:

i.

az elismert szaktudással rendelkező független személyek költségtérítését a tanácsadó bizottság létrehozását kezdeményező tagállam magas rangú közhivatalnokai esetében alkalmazott költségtérítések mértékében kell korlátozni.

| ii. | az elismert szaktudással rendelkező független személyek díja a tanácsadó bizottság egy ülésnapjára személyenként 1 000 EUR; az elnök a többi elismert szaktudással rendelkező független személyhez képest 10 %-kal magasabb díjban részesül. |
| --- | --- |

ii.

az elismert szaktudással rendelkező független személyek díja a tanácsadó bizottság egy ülésnapjára személyenként 1 000 EUR; az elnök a többi elismert szaktudással rendelkező független személyhez képest 10 %-kal magasabb díjban részesül.

| g) | A tanácsadó bizottság eljárási költségeinek tényleges kifizetéséért a tanácsadó bizottság felállítását kezdeményező tagállam felel, hacsak az érintett tagállamok illetékes hatóságai másként nem határoznak. |
| --- | --- |

g)

A tanácsadó bizottság eljárási költségeinek tényleges kifizetéséért a tanácsadó bizottság felállítását kezdeményező tagállam felel, hacsak az érintett tagállamok illetékes hatóságai másként nem határoznak.

7.4.   A tanácsadó bizottság véleménye

A tagállamok elvárása szerint a véleménynek az alábbiakat kell magában foglalnia:

| a) | a tanácsadó bizottság tagjainak neve; |
| --- | --- |

a)

a tanácsadó bizottság tagjainak neve;

| b) | a kérelem; a kérelem az alábbiakat foglalja magában:






  i. | az érintett vállalkozások neve és címe; |
| --- | --- | --- |

b)

a kérelem; a kérelem az alábbiakat foglalja magában:

i.

az érintett vállalkozások neve és címe;

| ii. | az érintett illetékes hatóságok; |
| --- | --- |

ii.

az érintett illetékes hatóságok;

| iii. | a vita tényállásának és körülményeinek leírása; |
| --- | --- |

iii.

a vita tényállásának és körülményeinek leírása;

| iv. | a követelés tárgyáról szóló pontos nyilatkozat; |
| --- | --- |

iv.

a követelés tárgyáról szóló pontos nyilatkozat;

| c) | az eljárás rövid összefoglalása; |
| --- | --- |

c)

az eljárás rövid összefoglalása;

| d) | a véleményben foglalt határozat alapjául szolgáló érvek és módszerek; |
| --- | --- |

d)

a véleményben foglalt határozat alapjául szolgáló érvek és módszerek;

| e) | a vélemény; |
| --- | --- |

e)

a vélemény;

| f) | a vélemény közzétételének helye; |
| --- | --- |

f)

a vélemény közzétételének helye;

| g) | a vélemény közzétételének időpontja; |
| --- | --- |

g)

a vélemény közzétételének időpontja;

| h) | a tanácsadó bizottság tagjainak aláírása. |
| --- | --- |

h)

a tanácsadó bizottság tagjainak aláírása.

Az illetékes hatóságok határozatáról és a tanácsadó bizottság véleményéről szóló értesítés az alábbi módon történik:

| i. | A határozat meghozatalát követően, az az illetékes hatóság, amelyhez az ügyet benyújtották, valamennyi érintett vállalkozásnak másolatot küld az illetékes hatóságok határozatáról és a tanácsadó bizottság véleményéről. |
| --- | --- |

i.

A határozat meghozatalát követően, az az illetékes hatóság, amelyhez az ügyet benyújtották, valamennyi érintett vállalkozásnak másolatot küld az illetékes hatóságok határozatáról és a tanácsadó bizottság véleményéről.

| ii. | A tagállamok illetékes hatóságai megállapodhatnak abban, hogy a határozatot és a véleményt teljes egészében közzéteszik. Úgy is határozhatnak, hogy a határozatot és a véleményt az érintett vállalkozások nevének említése nélkül és az érintett vállalkozások azonosságát esetlegesen felfedő további részleteket törölve teszik közzé. Mindkét esetben szükséges a vállalkozások beleegyezése, valamint bármely közzétételt megelőzően az érintett vállalkozásoknak írásban közölniük kell azzal az illetékes hatósággal, amelyhez az ügyet benyújtották, hogy a határozat és a vélemény közzétételére vonatkozóan nincs ellenvetésük. |
| --- | --- |

ii.

A tagállamok illetékes hatóságai megállapodhatnak abban, hogy a határozatot és a véleményt teljes egészében közzéteszik. Úgy is határozhatnak, hogy a határozatot és a véleményt az érintett vállalkozások nevének említése nélkül és az érintett vállalkozások azonosságát esetlegesen felfedő további részleteket törölve teszik közzé. Mindkét esetben szükséges a vállalkozások beleegyezése, valamint bármely közzétételt megelőzően az érintett vállalkozásoknak írásban közölniük kell azzal az illetékes hatósággal, amelyhez az ügyet benyújtották, hogy a határozat és a vélemény közzétételére vonatkozóan nincs ellenvetésük.

| iii. | A tanácsadó bizottság véleménye három (háromoldalú ügyek esetén több) eredeti példányban készül, egyet az érintett tagállamok illetékes hatóságának kell küldeni, egyet pedig be kell nyújtani a Tanács Főtitkárságának archiválásra. Amennyiben a vélemény közzétételét illetően megállapodás születik, a véleményt a Bizottság honlapján kell közzétenni az eredeti nyelven, illetve az eredeti nyelveken. |
| --- | --- |

iii.

A tanácsadó bizottság véleménye három (háromoldalú ügyek esetén több) eredeti példányban készül, egyet az érintett tagállamok illetékes hatóságának kell küldeni, egyet pedig be kell nyújtani a Tanács Főtitkárságának archiválásra. Amennyiben a vélemény közzétételét illetően megállapodás születik, a véleményt a Bizottság honlapján kell közzétenni az eredeti nyelven, illetve az eredeti nyelveken.

8.   Adóbeszedés és kamatszámítás határokon átnyúló vitarendezési eljárások során

| a) | Bár ezek egyes tagállamokban jogalkotási változtatásokat tehetnek szükségessé, a tagállamoknak ajánlott minden szükséges intézkedést meghozni annak érdekében, hogy az adóbeszedésnek a határokon átnyúló vitarendezési eljárások ideje alatti, a választottbíráskodási egyezmény értelmében történő felfüggesztését lehetővé tegyék az ilyen eljárásban részt vevő vállalkozások részére, ugyanolyan feltételek mellett, mint amilyenek a hazai jogorvoslati vagy peres eljárásban részt vevő vállalkozásokra érvényesek. Helyénvaló, hogy a tagállamok ezeket az intézkedéseket kiterjesszék a tagállamok közötti kettős adóztatásról szóló szerződésekben meghatározott, határokon átnyúló vitarendezési eljárásokra is. |
| --- | --- |

a)

Bár ezek egyes tagállamokban jogalkotási változtatásokat tehetnek szükségessé, a tagállamoknak ajánlott minden szükséges intézkedést meghozni annak érdekében, hogy az adóbeszedésnek a határokon átnyúló vitarendezési eljárások ideje alatti, a választottbíráskodási egyezmény értelmében történő felfüggesztését lehetővé tegyék az ilyen eljárásban részt vevő vállalkozások részére, ugyanolyan feltételek mellett, mint amilyenek a hazai jogorvoslati vagy peres eljárásban részt vevő vállalkozásokra érvényesek. Helyénvaló, hogy a tagállamok ezeket az intézkedéseket kiterjesszék a tagállamok közötti kettős adóztatásról szóló szerződésekben meghatározott, határokon átnyúló vitarendezési eljárásokra is.

| b) | Figyelembe véve, hogy a kölcsönös megállapodási eljárás során az adóalanynak nem származhat hátránya abból, ha a kölcsönös megállapodási eljárás időszakában különböző megközelítések érvényesülnek a kamatokra és visszatérítésekre vonatkozóan, a tagállamok számára a következő megközelítések egyikének alkalmazása ajánlott:






  i. | adóbeszedés és -visszatérítés kamat felszámítása nélkül; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

Figyelembe véve, hogy a kölcsönös megállapodási eljárás során az adóalanynak nem származhat hátránya abból, ha a kölcsönös megállapodási eljárás időszakában különböző megközelítések érvényesülnek a kamatokra és visszatérítésekre vonatkozóan, a tagállamok számára a következő megközelítések egyikének alkalmazása ajánlott:

i.

adóbeszedés és -visszatérítés kamat felszámítása nélkül; vagy

| ii. | adóbeszedés és -visszatérítés kamat felszámításával; vagy |
| --- | --- |

ii.

adóbeszedés és -visszatérítés kamat felszámításával; vagy

| iii. | a kamat felszámítása és visszafizetése szempontjából minden ügyet külön kell kezelni (lehetőleg a kölcsönös megállapodási eljárás keretében). |
| --- | --- |

iii.

a kamat felszámítása és visszafizetése szempontjából minden ügyet külön kell kezelni (lehetőleg a kölcsönös megállapodási eljárás keretében).

9.   Új EU-tagállamok csatlakozása a választottbíráskodási egyezményhez

A tagállamok erőfeszítéseket tesznek azért, hogy az új tagállamoknak a választottbíráskodási egyezményhez való csatlakozásáról szóló egyezményeket a lehető leghamarabb – de az új tagállamoknak az EU-hoz való csatlakozásától számított két évnél semmiképpen nem később – aláírják és megerősítsék.

10.   Záró rendelkezések

E magatartási kódex egyenletes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy annak gyakorlati működéséről minden második évben jelentést nyújtsanak be a Bizottságnak. E jelentések alapján a Bizottság jelentést tehet a Tanács felé, illetve javasolhatja e magatartási kódex rendelkezéseinek felülvizsgálatát.

---

(1)  Fenntartások: Bulgária azt a nézetet vallja, hogy a kölcsön árának (azaz a kamatnak) a kiigazításából eredő nyereségkiigazítások a választottbíráskodási egyezmény hatálya alá esnek. Bulgária azonban úgy véli, hogy a választottbíráskodási egyezmény nem terjed ki azokra a nyereségkiigazításokra, amelyek a finanszírozás összegének kiigazításához köthetők. E kiigazítások indokai elvben a tagállami jogszabályokban vannak szabályozva. Az eltérő nemzeti szabályok fennállása és a vállalkozások tőkestruktúrájára alkalmazandó, a szokásos piaci feltételek elvére vonatkozó nemzetközi iránymutatások hiánya nagymértékben megkérdőjelezi a kölcsön összegének kiigazításán alapuló nyereségkiigazítások szokásos piaci feltételek elvén alapuló jellegét.

A Cseh Köztársaság nem alkalmazza a választottbíráskodási egyezmény szerinti kölcsönös megállapodási eljárást, amennyiben a nemzeti jog szerinti visszaélési szabályok alkalmazandók.

Hollandia támogatja azt a véleményt, miszerint a szokásos piaci feltételek elvén alapuló nemzeti jogszabályokból következő kamatkiigazítás (a kölcsön árának kiigazítása) a választottbíráskodási egyezmény hatálya alá esik. A kölcsön összegének, valamint a kamat levonhatóságának a szokásos piaci feltételek elve szerinti alultőkésítési megközelítésen alapuló kiigazításai és a szokásos piaci feltételek elvén alapuló visszaélési szabályokon alapuló kiigazítások a választottbíráskodási egyezmény hatályán kívül esőnek tekintendők. Hollandia mindaddig fenntartással él, ameddig az OECD nem ad iránymutatást arra nézve, hogy miként kell alkalmazni a szokásos piaci feltételek elvét a kapcsolt vállalkozások alultőkésítésére.

Görögország úgy ítéli meg, hogy csak a kölcsön kamatának kiigazításai tartoznak a választottbíráskodási egyezmény hatálya alá. A hatályos nemzeti jogi korlátokból következően azonban a választottbíráskodási egyezmény nem alkalmazandó a kölcsön összegéhez és a kölcsön felgyülemlett kamatának levonhatóságához kapcsolódó kiigazításokra.

Magyarország úgy ítéli meg, hogy csak azok az esetek tartoznak a választottbíráskodási egyezmény hatálya alá, amikor a kettős adóztatás a kölcsön kamatának kiigazításából ered, és a kiigazítás a szokásos piaci feltételek elvén alapul.

Olaszország úgy ítéli meg, hogy a választottbíráskodási egyezményre olyan kettős adóztatási esetekben lehet hivatkozni, amelyek a szokásos piaci feltételek elvével összhangban nem lévő pénzügyi tranzakció árának kiigazításából következnek. Nem lehet rá hivatkozni ellenben olyan kettős adóztatás feloldásához, amely a kölcsön összegének kiigazításából ered, és abban az esetben sem, ha a kettős adóztatás a finanszírozás engedélyezett összegére vagy a kamat levonhatóságára vonatkozó nemzeti szabályok eltéréséből adódott.

Lettország értelmezése szerint a választottbíráskodási egyezményre nem lehet hivatkozni a kölcsön összegének, illetve a kamatfizetések levonhatóságának kiigazítására vonatkozó olyan általános nemzeti jogszabályok alkalmazásából eredő kettős adóztatás esetén, amelyek nem a szokásos piaci feltételeknek a választottbíráskodási egyezmény 4. cikkében előírt elvén alapulnak.

Ezért Lettország úgy ítéli meg, hogy csak a szokásos piaci feltételek elvén alapuló nemzeti jogszabályok szerinti kamatlevonási kiigazítások tartoznak a választottbíráskodási egyezmény hatálya alá.

Lengyelország úgy ítéli meg, hogy a választottbíráskodási egyezmény csak kamatkiigazítások esetén alkalmazható. Nem indokolt azonban, hogy az egyezmény hatálya kiterjedjen a kölcsön összegének kiigazításaira. Véleményünk szerint szinte lehetetlen definiálni, hogy milyen legyen a gyakorlatban a tőkestruktúra ahhoz, hogy megfeleljen a szokásos piaci feltételek elvének.

Portugália úgy ítéli meg, hogy a választottbíráskodási egyezményre nem lehet hivatkozni azon kettős adóztatási ügyek feloldása érdekében, amelyek a kapcsolt vállalkozások közötti kölcsön összegének kiigazításán alapuló nyereségkiigazításból, illetve a kamatfizetés kiigazításából eredő, nemzeti visszaélési intézkedéseken alapuló nyereségkiigazításból következnek. Portugália azonban hajlandó felülvizsgálni véleményét, amint – nevezetesen az OECD-től származó iránymutatás alapján – nemzetközi szintű konszenzus születik a szokásos piaci feltételek elvének a kapcsolt vállalkozások közötti kölcsön (beleértve az alultőkésítési helyzeteket) összegére való alkalmazásáról.

Szlovákia véleménye szerint indokolt, hogy a szokásos piaci feltételek elvén alapuló nemzeti jogszabályokon alapuló kamatkiigazítások a választottbíráskodási egyezmény hatálya alá tartozzanak, nem indokolt azonban, hogy ide- tartozzanak a nemzeti jogszabályok szerinti visszaélési szabályok alkalmazásából eredő nyereségkiigazítások.

(2)  Fenntartás: Az olasz adóhatósági tag véleménye szerint a hároméves időszak kezdete „annak az első adómegállapításról szóló, vagy annak megfelelő, transzferár-kiigazításról tanúskodó értesítésnek az időpontja, amely az 1. cikk értelmében kettős adóztatást eredményez, vagy vélhetően kettős adóztatást fog eredményezni”, mivel a hatályos választottbíráskodási egyezmény alkalmazását célszerű lenne azokra az ügyekre korlátozni, amelyek transzferár-„kiigazítással” járnak.

---

Bizottság

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/11

---

Az Európai Közösségek Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata

2009/C 322/02

A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1) 9. cikke (1) bekezdése a) pontja második francia bekezdésének megfelelően az Európai Közösségek Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata (2) a következőképpen módosul:

A 79. oldalon:

A 1806 vámtarifaszám (Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény) és a 1806 20 10 alszám között a következő szöveggel egészül ki:

„A 1806 vámtarifaszám értelmében kakaótartalmúnak csak a kakaóbabot, kakaómasszát vagy kakaóport tartalmazó termékek minősülnek.”

A 81. oldalon:

A 81. oldalon:

19. árucsoport

19. árucsoport

Az Általános megjegyzés a következő harmadik bekezdéssel egészül ki:

„A kakaótól eltérő forrásból teobromint vagy koffeint tartalmazó termékek esetében a kakaótartalom kiszámításakor a teobromin- és a koffeintartalom említett összege nem veendő figyelembe.”

A 1901 vámtarifaszám szövege (Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz) és a 1901 20 00 alszám között a következő szöveggel egészül ki:

„A 1901 vámtarifaszám értelmében kakaótartalmúnak csak a kakaóbabot, kakaómasszát vagy kakaóport tartalmazó termékek minősülnek.”

A 1904 vámtarifaszámhoz tartozó KN Magyarázat (Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve) a következő második bekezdéssel egészül ki:

„A 1904 vámtarifaszám értelmében véve kakaótartalmúnak csak a kakaóbabot, kakaómasszát vagy kakaóport tartalmazó termékek minősülnek.”

A 82. oldalon:

A 82. oldalon:

A 1905 vámtarifaszámhoz tartozó KN Magyarázat (Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék) a következő harmadik bekezdéssel egészül ki:

„A 1905 vámtarifaszám értelmében kakaótartalmúnak csak a kakaóbabot, kakaómasszát vagy kakaóport tartalmazó termékek minősülnek.”

A 89. oldalon:

A 89. oldalon:

A 2105 00 vámtarifaszámhoz tartozó KN Magyarázat (Fagylalt és más ehető jégkrém kakaótartalommal is) a következő nyolcadik bekezdéssel egészül ki:

A 2105 00

„A 2105 00 vámtarifaszám értelmében kakaótartalmúnak csak a kakaóbabot, kakaómasszát vagy kakaóport tartalmazó termékek minősülnek.”

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL C 133., 2008.5.30., 1. o.

2

---

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/13

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 322/03

2009. szeptember 29-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5421 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5421 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Parlament

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/14

---

Európai Ügyekkel Foglalkozó Bizottságok Konferenciája (COSAC)

A XLII. COSAC észrevételei

Stockholm, 2009. október 4–6.

2009/C 322/04

1.   Intézményi kérdések és a Lisszaboni Szerződés

| 1.1. | Létrejöttének 20. évfordulója alkalmából a COSAC örömmel állapítja meg, hogy a parlamenti együttműködés fórumaként és az Európai Unión belüli deliberatív demokrácia megnyilvánulásának helyszíneként betöltött szerepe megerősödött, így több lehetőséget biztosít a nemzeti parlamenteknek arra, hogy párbeszédet folytassanak az uniós intézményekkel, és hogy bármilyen, helyénvaló észrevételt tegyenek az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

1.1.

Létrejöttének 20. évfordulója alkalmából a COSAC örömmel állapítja meg, hogy a parlamenti együttműködés fórumaként és az Európai Unión belüli deliberatív demokrácia megnyilvánulásának helyszíneként betöltött szerepe megerősödött, így több lehetőséget biztosít a nemzeti parlamenteknek arra, hogy párbeszédet folytassanak az uniós intézményekkel, és hogy bármilyen, helyénvaló észrevételt tegyenek az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| 1.2. | Megállapítva a nemzeti parlamentek és az Európai Unió intézményei közötti együttműködés fejlesztésében az elmúlt 5 évben elért előrelépést, a COSAC köszönetét fejezi ki Margot Wallströmnek, az Európai Bizottság alelnökének e cél érdekében végzett elkötelezett munkájáért. |
| --- | --- |

1.2.

Megállapítva a nemzeti parlamentek és az Európai Unió intézményei közötti együttműködés fejlesztésében az elmúlt 5 évben elért előrelépést, a COSAC köszönetét fejezi ki Margot Wallströmnek, az Európai Bizottság alelnökének e cél érdekében végzett elkötelezett munkájáért.

| 1.3. | Mivel a Lisszaboni Szerződést a szükséges tanácskozást és vitát követően az Európai Unió nemzeti parlamentjeinek összes kamarája jóváhagyta, jóllehet az ír parlament alsó- és felsőházának hivatalos jóváhagyása a 2009. október 2-i népszavazást követően még hátravan, a COSAC kitart a mellett a véleménye mellett, hogy e folyamat legitimitása nem vonható kétségbe, és azt minden félnek el kell ismernie. A tagállamok alkotmányos követelményeinek tiszteletben tartása mellett a COSAC kéri, hogy a Lisszaboni Szerződés a lehető legrövidebb időn belül lépjen hatályba.
  A COSAC várakozással tekint a szerződésnek megfelelően átalakított európai uniós intézményekkel való együttműködés elébe. A COSAC üdvözli a nemzeti parlamenteknek a szerződésben megállapított megerősített szerepét, és hangsúlyozza az új szerződés hatálybalépését követő azonnali, teljes és hatékony végrehajtásának szükségességét, tiszteletben tartva mindazonáltal a szerződésekben a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament általi teljes és hatékony vizsgálatra megállapított időkeretet. |
| --- | --- |

1.3.

Mivel a Lisszaboni Szerződést a szükséges tanácskozást és vitát követően az Európai Unió nemzeti parlamentjeinek összes kamarája jóváhagyta, jóllehet az ír parlament alsó- és felsőházának hivatalos jóváhagyása a 2009. október 2-i népszavazást követően még hátravan, a COSAC kitart a mellett a véleménye mellett, hogy e folyamat legitimitása nem vonható kétségbe, és azt minden félnek el kell ismernie. A tagállamok alkotmányos követelményeinek tiszteletben tartása mellett a COSAC kéri, hogy a Lisszaboni Szerződés a lehető legrövidebb időn belül lépjen hatályba.

A COSAC várakozással tekint a szerződésnek megfelelően átalakított európai uniós intézményekkel való együttműködés elébe. A COSAC üdvözli a nemzeti parlamenteknek a szerződésben megállapított megerősített szerepét, és hangsúlyozza az új szerződés hatálybalépését követő azonnali, teljes és hatékony végrehajtásának szükségességét, tiszteletben tartva mindazonáltal a szerződésekben a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament általi teljes és hatékony vizsgálatra megállapított időkeretet.

| 1.4. | A COSAC hangsúlyozza, hogy fontos a szubszidiaritás ellenőrzésére, valamint az Europol parlamenti felügyeletére és az Eurojust értékelésére szolgáló, az Európai Unió intézményei és a nemzeti parlamentek közötti jól működő eljárások kialakítása. Ebben az összefüggésben a COSAC megismétli a Prágában rendezett XLI. COSAC észrevételét. |
| --- | --- |

1.4.

A COSAC hangsúlyozza, hogy fontos a szubszidiaritás ellenőrzésére, valamint az Europol parlamenti felügyeletére és az Eurojust értékelésére szolgáló, az Európai Unió intézményei és a nemzeti parlamentek közötti jól működő eljárások kialakítása. Ebben az összefüggésben a COSAC megismétli a Prágában rendezett XLI. COSAC észrevételét.

| 1.5. | A COSAC hangsúlyozza, hogy a nyitottság és a hozzáférhetőség továbbra is alapvető fontossággal bír az európai állampolgárok részvétele szempontjából. Az európai uniós intézmények és a nemzeti parlamentek fokozott átláthatósága fontos eleme az európai uniós intézkedések elfogadtatásának. |
| --- | --- |

1.5.

A COSAC hangsúlyozza, hogy a nyitottság és a hozzáférhetőség továbbra is alapvető fontossággal bír az európai állampolgárok részvétele szempontjából. Az európai uniós intézmények és a nemzeti parlamentek fokozott átláthatósága fontos eleme az európai uniós intézkedések elfogadtatásának.

2.   A gazdasági és pénzügyi válság

| 2.1. | A COSAC megjegyzi, hogy noha tapasztalhatók a talpra állásra utaló biztató jelek, a gazdasági és pénzügyi válság kérdése továbbra is fontos marad a hosszú távú növekedés és a foglalkoztatási képesség megőrzése érdekében. A jelenlegi visszaesést mérsékelni kell, és olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek elősegítik a gyors, ugyanakkor fenntartható felemelkedést. További erőfeszítésekre van szükség a hitel- és tőkepiacok működésének javítása érdekében. Hosszú távon Európának megújított stratégiára van szüksége a fenntartható növekedés és foglalkoztatás érdekében – megújított lisszaboni stratégiára, amelynek révén az Unió olyan gazdasággá alakul, amely hasznára fordítja a globalizációt, ugyanakkor képes szembenézni az utóbbi által teremtett társadalmi és környezeti kihívásokkal. A munkahelyek megszűnésének korlátozására és megelőzésére tett erőfeszítéseknek olyan intézkedések formájában kell történniük, amelyek fenntarthatóan kedvező hatással vannak a foglalkoztatásra. |
| --- | --- |

2.1.

A COSAC megjegyzi, hogy noha tapasztalhatók a talpra állásra utaló biztató jelek, a gazdasági és pénzügyi válság kérdése továbbra is fontos marad a hosszú távú növekedés és a foglalkoztatási képesség megőrzése érdekében. A jelenlegi visszaesést mérsékelni kell, és olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek elősegítik a gyors, ugyanakkor fenntartható felemelkedést. További erőfeszítésekre van szükség a hitel- és tőkepiacok működésének javítása érdekében. Hosszú távon Európának megújított stratégiára van szüksége a fenntartható növekedés és foglalkoztatás érdekében – megújított lisszaboni stratégiára, amelynek révén az Unió olyan gazdasággá alakul, amely hasznára fordítja a globalizációt, ugyanakkor képes szembenézni az utóbbi által teremtett társadalmi és környezeti kihívásokkal. A munkahelyek megszűnésének korlátozására és megelőzésére tett erőfeszítéseknek olyan intézkedések formájában kell történniük, amelyek fenntarthatóan kedvező hatással vannak a foglalkoztatásra.

| 2.2. | A COSAC támogatja az Európai Tanács által a válságra adott, a 2009. júniusi ülés következtetéseiben megfogalmazott válaszokat, és üdvözli a G20-tagállamok 2009. szeptember 24-én Pittsburghben tartott ülése előtti átfogó előkészületeket, amelyekre a 2009. szeptember 17-i rendkívüli, nemhivatalos csúcstalálkozón került sor. |
| --- | --- |

2.2.

A COSAC támogatja az Európai Tanács által a válságra adott, a 2009. júniusi ülés következtetéseiben megfogalmazott válaszokat, és üdvözli a G20-tagállamok 2009. szeptember 24-én Pittsburghben tartott ülése előtti átfogó előkészületeket, amelyekre a 2009. szeptember 17-i rendkívüli, nemhivatalos csúcstalálkozón került sor.

| 2.3. | A COSAC megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az alapos felkészülés lehetővé tette, hogy az Európai Unió aktív szerepet játsszon Pittsburghben. Az Unió hozzájárult ahhoz az eredményhez, amely előrelépést jelent a közös szabályozási keret és a fenntarthatóbb pénzügyi rendszer főbb jellemzőinek kialakításában, többek között a jutalékfizetés abnormális gyakorlata elleni intézkedések terén. |
| --- | --- |

2.3.

A COSAC megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az alapos felkészülés lehetővé tette, hogy az Európai Unió aktív szerepet játsszon Pittsburghben. Az Unió hozzájárult ahhoz az eredményhez, amely előrelépést jelent a közös szabályozási keret és a fenntarthatóbb pénzügyi rendszer főbb jellemzőinek kialakításában, többek között a jutalékfizetés abnormális gyakorlata elleni intézkedések terén.

| 2.4. | A COSAC üdvözli a Bizottság közelmúltban tett, az európai pénzügyi felügyelet új szerkezetére vonatkozó javaslatát, és hangsúlyozza, hogy a tárgyalások tervezett gyors lezárása nem gátolhatja meg a szükséges parlamenti vizsgálatot. |
| --- | --- |

2.4.

A COSAC üdvözli a Bizottság közelmúltban tett, az európai pénzügyi felügyelet új szerkezetére vonatkozó javaslatát, és hangsúlyozza, hogy a tárgyalások tervezett gyors lezárása nem gátolhatja meg a szükséges parlamenti vizsgálatot.

| 2.5. | Tekintettel a közelgő, 2009. október 29–30-án rendezendő Európai Tanácsra, a COSAC megismétli, hogy óva int a gazdasági protekcionizmus bármilyen formája ellen. A világpiacok nyitottsága és a dohai forduló sikeres lezárása a globális válság leküzdésének egyik kulcsa marad. |
| --- | --- |

2.5.

Tekintettel a közelgő, 2009. október 29–30-án rendezendő Európai Tanácsra, a COSAC megismétli, hogy óva int a gazdasági protekcionizmus bármilyen formája ellen. A világpiacok nyitottsága és a dohai forduló sikeres lezárása a globális válság leküzdésének egyik kulcsa marad.

3.   Az éghajlatváltozás problémája – felkészülés Koppenhágára

| 3.1. | A COSAC ismételten hangsúlyozza, hogy a gazdasági helyzet nem vetheti vissza az Európai Unió fenntartható fejlődésre és éghajlati stratégiára irányuló törekvéseit, amelyeket az Európai Tanács korábban elfogadott. Ennek körébe tartozik, hogy kész támogatni a legkevésbé fejlett országok által a szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére tett erőfeszítéseket, és hozzájárulni az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. Ehhez elengedhetetlenül fontos, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem pénzügyi támogatásának formája hatékony és fenntartható legyen. |
| --- | --- |

3.1.

A COSAC ismételten hangsúlyozza, hogy a gazdasági helyzet nem vetheti vissza az Európai Unió fenntartható fejlődésre és éghajlati stratégiára irányuló törekvéseit, amelyeket az Európai Tanács korábban elfogadott. Ennek körébe tartozik, hogy kész támogatni a legkevésbé fejlett országok által a szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére tett erőfeszítéseket, és hozzájárulni az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. Ehhez elengedhetetlenül fontos, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem pénzügyi támogatásának formája hatékony és fenntartható legyen.

| 3.2. | Az ENSZ 2009 decemberében Koppenhágában rendezendő éghajlati konferenciájára – COP15 – vonatkozó tárgyalások rendkívül összetettek. A COSAC általánosságban üdvözli az Európai Unió mint globális szereplő megerősödését, és megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az Unió ambiciózus, meghatározó és befolyásos félként jelenik meg az éghajlatra vonatkozó tárgyalások során. A pittsburghi csúcstalálkozó eredménye megerősíti, hogy az Európai Uniónak meg kell tartania vezető szerepét az éghajlatváltozásról szóló csúcstalálkozóra való felkészülés során, és a csúcstalálkozón is. A COSAC sürgeti, hogy az Európai Unió intézményei és a tagállamok járuljanak hozzá e vezető szerep szilárd alapjának megteremtéséhez. |
| --- | --- |

3.2.

Az ENSZ 2009 decemberében Koppenhágában rendezendő éghajlati konferenciájára – COP15 – vonatkozó tárgyalások rendkívül összetettek. A COSAC általánosságban üdvözli az Európai Unió mint globális szereplő megerősödését, és megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az Unió ambiciózus, meghatározó és befolyásos félként jelenik meg az éghajlatra vonatkozó tárgyalások során. A pittsburghi csúcstalálkozó eredménye megerősíti, hogy az Európai Uniónak meg kell tartania vezető szerepét az éghajlatváltozásról szóló csúcstalálkozóra való felkészülés során, és a csúcstalálkozón is. A COSAC sürgeti, hogy az Európai Unió intézményei és a tagállamok járuljanak hozzá e vezető szerep szilárd alapjának megteremtéséhez.

4.   A stockholmi program

| 4.1. | A COSAC megállapítja, hogy az Eurobarométer és más közvélemény-kutatások azt mutatják, hogy az állampolgárok európai kezdeményezéseket várnak a szabadság, biztonság és a jog érvényesülése terén. Ezek közé tartozik többek között a menedékjogi és bevándorlási politika, valamint az emberkereskedelem és más, határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem. Hangsúlyozva, hogy az új többéves programnak az állampolgárokra kell összpontosítania, a COSAC kiemeli, hogy a bűnüldözési intézkedések, valamint a személyi jogok és a jogállamiság megőrzésére irányuló intézkedések között egyensúlyt kell tartani. |
| --- | --- |

4.1.

A COSAC megállapítja, hogy az Eurobarométer és más közvélemény-kutatások azt mutatják, hogy az állampolgárok európai kezdeményezéseket várnak a szabadság, biztonság és a jog érvényesülése terén. Ezek közé tartozik többek között a menedékjogi és bevándorlási politika, valamint az emberkereskedelem és más, határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem. Hangsúlyozva, hogy az új többéves programnak az állampolgárokra kell összpontosítania, a COSAC kiemeli, hogy a bűnüldözési intézkedések, valamint a személyi jogok és a jogállamiság megőrzésére irányuló intézkedések között egyensúlyt kell tartani.

| 4.2. | A COSAC megállapítja, hogy ezek az európai állampolgárok számára alapvető jelentőségű területek a parlamentek legfőbb feladatai közé tartoznak. A COSAC hangsúlyozza a parlamenti vizsgálat és a stockholmi program tárgyalásaiban való aktív részvétel, valamint a később döntés tárgyát képező részek és elemek fontosságát, megjegyezve, hogy a kiterjedt program elfogadása a 2009. december 10–11-i Európai Tanács napirendjén szerepel. |
| --- | --- |

4.2.

A COSAC megállapítja, hogy ezek az európai állampolgárok számára alapvető jelentőségű területek a parlamentek legfőbb feladatai közé tartoznak. A COSAC hangsúlyozza a parlamenti vizsgálat és a stockholmi program tárgyalásaiban való aktív részvétel, valamint a később döntés tárgyát képező részek és elemek fontosságát, megjegyezve, hogy a kiterjedt program elfogadása a 2009. december 10–11-i Európai Tanács napirendjén szerepel.

5.   Regionális stratégiák és szomszédsági politika

| 5.1. | A balti-tengeri régióra vonatkozó javasolt stratégia nem csak a régió ökológiai és más, egyedi problémáinak kezelésére irányul, hanem a makroregionális stratégiák kísérleti projektjeként is szolgál. E modell a jövőben alkalmazható lehet más, saját regionális kihívásaikkal küzdő régiókban is, mint amilyen például a Duna menti régió. A COSAC várakozással tekint a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia tervezett elfogadása elé, amelyre a 2009. október 29–30-án rendezendő Európai Tanácson kerülhet sor. |
| --- | --- |

5.1.

A balti-tengeri régióra vonatkozó javasolt stratégia nem csak a régió ökológiai és más, egyedi problémáinak kezelésére irányul, hanem a makroregionális stratégiák kísérleti projektjeként is szolgál. E modell a jövőben alkalmazható lehet más, saját regionális kihívásaikkal küzdő régiókban is, mint amilyen például a Duna menti régió. A COSAC várakozással tekint a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia tervezett elfogadása elé, amelyre a 2009. október 29–30-án rendezendő Európai Tanácson kerülhet sor.

| 5.2. | A COSAC ismételten hangsúlyozza, hogy hosszú távon támogatja az európai szomszédságpolitikát, többek között annak keleti dimenzióját. A COSAC üdvözli a svéd parlament külügyi bizottsága által szervezett 2009. október 21-i ülést, amelynek témája a keleti partnerség parlamenti vetületének kidolgozása. |
| --- | --- |

5.2.

A COSAC ismételten hangsúlyozza, hogy hosszú távon támogatja az európai szomszédságpolitikát, többek között annak keleti dimenzióját. A COSAC üdvözli a svéd parlament külügyi bizottsága által szervezett 2009. október 21-i ülést, amelynek témája a keleti partnerség parlamenti vetületének kidolgozása.

| 5.3. | A COSAC ismételten hangsúlyozza azt is, hogy támogatja az „Unió a Mediterrán Térségért” létrejöttét, amely fontos eszköze lehet a béke, a stabilitás és a biztonság szavatolásának – különösen a bevándorlás- és az energiaügy kezelésének – a földközi-tengeri térségben és a Közel-Keleten. |
| --- | --- |

5.3.

A COSAC ismételten hangsúlyozza azt is, hogy támogatja az „Unió a Mediterrán Térségért” létrejöttét, amely fontos eszköze lehet a béke, a stabilitás és a biztonság szavatolásának – különösen a bevándorlás- és az energiaügy kezelésének – a földközi-tengeri térségben és a Közel-Keleten.

6.   Bővítés

| 6.1. | A COSAC hangsúlyozza az Európai Unió folyamatos bővítésének stratégiai fontosságát, és örömmel veszi tudomásul Izland tagfelvételi kérelmét. Felismerve, hogy az egyértelmű kilátásban lévő uniós tagság nagyban ösztönzi a reformokat, a COSAC hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak tartania kell magát e téren tett kötelezettségvállalásaihoz és lefektetett elveihez, különösen a koppenhágai kritériumoknak a csatlakozáshoz szükséges teljesítéséhez. A COSAC megelégedéssel veszi tudomásul a jelenleg folyó csatlakozási tárgyalások pozitív fejleményeit. |
| --- | --- |

6.1.

A COSAC hangsúlyozza az Európai Unió folyamatos bővítésének stratégiai fontosságát, és örömmel veszi tudomásul Izland tagfelvételi kérelmét. Felismerve, hogy az egyértelmű kilátásban lévő uniós tagság nagyban ösztönzi a reformokat, a COSAC hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak tartania kell magát e téren tett kötelezettségvállalásaihoz és lefektetett elveihez, különösen a koppenhágai kritériumoknak a csatlakozáshoz szükséges teljesítéséhez. A COSAC megelégedéssel veszi tudomásul a jelenleg folyó csatlakozási tárgyalások pozitív fejleményeit.

---

Bizottság

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/17

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. december 29.

2009/C 322/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4433 |
| JPY | Japán yen | 132,44 |
| DKK | Dán korona | 7,4415 |
| GBP | Angol font | 0,90270 |
| SEK | Svéd korona | 10,3550 |
| CHF | Svájci frank | 1,4882 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,3285 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,413 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 272,54 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7092 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1463 |
| RON | Román lej | 4,2157 |
| TRY | Török líra | 2,1758 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6069 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4999 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,1938 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0057 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0245 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 690,93 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,6927 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,8569 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3050 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 624,39 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9541 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 66,700 |
| RUB | Orosz rubel | 43,3316 |
| THB | Thaiföldi baht | 48,120 |
| BRL | Brazil real | 2,5034 |
| MXN | Mexikói peso | 18,8058 |
| INR | Indiai rúpia | 67,3800 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4433

JPY

Japán yen

132,44

DKK

Dán korona

7,4415

GBP

Angol font

0,90270

SEK

Svéd korona

10,3550

CHF

Svájci frank

1,4882

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,3285

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,413

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

272,54

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7092

PLN

Lengyel zloty

4,1463

RON

Román lej

4,2157

TRY

Török líra

2,1758

AUD

Ausztrál dollár

1,6069

CAD

Kanadai dollár

1,4999

HKD

Hongkongi dollár

11,1938

NZD

Új-zélandi dollár

2,0057

SGD

Szingapúri dollár

2,0245

KRW

Dél-Koreai won

1 690,93

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,6927

CNY

Kínai renminbi

9,8569

HRK

Horvát kuna

7,3050

IDR

Indonéz rúpia

13 624,39

MYR

Maláj ringgit

4,9541

PHP

Fülöp-szigeteki peso

66,700

RUB

Orosz rubel

43,3316

THB

Thaiföldi baht

48,120

BRL

Brazil real

2,5034

MXN

Mexikói peso

18,8058

INR

Indiai rúpia

67,3800

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/18

---

A Bizottság közleménye a Bizottság 1996. szeptember 19–i 96/60/EK irányelvének bevezetése tárgykörében a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási kombinált mosó- és szárítógépek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(Az irányelvhez harmonizált szabványok címeinek és hivatkozási számainak közzététele)

2009/C 322/06

| ESO (1) | A szabvány hivatkozási száma és címe
  (Hivatkozási dokumentum) | A helyettesített szabvány hivatkozási száma | A helyettesített szabvány alkalmazásának megszűnési időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- |
| Cenelec | EN 50229:2001
  Villamos mosó- es szárítógépek háztartási használatra. A működési jellemzők mérési módszerei | EN 50229:1997 | Az időpont lejárt
  (2004.5.1.) |
| Cenelec | EN 50229:2007
  Villamos mosó- es szárítógépek háztartási használatra. A működési jellemzők mérési módszerei | EN 50229:2001
  2.1. megjegyzés | 2010.6.1. |

ESO (1)

A szabvány hivatkozási száma és címe

(Hivatkozási dokumentum)

A helyettesített szabvány hivatkozási száma

A helyettesített szabvány alkalmazásának megszűnési időpontja

1. megjegyzés

Cenelec

EN 50229:2001

Villamos mosó- es szárítógépek háztartási használatra. A működési jellemzők mérési módszerei

EN 50229:1997

Az időpont lejárt

(2004.5.1.)

Cenelec

EN 50229:2007

Villamos mosó- es szárítógépek háztartási használatra. A működési jellemzők mérési módszerei

EN 50229:2001

2.1. megjegyzés

2010.6.1.

| 1. megjegyzés: | Az alkalmazás megszűnésének időpontja általában az európai szabványosítási szervezet által meghatározott visszavonási időpont („dow”), de ezen szabványok alkalmazóinak figyelemmel kell lenniük arra, hogy kivételes esetekben ez más is lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

Az alkalmazás megszűnésének időpontja általában az európai szabványosítási szervezet által meghatározott visszavonási időpont („dow”), de ezen szabványok alkalmazóinak figyelemmel kell lenniük arra, hogy kivételes esetekben ez más is lehet.

| 2.1. megjegyzés: | Az új (vagy módosított) szabvány alkalmazási területe ugyanaz, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez. |
| --- | --- |

2.1. megjegyzés:

Az új (vagy módosított) szabvány alkalmazási területe ugyanaz, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez.

| 3. megjegyzés: | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány az EN CCCCC:YYYY, ennek korábbi módosításai, ha voltak ilyenek, és az új, megadott módosítás. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ezért az EN CCCCC:YYYY-ból és annak korábbi módosításaiból áll, ha voltak ilyenek, de az új, megadott módosítás nélkül. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány az irányelvvel összefüggésben tovább nem alkalmazható. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány az EN CCCCC:YYYY, ennek korábbi módosításai, ha voltak ilyenek, és az új, megadott módosítás. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ezért az EN CCCCC:YYYY-ból és annak korábbi módosításaiból áll, ha voltak ilyenek, de az új, megadott módosítás nélkül. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány az irányelvvel összefüggésben tovább nem alkalmazható.

---

(1)  ESO: European Standards Organisation:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/19

---

Ajánlattételi felhívás 2009 – Európa a polgárokért program (2007–2013)

A programba tartozó fellépések végrehajtása: Aktív polgárokat Európának, Aktív társadalmat Európának és Aktív európai megemlékezés

2009/C 322/07

BEVEZETÉS

Ez az ajánlattételi felhívás a 2007–2013-as időszakra az aktív európai polgárságot támogató „Európa a polgárokért” című program létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1904/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozaton (1) alapul. Az ajánlattételi felhívás részletes feltételei megtalálhatók az „Európa a polgárokért” program programismertetőjében, amely az Európa weboldalon jelent meg (lásd a VIII. pontot). A programismertető az ajánlattételi felhívás szerves részét képezi.

I.   Célkitűzések

Az Európa a polgárokért program célkitűzései az alábbiak:

| — | találkozási lehetőséget nyújtani a helyi közösségek lakóinak szerte Európában, hogy kicserélhessék tapasztalataikat, nézeteiket és értékeiket, tanulhassanak a történelemből és építhessék a jövőt, |
| --- | --- |

—

találkozási lehetőséget nyújtani a helyi közösségek lakóinak szerte Európában, hogy kicserélhessék tapasztalataikat, nézeteiket és értékeiket, tanulhassanak a történelemből és építhessék a jövőt,

| — | az európai polgársággal és a demokráciával, a közös értékekkel, a közös történelemmel és kultúrával kapcsolatos fellépés, vita és elmélyültebb gondolkodás ösztönzése az európai szintű civil társadalmi szervezeteken belüli együttműködés révén, |
| --- | --- |

—

az európai polgársággal és a demokráciával, a közös értékekkel, a közös történelemmel és kultúrával kapcsolatos fellépés, vita és elmélyültebb gondolkodás ösztönzése az európai szintű civil társadalmi szervezeteken belüli együttműködés révén,

| — | az európai értékek és vívmányok népszerűsítése által közelebb hozni Európát a polgárokhoz, egyben megőrizni a múlt emlékeit is, |
| --- | --- |

—

az európai értékek és vívmányok népszerűsítése által közelebb hozni Európát a polgárokhoz, egyben megőrizni a múlt emlékeit is,

| — | ösztönözni valamennyi részt vevő ország polgárainak és civil társadalmi szervezeteinek együttműködését, hozzájárulva a kultúrák közötti párbeszédhez, és rávilágítva mind Európa sokféleségére, mind egységére, különös tekintettel azon tevékenységekre, amelyek célja az Európai Uniót 2004. április 30. előtt alkotó és az ezt követően csatlakozott tagállamok polgárai közötti szorosabb kapcsolatok kialakítása. |
| --- | --- |

—

ösztönözni valamennyi részt vevő ország polgárainak és civil társadalmi szervezeteinek együttműködését, hozzájárulva a kultúrák közötti párbeszédhez, és rávilágítva mind Európa sokféleségére, mind egységére, különös tekintettel azon tevékenységekre, amelyek célja az Európai Uniót 2004. április 30. előtt alkotó és az ezt követően csatlakozott tagállamok polgárai közötti szorosabb kapcsolatok kialakítása.

II.   Támogatható pályázók

A program a programban részt vevő országok valamelyikében székhellyel rendelkező valamennyi kezdeményező számára nyitva áll, amennyiben:

| — | közszervezet, vagy |
| --- | --- |

—

közszervezet, vagy

| — | jogállással (jogi személyiséggel) rendelkező nonprofit szervezet. |
| --- | --- |

—

jogállással (jogi személyiséggel) rendelkező nonprofit szervezet.

A program egyes fellépései azonban a szervezetek meghatározott körét veszik célba. A pályázó szervezetek támogathatóságát ezért minden esetben kifejezetten az adott intézkedésre/részintézkedésre vonatkozó programismertető határozza meg.

A program keretében támogatható országok a következők:

| — | az EU tagállamai (2), |
| --- | --- |

—

az EU tagállamai (2),

| — | Horvátország, |
| --- | --- |

—

Horvátország,

| — | Albánia, |
| --- | --- |

—

Albánia,

| — | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (FYROM). |
| --- | --- |

—

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (FYROM).

III.   Támogatható fellépések

Az Európa a polgárokért program aktív európai polgári részvételt előmozdító projekteket támogat.

Ez a felhívás az Európa a polgárokért programon belül a következő fellépésekre vonatkozik:

1. fellépés –   Aktív polgárokat Európának

1. intézkedés –   Testvérvárosprogram

Ez az intézkedés olyan tevékenységeket céloz meg, amelyek európai polgárok testvérvárosi tevékenység keretein belül történő közvetlen cseréjével kapcsolatosak, vagy azt segítik.

1.1. intézkedés –   Testvérvárosok polgárainak találkozói

Ez az intézkedés olyan tevékenységeket céloz meg, amelyek európai polgárok testvérvárosi tevékenység keretein belül történő közvetlen cseréjével kapcsolatosak, vagy azt segítik. A projektben legalább két részt vevő ország településeinek kell szerepelnie, amelyek közül legalább egynek az EU tagállamának kell lennie. A projektbe a meghívott településekről legalább 25 nemzetközi résztvevőt kell bevonni úgy, hogy minden meghívott településről legalább öt résztvevőnek kell érkeznie. A találkozó legfeljebb 21 napos lehet. A támogatás maximálisan megítélhető összege projektenként 22 000 EUR. Az összeg projektenként maximálisan 40 000 EUR-ra emelkedhet, ha a projektben legalább 10 város vesz részt. A legkisebb odaítélhető támogatás 2 500 EUR.

A testvérvárosok polgárai számára szervezett találkozók tekintetében nyújtott támogatások célja, hogy társfinanszírozzák a fogadó város szervezési költségeit és a meghívottak útiköltségeit. A támogatást átalányösszegek alapján számítják ki.

1.2. intézkedés –   Testvérvárosi hálózatok

Ez az intézkedés a testvérvárosi kapcsolatok alapján létrejött hálózatok fejlődését támogatja, amelyek fontosak a települések közötti tartós, szervezett, intenzív és sokoldalú együttműködés biztosításához, és ezáltal hozzájárulnak ahhoz, hogy a program maximális hatást érhessen el. A projekt keretében legalább 3 eseményt kell megrendezni. Legalább négy részt vevő ország településeit kell átfognia, amelyek közül legalább egynek az EU tagállamának kell lennie. A projektbe a meghívott településekről legalább 30 nemzetközi résztvevőt kell bevonni. A projekt időtartama legfeljebb 24 hónap; az egyes események legfeljebb 21 napig tartanak.

Ezen az intézkedésen belül a maximális támogatható összeg projektenként 150 000 EUR. A legkisebb támogatható összeg 10 000 EUR. A támogatást átalányösszegek alapján számítják ki.

2. intézkedés –   Állampolgári projektek és kísérő intézkedések

2.1. intézkedés –   Állampolgári projektek

Ez az intézkedés az Európai Uniót érintő fontos és aktuális kihívásra segít választ találni: hogyan lehetne áthidalni a szakadékot a polgárok és az Európai Unió között. Célja, hogy eredeti, innovatív módszereket tárjon fel, amelyek alkalmasak az állampolgári részvétel serkentésére, valamint az európai polgárok és az Európai Unió intézményei közötti párbeszéd ösztönzésére.

A projektben legalább 5 részt vevő ország településeinek kell szerepelnie, amelyek közül legalább egynek az EU tagállamának kell lennie. A projektbe legalább 200 résztvevőt kell bevonni. A projekt időtartama legfeljebb 12 hónap.

A támogatás összegét az euróban készített, egyensúlyban lévő, részletes előzetes költségvetés alapján számítják ki. A megítélt támogatás mértéke nem haladhatja meg a projekt támogatható költségei teljes összegének 60 %-át. A minimális támogatás összege 100 000 EUR. Ezen az intézkedésen belül a támogatás maximális összege projektenként 250 000 EUR.

2.2. intézkedés –   Kísérő intézkedések

Ez az intézkedés az „Aktív polgárokat Európának” elnevezésű 1. fellépés keretében benyújtott projektek minőségének fejlesztésére szolgáló eszköz. Támogatja a tapasztalatok, a szakértelem és a helyes gyakorlat egymás közötti cseréjét, valamint azokat a tevékenységeket, amelyek hosszú távú partnerségek és hálózatok kialakításához vezethetnek.

A projektben legalább 2 részt vevő ország településeinek kell szerepelnie, amelyek közül legalább egynek az EU tagállamának kell lennie. Az időtartam legfeljebb 12 hónap. Projektenként legalább két eseményt kell megrendezni.

A támogatás összegét az euróban készített, egyensúlyban lévő, részletes előzetes költségvetés alapján számítják ki. A támogatás nem haladhatja meg az érintett fellépésre vonatkozó támogatható költségek 80 %-át. A legkisebb támogatható összeg 30 000 EUR. Ezen az intézkedésen belül a támogatás maximális összege projektenként 100 000 EUR.

2. fellépés –   Aktív civil társadalom Európában

3. intézkedés:   civil társadalmi szervezetek által kezdeményezett projektek támogatása

Ezen intézkedés célja a különböző részt vevő országokból származó civil társadalmi szervezetek által ösztönzött konkrét projektek támogatása. A projekteknek közérdekű kérdések megismertetésére kell törekedniük, valamint hozzá kell járulniuk a különböző kultúrák kölcsönös megértésének előmozdításához és a közös értékek európai szintű együttműködés révén történő meghatározásához.

A projektben legalább 2 részt vevő ország településeinek kell szerepelnie, amelyek közül legalább egynek az EU tagállamának kell lennie. A projekt időtartama legfeljebb 12 hónap.

A támogatást két különböző módszer szerint lehet kiszámítani, a tevékenységbeli különbségeknek megfelelően egyedi szabályokkal:

| a) | átalányösszegeken alapuló költségvetés az „esemény-projektek” esetében; |
| --- | --- |

a)

átalányösszegeken alapuló költségvetés az „esemény-projektek” esetében;

| b) | tényleges költségeken alapuló költségvetés az „előállítás és megvalósítás jellegű” projektek esetében: Ilyen esetekben a kért támogatás nem haladhatja meg az érintett program támogatható költségeinek 60 %-át. A támogatás maximális összege 55 000 EUR. A legkisebb támogatható összeg 10 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

tényleges költségeken alapuló költségvetés az „előállítás és megvalósítás jellegű” projektek esetében: Ilyen esetekben a kért támogatás nem haladhatja meg az érintett program támogatható költségeinek 60 %-át. A támogatás maximális összege 55 000 EUR. A legkisebb támogatható összeg 10 000 EUR.

4. fellépés –   Aktív európai megemlékezés

Az e fellépés keretében támogatott projekteknek azt az alapvető célt kell szolgálniuk, hogy életben tartsák a nácizmus és a sztálinizmus áldozatainak emlékét, a jelen és a jövő generációival pedig alaposabban megismertessék és megértessék, hogy mi zajlott a táborokban és más tömeges polgári kivégzések helyszínein, és miért.

A projekt időtartama legfeljebb 12 hónap.

A támogatást két különböző módszer szerint lehet kiszámítani:

| a) | átalányösszegeken és egy összegen alapuló költségvetés az „esemény-projektek” esetében; |
| --- | --- |

a)

átalányösszegeken és egy összegen alapuló költségvetés az „esemény-projektek” esetében;

| b) | tényleges költségeken alapuló költségvetés az „előállítás és megvalósítás jellegű” projektek esetében: Ilyen esetekben a kért támogatás nem haladhatja meg az érintett program támogatható költségeinek 60 %-át. A támogatás maximális összege 55 000 EUR. A legkisebb támogatható összeg 10 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

tényleges költségeken alapuló költségvetés az „előállítás és megvalósítás jellegű” projektek esetében: Ilyen esetekben a kért támogatás nem haladhatja meg az érintett program támogatható költségeinek 60 %-át. A támogatás maximális összege 55 000 EUR. A legkisebb támogatható összeg 10 000 EUR.

IV.   Odaítélési feltételek

Minőségi kritériumok (az elérhető pontok 80 %-a):

| — | a projekt tekintetében a program céljainak és prioritásainak való megfelelés (25 %), |
| --- | --- |

—

a projekt tekintetében a program céljainak és prioritásainak való megfelelés (25 %),

| — | a projekt és a javasolt módszerek megfelelősége (25 %), |
| --- | --- |

—

a projekt és a javasolt módszerek megfelelősége (25 %),

| — | hatás (15 %), |
| --- | --- |

—

hatás (15 %),

| — | ismertség és nyomon követés (15 %). |
| --- | --- |

—

ismertség és nyomon követés (15 %).

Mennyiségi kritériumok (az elérhető pontok 20 %-a):

| — | földrajzi hatás (10 %), |
| --- | --- |

—

földrajzi hatás (10 %),

| — | célcsoport (10 %). |
| --- | --- |

—

célcsoport (10 %).

V.   Költségvetés

A 2010-re előirányzott költségvetés a következő fellépésekre

| 1. fellépés, 1.1. intézkedés | Testvérvárosok polgárainak találkozói | 7 000 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1. fellépés, 1.2. intézkedés | Testvérvárosok tematikus hálózatának kialakítása | 5 165 000 EUR |
| 1. fellépés, 2.1. intézkedés | Állampolgári projektek | 1 500 000 EUR |
| 1. fellépés, 2.2. intézkedés | Kísérő intézkedések | 1 535 000 EUR |
| 2. fellépés, 3. intézkedés | Civil társadalmi szervezetek által kezdeményezett projektek támogatása | 3 400 000 EUR |
| 4. fellépés | Aktív Európai Megemlékezés | 1 800 000 EUR |

1. fellépés, 1.1. intézkedés

Testvérvárosok polgárainak találkozói

7 000 000 EUR

1. fellépés, 1.2. intézkedés

Testvérvárosok tematikus hálózatának kialakítása

5 165 000 EUR

1. fellépés, 2.1. intézkedés

Állampolgári projektek

1 500 000 EUR

1. fellépés, 2.2. intézkedés

Kísérő intézkedések

1 535 000 EUR

2. fellépés, 3. intézkedés

Civil társadalmi szervezetek által kezdeményezett projektek támogatása

3 400 000 EUR

4. fellépés

Aktív Európai Megemlékezés

1 800 000 EUR

VI.   Benyújtási határidők

| Fellépések | Benyújtási határidő |
| --- | --- |
| 1. fellépés, 1.1. intézkedés | Testvérvárosok polgárainak találkozói | Február 1.
  Június 1.
  Szeptember 1. |
| 1. fellépés, 1.2. intézkedés | Testvérvárosok tematikus hálózatának kialakítása | Február 1.
  Szeptember 1. |
| 1. fellépés, 2.1. intézkedés | Állampolgári projektek | Június 1. |
| 1. fellépés, 2.2. intézkedés | Kísérő intézkedések | Június 1. |
| 2. fellépés, 3. intézkedés | Civil társadalmi szervezetek által kezdeményezett projektek támogatása | Február 15. |
| 4. fellépés | Aktív Európai Megemlékezés | Április 30. |

Fellépések

Benyújtási határidő

1. fellépés, 1.1. intézkedés

Testvérvárosok polgárainak találkozói

Február 1.

Június 1.

Szeptember 1.

1. fellépés, 1.2. intézkedés

Testvérvárosok tematikus hálózatának kialakítása

Február 1.

Szeptember 1.

1. fellépés, 2.1. intézkedés

Állampolgári projektek

Június 1.

1. fellépés, 2.2. intézkedés

Kísérő intézkedések

Június 1.

2. fellépés, 3. intézkedés

Civil társadalmi szervezetek által kezdeményezett projektek támogatása

Február 15.

4. fellépés

Aktív Európai Megemlékezés

Április 30.

Amennyiben a benyújtási határidő a pályázó országában hétvégére vagy ünnepnapra/munkaszüneti napra esik, hosszabbításra nincs mód, ezért a pályázóknak ezt figyelembe kell venniük a benyújtás megtervezése során.

A pályázatokat a következő címre kell elküldeni:

| EACEA |
| --- |
| Unit P7 Citizenship |
| Applications — ‘Town Twinning Citizens' Meetings’ |
| Avenue du Bourget 1 (BOUR 01/17) |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EACEA

Unit P7 Citizenship

Applications — ‘Town Twinning Citizens' Meetings’

Avenue du Bourget 1 (BOUR 01/17)

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Csak a megfelelően kitöltött és a pályázó nevében jogi kötelezettségvállalásra jogosult személy által aláírt, hivatalos pályázati űrlapon benyújtott pályázatokat veszik figyelembe.

A faxon vagy e-mailben benyújtott pályázatokat nem vizsgálják meg.

VII.   További információk

A projektpályázatok benyújtására vonatkozó részletes feltételek és a pályázati formanyomtatvány megtalálható az Európa a polgárokért program ismertetőjében, a következő weboldalakon:

Oktatási és Kulturális Főigazgatóság:

http://ec.europa.eu/citizenship/index_en.html

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség:

http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.htm

---

(1)  HL L 378., 2006.12.27., 32. o.

(2)  Az EU 27 tagállama: Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország.

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/23

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

2009/C 322/08

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (1) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálati kérelem érkezett az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (Eurometaux, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be 2009. szeptember 30-án, a teljes közösségi volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid gyártásának döntő részét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében.

2.   A termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék (a továbbiakban: az érintett termék) a jelenleg az ex 2849 90 30 és ex 3824 30 00 KN-kód alá sorolt, a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedés a 1275/2005/EK tanácsi rendelettel (3) módosított 2268/2004/EK tanácsi rendelettel (4) kivetett végleges dömpingellenes vám.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem azon alapul, hogy az intézkedések megszűnése valószínűleg a dömping folytatódását vagy megismétlődését és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a kérelmező a Kínai Népköztársaság vonatkozásában a rendes értéket az 5.1. pont d) alpontjában említett piacgazdasági berendezkedésű ország árai alapján állapította meg. A dömping folytatódására vonatkozó állítás az érintett terméknek az előző mondat szerint megállapított rendes értéke és a Közösségbe irányuló exportárai közötti összehasonlításon alapul.

Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözet jelentős.

A kérelmező továbbá azt is állítja, hogy a kárt okozó dömping valószínűleg megismétlődik. A fentiekkel összefüggésben a kérelmező bizonyítékkal támasztja alá azon állítását, miszerint az érintett termék behozatala az intézkedések hatályvesztése esetén várhatóan megnövekszik, mert az érintett ország kihasználatlan gyártási kapacitással rendelkezik.

A kérelmező azt is állítja, hogy a károkozás megszűnése elsősorban az intézkedések meghozatalának köszönhető, és amennyiben az érvényben lévő intézkedések hatályukat vesztik, az érintett országból ismét jelentős mértékben, dömpingáron történő behozatal minden valószínűség szerint további károkat okoz majd a közösségi gazdasági ágazatnak.

5.   Az eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálatot indít.

5.1.   
  A dömping és a kár megállapítására irányuló eljárás

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping és a kár folytatódását, illetve megismétlődését eredményezné-e.

a)   Mintavétel

Tekintettel az eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság határozhat úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz.

i.   Mintavétel a Kínai Népköztársaság exportőrei/gyártói esetében

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri valamennyi exportőrt/gyártót, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi információkat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám valamint kapcsolattartó személy, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám valamint kapcsolattartó személy,

| — | a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban a Közösségbe irányuló exportra értékesített érintett termék forgalma – a 27 tagállamban külön-külön, illetve összesen – helyi pénznemben és mennyisége tonnában, |
| --- | --- |

—

a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban a Közösségbe irányuló exportra értékesített érintett termék forgalma – a 27 tagállamban külön-külön, illetve összesen – helyi pénznemben és mennyisége tonnában,

| — | a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban a belföldi piacon értékesített érintett termék forgalma helyi pénznemben és mennyisége tonnában, |
| --- | --- |

—

a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban a belföldi piacon értékesített érintett termék forgalma helyi pénznemben és mennyisége tonnában,

| — | a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban más harmadik országokba értékesített érintett termék forgalma helyi pénznemben és mennyisége tonnában, |
| --- | --- |

—

a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban más harmadik országokba értékesített érintett termék forgalma helyi pénznemben és mennyisége tonnában,

| — | a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék vonatkozásában világszerte, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék vonatkozásában világszerte,

| — | az érintett termék előállításában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolt viszonyban álló valamennyi vállalat (5) neve és tevékenységének pontos leírása, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolt viszonyban álló valamennyi vállalat (5) neve és tevékenységének pontos leírása,

| — | bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

—

bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába történő esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együttműködés hiányának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

Az exportőrök/gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba lép a Kínai Népköztársaság hatóságaival és az exportőrök/gyártók ismert szövetségeivel.

ii.   Mintavétel az importőrök esetében

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri valamennyi importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi információkat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám valamint kapcsolattartó személy, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám valamint kapcsolattartó személy,

| — | a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék vonatkozásában,

| — | a Kínai Népköztársaságból származó importált érintett termék 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti, a közösségi piacra irányuló behozatalának, illetve a Közösség piacán lebonyolított viszonteladásának mennyisége tonnában és értéke euróban, |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaságból származó importált érintett termék 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti, a közösségi piacra irányuló behozatalának, illetve a Közösség piacán lebonyolított viszonteladásának mennyisége tonnában és értéke euróban,

| — | az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolt viszonyban álló valamennyi vállalat (6) neve és tevékenységének pontos leírása, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolt viszonyban álló valamennyi vállalat (6) neve és tevékenységének pontos leírása,

| — | bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

—

bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába történő esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együttműködés hiányának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

Az importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk beszerezése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba lép az importőrök ismert szövetségeivel.

iii.   A minták végleges kiválasztása

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban releváns információt kívánnak benyújtani, azt a 6. b) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell megtenniük.

A Bizottság a mintákat a mintavételi eljárásban részt venni szándékozó érintett felekkel folytatott konzultációt követően kívánja véglegesen kiválasztani.

A mintába felvett vállalatoknak a 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kérdőívet kell kitölteniük, és a vizsgálat során együtt kell működniük.

Kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A rendelkezésre álló tények alapján tett megállapítások a 8. pontban ismertetett okoknál fogva kedvezőtlenebbnek bizonyulhatnak az érintett fél számára.

b)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: a közösségi gazdasági ágazat és a Közösségben működő ismert gyártószövetségek, a Kínai Népköztársaságban működő, a mintába felvett exportőrök/gyártók, az exportőrök/gyártók ismert szövetségei, a mintába felvett importőrök, az ismert importőrszövetségek, valamint az érintett exportáló ország hatóságai.

c)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

d)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztása

A korábbi vizsgálat során megfelelő piacgazdasági berendezkedésű országként az Amerikai Egyesült Államokat választották a Kínai Népköztársaságra alkalmazandó rendes érték megállapításának céljából. A Bizottság azt tervezi, hogy ismét az Amerikai Egyesült Államokat jelöli ki e célra. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy a 6. c) pontban megállapított külön határidőn belül jelezzék, alkalmasnak találják-e az említett országot erre a célra.

5.2.   
  A közösségi érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban és abban az esetben, ha a dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó állítások bizonyítást nyernek, dönteni kell arról, hogy nem ellentétes-e a közösségi érdekkel a dömpingellenes intézkedések fenntartása. A Bizottság ezért kérdőíveket küldhet az ismert közösségi gazdasági ágazatnak, az importőröknek és képviseleti szövetségeiknek, továbbá a reprezentatív felhasználóknak és a reprezentatív fogyasztói szervezeteknek. A felek – köztük azok is, amelyeket a Bizottság számára nem ismertek – a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított általános határidőn belül jelentkezhetnek a Bizottságnál, és információkat szolgáltathatnak, amennyiben bizonyítani tudják, hogy tevékenységük és az érintett termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az előző mondattal összhangban cselekvő felek a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül meghallgatást kérhetnek, ismertetve azokat a különleges okokat, amelyek ezt indokolják. Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 21. cikke alapján közölt információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

6.   Határidők

a)   Általános határidők

i.   Kérdőív igénylése

Minden olyan érdekelt félnek, amely nem működött együtt az e felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket eredményező vizsgálatban, a lehető leghamarabb, de legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 15 napon belül be kell nyújtania a kérdőív vagy egyéb igénylőlap iránti kérelmét.

ii.   Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

A mintába felvett vállalatoknak kitöltött kérdőíveiket a 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtaniuk.

iii.   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 37 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

b)   A mintavétellel kapcsolatos külön határidő

| i. | Az 5.1. bekezdés a) pontjának i. alpontjában és 5.1. bekezdés a) pontjának ii. alpontjában meghatározott információknak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mert a Bizottság az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül konzultációt kíván folytatni azokkal az érdekelt felekkel, akik hozzájárultak ahhoz, hogy a minta végleges kiválasztásakor abba bekerüljenek. |
| --- | --- |

i.

Az 5.1. bekezdés a) pontjának i. alpontjában és 5.1. bekezdés a) pontjának ii. alpontjában meghatározott információknak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mert a Bizottság az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül konzultációt kíván folytatni azokkal az érdekelt felekkel, akik hozzájárultak ahhoz, hogy a minta végleges kiválasztásakor abba bekerüljenek.

| ii. | Az 5.1. a) pont iii. alpontjában említett minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

ii.

Az 5.1. a) pont iii. alpontjában említett minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

| iii. | A mintába felvett felek kitöltött kérdőíveinek a mintába való felvételükről szóló értesítést követő 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

iii.

A mintába felvett felek kitöltött kérdőíveinek a mintába való felvételükről szóló értesítést követő 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

c)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztására vonatkozó külön határidő

A vizsgálatban érintett feleknek észrevételeik lehetnek azzal kapcsolatban, hogy megfelelő piacgazdasági berendezkedésű országnak tartják-e az Amerikai Egyesült Államokat, melyet a Bizottság az 5.1. pont d) alpontjában ismertetettek szerint a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték megállapításához kiválasztani tervez. Az észrevételeknek az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

7.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (7) (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a rendelkezésre álló tények felhasználására kerül sor, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

10.   Lehetőség felülvizsgálat kérelmezésére az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében

Mivel ennek a hatályvesztési felülvizsgálatnak a megindítása az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban történt, megállapításai nem a meglévő intézkedések mértékének módosítását, hanem – az alaprendelet 11. cikke (6) bekezdésének megfelelően – vagy az intézkedések hatályon kívül helyezését vagy fenntartásukat eredményezik.

Ha az eljárásban érintett valamely fél úgy véli, hogy az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingkülönbözet mértékének módosítása (szigorítása vagy enyhítése) érdekében az intézkedések mértékének felülvizsgálata indokolt, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálat indítását kérelmezheti.

Az ilyen felülvizsgálatot – amely az ebben az értesítésben szereplő hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül folyna – kérelmezni kívánó felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

11.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően fogja kezelni.

12.   Meghallgató tisztviselő

A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  HL C 115., 2009.5.20., 18. o.

(2)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

(3)  HL L 202., 2005.8.3., 1. o.

(4)  HL L 395., 2004.12.31., 56. o.

(5)  A kapcsolt viszonyban álló vállalat kifejezés jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke az irányadó.

(6)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

(7)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentumnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelmet kell biztosítani. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) VI. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(8)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/28

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – OLASZORSZÁG

Állami támogatás C 35/09 (ex NN 77/B/01) – A halászati és akvakultúra-ágazat foglalkoztatásszintjének növelését célzó intézkedések

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 322/09

2009. november 19-i levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Olaszországot arról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate General for Fisheries (Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság) |
| DG MARE/F4 ‘Legal Issues’ (Jogi ügyek) |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22951942 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate General for Fisheries (Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság)

DG MARE/F4 ‘Legal Issues’ (Jogi ügyek)

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22951942

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Olaszországnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÁS

2001-ben Olaszország értesítette a Bizottságot egy Szardíniában végrehajtott regionális támogatási programról. A támogatási program jogalapját képező tartományi törvény hatályon kívül helyezett egy 1984-es törvényt, amely egy korábbi regionális támogatási program létrehozásáról rendelkezett. Mivel erről a törvényről a Bizottságot korábban nem értesítették, az annak alapján nyújtott támogatás az EK-Szerződés 93. (jelenleg 88.) cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet értelmében jogellenes támogatásnak minősül (1).

A halászati és az akvakultúra-ágazatban nyújtott támogatások vizsgálatára az egyéb ágazatokban alkalmazottaktól eltérő rendelkezések vonatkoznak. Emiatt az elemzést eltérő módon kell végrehajtani.

A szóban forgó program keretében 1984-től kezdődően volt lehetőség támogatás nyújtására. Figyelembe véve azonban a támogatások visszatérítésére vonatkozó 10 éves jogvesztő határidőt, a Bizottság megítélése szerint felesleges azon támogatások vizsgálata, amelyeket a Bizottság által esetlegesen meghozandó intézkedés végrehajtásához képest több mint 10 évvel korábban ítéltek oda. Ennek megfelelően a támogatási programot az 1991 és 1999 (a program vége) közötti időszakban nyújtott támogatások tekintetében vizsgálják.

A program célja az volt, hogy támogatások nyújtása révén elősegítse a foglalkoztatás szintjének növelését Szardínián. A gyakorlatban azonban halászhajók építéséhez és akvakultúrával foglalkozó vállalkozások létrehozásához nyújtottak támogatást.

A támogatást a következő formákban nyújtották:

| — | halászhajók építése esetén 60 %-ot, akvakultúrával foglalkozó vállalkozások létrehozása esetén pedig 80 %-ot kitevő közvetlen támogatás, |
| --- | --- |

—

halászhajók építése esetén 60 %-ot, akvakultúrával foglalkozó vállalkozások létrehozása esetén pedig 80 %-ot kitevő közvetlen támogatás,

| — | a felvett hitelek fennálló részének törlesztéséhez kapcsolódó kamatköltségek fedezése, |
| --- | --- |

—

a felvett hitelek fennálló részének törlesztéséhez kapcsolódó kamatköltségek fedezése,

| — | az első években felmerülő működési költségek részleges fedezése. |
| --- | --- |

—

az első években felmerülő működési költségek részleges fedezése.

A támogatás értékelése a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó, a támogatás nyújtásának időpontjában érvényes iránymutatások alapján történt. Ez azt jelenti, hogy az 1988., 1992., 1994. és 1997. évi iránymutatásokat kell szem előtt tartani. Ezen iránymutatások alapján, amelyek a halászati ágazatban alkalmazandó közösségi strukturális intézkedésekről szóló, az adott időszakban hatályban lévő tanácsi rendeletre tesznek utalást, a Bizottságnak komoly kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó támogatás teljesíti-e az összeegyeztethetőségi feltételeket, mivel a költségek 60 %-át meghaladó beruházási támogatásokról, illetve a működési költségek fedezéséhez nyújtott támogatásokról van szó.

Amennyiben az eljárás végeztével a Bizottság kedvezőtlen döntést hoz, az azt jelenti, hogy a 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének alkalmazása révén Olaszországot a támogatás visszafizettetésére kötelezhetik. A Bizottság azonban felkéri Olaszországot és az érdekelteket, hogy juttassanak el hozzá bármilyen olyan észrevételt, amely az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának fényében hasznos lehet annak megítéléséhez, hogy a szóban forgó támogatási program értékelésében bekövetkező késedelem hogyan befolyásolhatja a nem összeegyeztethető támogatás esetleges visszafizettetését.

A LEVÉL SZÖVEGE

„La Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sulle misure in oggetto, comunica al governo dell'Italia la propria decisione di avviare il procedimento d'indagine formale previsto all'articolo 93 (ora articolo 88), paragrafo 2, del trattato CE e al regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (2).

1.   PROCEDIMENTO

Con lettera del 10 agosto 2001, l'Italia ha notificato alla Commissione un progetto di regime di aiuti a finalità regionale da attuare nella regione Sardegna. Questo regime di aiuti era stato protocollato come nuovo aiuto con il numero N 569/01.

Esaminando il regime di aiuti di cui sopra, la Commissione ha constatato che la legge n. 201/2001 del 7 agosto 2001 della regione Sardegna, che istituiva questo regime di aiuti, ha abrogato la legge regionale n. 28 del 7 giugno 1984; la legge del 1984, tuttavia, non è mai stata notificata alla Commissione. Gli aiuti concessi in applicazione della suddetta legge regionale dovevano quindi essere considerati aiuti illegali ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999. La Commissione li ha protocollati come tali il 16 agosto 2001.

La Commissione ha effettuato l'esame di questo regime di aiuti illegale protocollato con il numero NN 77/01. La Commissione, considerate le caratteristiche del regime di aiuti in questione e dato che le disposizioni applicabili all'analisi degli aiuti concessi al settore dell'agricoltura, così come al settore della pesca e dell'acquacoltura, sono diverse da quelle degli aiuti concessi alle imprese degli altri settori di attività economica, ha quindi ritenuto necessario effettuare un esame specifico per questi due settori particolari. Per tale motivo la Commissione ha infine protocollato questo regime di aiuti con tre numeri distinti, in base ai settori di attività economica cui si applica il regime: n. 77/B/01 per il settore della pesca e dell'acquacoltura, n. 77/C/01 per il settore dell'agricoltura e n. 77/A/01 per tutti gli altri settori d'attività.

Con lettera C(2001) 3464 def. del 13 novembre 2001, la Commissione ha informato l'Italia che il regime di aiuti NN 77/A/01 era compatibile con il mercato comune per gli aiuti concessi alle imprese dei settori economici diversi da quello dell'agricoltura o della pesca e dell'acquacoltura (regime di aiuti analizzato infine con il numero NN 77/B/01).

Quanto all'applicazione del suddetto regime di aiuti al settore della pesca e dell'acquacoltura, è stato protocollato con il numero NN 77/B/01: questo regime di aiuti costituisce l'oggetto della presente lettera.

Con lettera del 10 dicembre 2001 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari all'Italia, la quale ha trasmesso le sue risposte con lettera del 4 giugno 2003. Successivamente, il 6 novembre 2003, presso gli uffici della Commissione si è tenuta una riunione di lavoro con le autorità regionali della Sardegna, su richiesta di queste ultime, per esaminare le informazioni che le stesse dovevano trasmettere alla Commissione.

Nel mese di maggio 2004 le autorità della Sardegna hanno allora trasmesso direttamente e in modo informale alcune informazioni complementari alla Commissione. Poiché queste informazioni non sono state oggetto di trasmissione formale da parte dell'Italia, la Commissione ha invitato l'Italia a notificare in tempi brevi la sua autorizzazione a inserire tali informazioni nel fascicolo, comunicandole che, in assenza di risposta nei tempi stabiliti, avrebbe provveduto a farlo. Dal momento che l'Italia non ha risposto alla lettera, la Commissione ha inserito queste informazioni nel fascicolo.

Le autorità italiane hanno successivamente trasmesso ulteriori informazioni complementari con lettere del 12 gennaio e del 28 febbraio 2005.

2.   DESCRIZIONE

Periodo di esame degli aiuti

Dal momento che la legge regionale che istituisce questi aiuti è del 1984, gli aiuti concessi in applicazione della legge in questione possono risalire fino al 1984. Questo regime di aiuti è stato in vigore fino al 31 dicembre 1999.

Il regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (3) non indica un termine per l'esame degli aiuti illegali ai sensi dell'articolo 1, lettera f), ovvero gli aiuti cui è stata data esecuzione senza che la Commissione abbia potuto pronunciarsi sulla compatibilità con il mercato comune. Tuttavia l'articolo 15 del suddetto regolamento stabilisce che i poteri della Commissione per quanto riguarda il recupero degli aiuti sono soggetti ad un periodo limite di dieci anni e che questo periodo limite inizia il giorno in cui l'aiuto illegale viene concesso al beneficiario ed è interrotto da qualsiasi azione intrapresa dalla Commissione. La Commissione non ritiene quindi opportuno esaminare gli aiuti che beneficiano di questa prescrizione, vale a dire concessi oltre dieci anni prima di qualsiasi azione intrapresa al riguardo dalla Commissione.

La Commissione considera che questo periodo sia stato interrotto il 16 agosto 2001, quando la Commissione ha accertato l'esistenza degli aiuti illegali concessi in applicazione della legge del 7 giugno 1984 e li ha protocollati. Di conseguenza, la prescrizione si applica agli aiuti concessi ai beneficiari prima del 16 agosto 1991. Nel suo esame la Commissione prende quindi in considerazione gli aiuti concessi a decorrere da questa data fino al 31 dicembre 1999, termine di attuazione del regime di aiuti.

Oggetto degli aiuti

Questo regime di aiuti aveva per oggetto gli aiuti a favore delle piccole e medie imprese (4) della Sardegna. L'obiettivo dichiarato di questo regime era promuovere la creazione e lo sviluppo dell'occupazione a favore dei giovani tra i 18 e i 35 anni, delle donne e delle categorie sociali svantaggiate attraverso misure di sviluppo regionale. In pratica, per il settore della pesca e dell'acquacoltura, questi aiuti sono stati concessi sotto forma di aiuti agli investimenti, accompagnati da aiuti al funzionamento connessi agli investimenti effettuati.

L'Italia ha fornito informazioni dettagliate sugli aiuti che sono stati concessi in applicazione del suddetto regime nel periodo 1991-1999 a favore della pesca e dell'acquacoltura. In totale sono state adottate 32 decisioni di concessione di aiuti: 13 a favore della pesca e 19 a favore dell'acquacoltura.

Aiuti a favore della pesca

Gli aiuti concessi a favore della pesca sono legati in pratica alla costruzione di pescherecci.

Tali aiuti sono stati concessi nelle seguenti forme:

| — | aiuto diretto agli investimenti, compreso lo studio di fattibilità del progetto, corrispondente al 60 % del costo; |
| --- | --- |

—

aiuto diretto agli investimenti, compreso lo studio di fattibilità del progetto, corrispondente al 60 % del costo;

| — | aiuto corrispondente all'assunzione a carico degli interessi sui prestiti effettuati per il pagamento del saldo; questi interessi sono stati calcolati a partire da un periodo uniforme di preammortamento di 18 mesi, seguito da 18 rate semestrali di ammortamento a un tasso di interesse del 7,5 %; |
| --- | --- |

—

aiuto corrispondente all'assunzione a carico degli interessi sui prestiti effettuati per il pagamento del saldo; questi interessi sono stati calcolati a partire da un periodo uniforme di preammortamento di 18 mesi, seguito da 18 rate semestrali di ammortamento a un tasso di interesse del 7,5 %;

| — | aiuto per l'assunzione parziale dei costi operativi durante i primi anni. |
| --- | --- |

—

aiuto per l'assunzione parziale dei costi operativi durante i primi anni.

L'importo complessivo di questi aiuti, che ammonta a 11 111 999 035 ITL, pari a circa 5,7 milioni EUR, può essere così ripartito: 9 786 117 284 ITL, pari a circa 5 milioni EUR, per aiuti agli investimenti e l'assunzione a carico degli interessi e 1 325 881 751 ITL, ossia circa 0,7 milioni EUR, per l'assunzione dei costi operativi durante i primi anni.

Aiuti a favore dell'acquacoltura

Gli aiuti concessi a favore dell'acquacoltura sono connessi alla costruzione di impianti di acquacoltura.

Tali aiuti sono stati concessi nelle stesse forme di quelli destinati al settore della pesca, ossia:

| — | aiuto diretto agli investimenti, compreso lo studio di fattibilità del progetto, corrispondente all'80 % del costo; |
| --- | --- |

—

aiuto diretto agli investimenti, compreso lo studio di fattibilità del progetto, corrispondente all'80 % del costo;

| — | aiuto corrispondente all'assunzione a carico degli interessi sui prestiti effettuati per il pagamento del saldo; questi interessi sono stati calcolati a partire da un periodo uniforme di preammortamento di 18 mesi, seguito da 18 rate semestrali di ammortamento; |
| --- | --- |

—

aiuto corrispondente all'assunzione a carico degli interessi sui prestiti effettuati per il pagamento del saldo; questi interessi sono stati calcolati a partire da un periodo uniforme di preammortamento di 18 mesi, seguito da 18 rate semestrali di ammortamento;

| — | aiuto per l'assunzione parziale dei costi operativi durante i primi anni. |
| --- | --- |

—

aiuto per l'assunzione parziale dei costi operativi durante i primi anni.

L'importo complessivo di questi aiuti, che ammonta a 30 379 121 874 ITL, pari a circa 15,7 milioni EUR, può essere così ripartito: 28 330 582 621 ITL, pari a circa 14,6 milioni EUR, per aiuti agli investimenti e l'assunzione a carico degli interessi e 2 048 539 253 ITL, ossia circa 1,1 milioni EUR, per l'assunzione dei costi operativi durante i primi anni.

3.   VALUTAZIONE

Esistenza di aiuti di Stato

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE prevede che “salvo deroghe contemplate dal presente trattato, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza”.

Gli aiuti esaminati nella presente decisione sono stati concessi mediante fondi pubblici messi a disposizione dalla regione Sardegna. Si tratta pertanto di risorse statali.

Questi aiuti hanno conferito un vantaggio finanziario a imprese operanti nel settore della pesca e dell'acquacoltura e hanno rafforzato la loro posizione sul mercato comunitario rispetto alle imprese degli altri Stati membri. Poiché il commercio intracomunitario dei prodotti della pesca e dell'acquacoltura è significativo, questo vantaggio finanziario ha inciso sugli scambi tra gli Stati membri e ha falsato o minacciato di falsare la concorrenza sul mercato interno tra le imprese di pesca e di acquacoltura.

Questi aiuti costituiscono pertanto aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87 del trattato. Dal momento che gli aiuti sono stati concessi senza che la Commissione abbia potuto pronunciarsi sulla loro compatibilità con il mercato comune, si tratta di aiuti illegali ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999.

Tale regime di aiuti può essere ritenuto compatibile con il mercato comune solo se beneficia di una delle deroghe previste dal trattato.

Compatibilità con il mercato comune

Poiché questi aiuti favoriscono alcune imprese del settore della pesca e dell'acquacoltura, la loro compatibilità con il mercato comune deve essere valutata alla luce degli orientamenti per l'esame degli aiuti di Stato nel settore della pesca e dell'acquacoltura.

Conformemente al paragrafo 5.3 degli orientamenti adottati nel 2008 e applicabili a decorrere dal 1o aprile 2008 (5), gli aiuti illegali sono valutati alla luce degli orientamenti applicabili al momento dell'entrata in vigore dell'atto amministrativo che istituisce l'aiuto. Poiché gli aiuti esaminati sono stati concessi tra il 1991 e il 1999, è opportuno valutarli alla luce degli orientamenti applicabili al momento della loro concessione. Sono quindi gli orientamenti di seguito indicati ad essere applicabili: orientamenti 1988 (6) applicabili agli aiuti concessi fino al 17 giugno 1992, orientamenti 1992 (7) applicabili agli aiuti concessi fino al 17 settembre 1994, orientamenti 1994 (8) per gli aiuti concessi fino al 27 marzo 1997 e orientamenti 1997 (9) per quelli concessi fino al 1999.

Tutti questi orientamenti contengono disposizioni costanti in merito agli aiuti del presente regime:

| — | gli aiuti agli investimenti per la costruzione di pescherecci o per la costruzione di impianti di acquacoltura sono compatibili con il mercato comune solo se viene rispettata la percentuale di aiuto definita dai regolamenti relativi alle azioni strutturali della Comunità nel settore della pesca; |
| --- | --- |

—

gli aiuti agli investimenti per la costruzione di pescherecci o per la costruzione di impianti di acquacoltura sono compatibili con il mercato comune solo se viene rispettata la percentuale di aiuto definita dai regolamenti relativi alle azioni strutturali della Comunità nel settore della pesca;

| — | gli aiuti al funzionamento sono di norma incompatibili con il mercato comune; possono essere considerati compatibili solo se legati a un piano di ristrutturazione ritenuto compatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

—

gli aiuti al funzionamento sono di norma incompatibili con il mercato comune; possono essere considerati compatibili solo se legati a un piano di ristrutturazione ritenuto compatibile con il mercato comune.

Aiuti agli investimenti per la costruzione di pescherecci

I regolamenti relativi alle azioni strutturali prevedevano una percentuale massima di aiuto del 60 %: regolamento (CEE) n. 4028/86 modificato dal regolamento (CEE) n. 3944/90 del 20 dicembre 1990 (10) nell'allegato II, paragrafo 1; regolamento (CE) n. 3699/93 del 21 dicembre 1993 (11) nell'allegato IV, paragrafo 2.1 e regolamento (CE) n. 2468/98 del 3 novembre 1998 (12) nell'allegato III, paragrafo 2.1. La percentuale di aiuto diretto concessa dall'Italia al settore della pesca per questi investimenti, pari al 60 % del costo, è quindi conforme a quanto era possibile concedere in applicazione dei suddetti regolamenti.

Tuttavia a questo 60 % si aggiunge l'aiuto corrispondente all'assunzione a carico degli interessi sui prestiti effettuati per il pagamento del saldo. L'aiuto concesso per questi investimenti ha quindi superato la percentuale massima del 60 % ed è pertanto incompatibile con il mercato comune.

L'aiuto in questione potrebbe indubbiamente anche essere considerato un aiuto autonomo, ovvero non legato a questo investimento ma in tal caso dovrebbe, per natura, essere esaminato come aiuto al funzionamento. L'aiuto in questione non è però connesso a un piano di ristrutturazione e non può quindi essere giustificato dall'esistenza di un piano del genere. Per questo motivo se fosse valutato come aiuto autonomo, dovrebbe essere considerato incompatibile.

Ne consegue che l'aiuto concesso dalla regione Sardegna per la costruzione di pescherecci sembra non poter essere ritenuto compatibile con il mercato comune per quanto riguarda l'assunzione a carico degli interessi che determinano un'intensità di aiuto superiore al 60 %.

Aiuti agli investimenti per la costruzione di impianti di acquacoltura

I medesimi regolamenti, negli stessi allegati e paragrafi, prevedevano una percentuale massima di aiuto del 60 % anche per gli investimenti nel settore dell'acquacoltura.

Poiché l'aiuto diretto concesso dalla regione Sardegna ha rappresentato l'80 % del costo dell'investimento, sembra che non possa essere ritenuto compatibile con il mercato comune per la parte che supera il 60 %.

D'altra parte, il ragionamento precedentemente espresso in merito alla compatibilità dell'assunzione a carico degli interessi per quanto riguarda l'investimento nei pescherecci può essere applicato in termini identici agli investimenti nel settore dell'acquacoltura.

Ne consegue che l'aiuto concesso dalla regione Sardegna per la costruzione di impianti di acquacoltura sembra non poter essere ritenuto compatibile con il mercato comune per quanto riguarda la parte dell'aiuto diretto superiore al massimale del 60 % e l'assunzione a carico degli interessi.

Aiuti per l'assunzione dei costi operativi

Conformemente a quanto precede, in base al principio definito dagli orientamenti successivi applicabili, secondo cui gli aiuti al funzionamento sono di norma incompatibili e che possono essere considerati compatibili con il mercato comune solo nella misura in cui sono legati a un piano di ristrutturazione anch'esso ritenuto compatibile con il mercato comune, questo aiuto sembra, ad un primo esame, incompatibile con il mercato comune. Non sembra che ci siano state circostanze particolari tali da giustificare la concessione di simili aiuti.

4.   CONCLUSIONI

In questa fase della valutazione preliminare prevista all'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999, esistono seri dubbi circa la compatibilità di queste misure di aiuto con il mercato comune, sia per quanto riguarda gli aiuti agli investimenti per la parte dell'aiuto superiore al massimale del 60 % del costo dell'investimento, sia per quanto riguarda l'aiuto per l'assunzione dei costi operativi.

Alla luce delle considerazioni che precedono, la Commissione, nell'ambito del procedimento previsto all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a presentarle le sue osservazioni e a fornirle tutte le informazioni utili e necessarie per valutare l'aiuto in questione nel termine di un mese a decorrere dal ricevimento della presente lettera. La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere immediatamente una copia della presente lettera ai potenziali beneficiari dell'aiuto. La Commissione chiede inoltre informazioni relative all'importo dell'aiuto concesso ai beneficiari del regime.

La Commissione ha altresì invitato l'Italia e i terzi interessati a presentare osservazioni e a fornire qualsiasi elemento utile per stabilire, alla luce dell'articolo 14, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 659/1999 e della giurisprudenza della Corte di giustizia (13), le potenziali implicazioni del ritardo accumulato nell'esame di questo regime di aiuti in merito all'eventuale recupero degli aiuti incompatibili.

Con la presente la Commissione comunica al governo italiano che informerà gli interessati mediante pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE tramite pubblicazione di una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee e l'Autorità di vigilanza EFTA mediante invio di una copia della presente. Tutti i summenzionati interessati saranno invitati a trasmettere le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.”

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

1

(2)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

2

(3)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

3

(4)  Si tratta di piccole e medie imprese definite secondo i criteri del fatturato e del numero di posti di lavoro. Le autorità italiane hanno dichiarato che questo regime è sempre stato destinato a imprese molto piccole nei confronti delle quali la definizione di cui alla raccomandazione della Commissione del 3 aprile 1996 (GU L 107 del 30.4.1996, pag. 4) è sempre stata rispettata.

4

(5)  GU C 84 del 3.4.2008, pag. 10.

5

(6)  GU C 313 dell'8.12.1988, pag. 21.

6

(7)  GU C 152 del 17.6.1992, pag. 2.

7

(8)  GU C 260 del 17.9.1994, pag. 3.

8

(9)  GU C 100 del 27.3.1997, pag. 12.

9

(10)  GU L 380 del 31.12.1990, pag. 1.

10

(11)  GU L 346 del 31.12.1993, pag. 1.

11

(12)  GU L 312 del 20.11.1998, pag. 19.

12

(13)  In particolare la sentenza della Corte del 24 settembre 2002 pronunciata nelle cause riunite C-74/00P e C-75/00P, Falck e Acciaierie di Bolzano/Commissione, Racc. 2002, pag. I-7869.

13

Falck e Acciaierie di Bolzano/Commissione

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/33

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 322/10

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a módosítás iránti kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számított hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

Módosítás iránti kérelem a 9. cikk alapján

„PROSCIUTTO TOSCANO”

EK-szám: IT-PDO-0217-1494-10.06.2005

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   A módosítással érintett termékleírás szakaszcíme:

| — |  | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | | A termék leírása |
| — |  | Földrajzi terület |
| — |  | A származás igazolása |
| — | | Az előállítás módja |
| — |  | Kapcsolat |
| — | | Címkézés |
| — |  | Nemzeti előírások |
| — |  | Egyéb (kérjük, határozza meg) |

—



A termék elnevezése

—

Image

A termék leírása

—



Földrajzi terület

—



A származás igazolása

—

Image

Az előállítás módja

—



Kapcsolat

—

Image

Címkézés

—



Nemzeti előírások

—



Egyéb (kérjük, határozza meg)

2.   Módosítás típusa:

| — |  | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | | Azon bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé |
| — |  | A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) |
| — |  | A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése) |

—



Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása

—

Image

Azon bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé

—



A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése)

—



A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése)

3.   Módosítás(ok):

3.1.   A termék leírása:

Pontosabban határozták meg a kész termék vegyi és fizikokémiai jellemzőit, és az 510/2006/EK rendelet értelmében meghatározták a csomagolás módjait.

Részletesebben írták le a nyersanyag jellemzőit, azaz egyértelműsítették, melyek azok a tényezők, amelyeket az ellenőrző szerveknek vizsgálniuk kell.

Előírásra került, hogy a feldolgozás megkezdése előtt a combokat fémből készült húsbélyegzővel kell megjelölni, hogy a termék azonosítása és ennek következtében a nyomon követhetősége biztosítható legyen.

A tisztítási műveletet illetően pontosabban meghatározták, hogy a combcsont végéhez képest mennyire lóghat ki a húsos szegély, annak érdekében, hogy a sonkák végső formája harmonikus és egységes legyen, valamint hogy a fogyasztó egyértelműen felismerhesse azokat.

A termék eredetének és nyomon követhetőségének további garanciájaként előírták, hogy a kész termékre pecsétet kell égetni.

3.2.   Az előállítás módja:

Szükségesnek tartották pontosítani azt, hogy a szeletelés és a csomagolás műveleteit – az eredetmegjelölés hírnevének megőrzése céljából – az előállítás területén kell elvégezni, ezáltal garantálva a termék eredetiségét, továbbá kiváló minőségének és tulajdonságainak fenntartását. A „Prosciutto Toscano”-t (toszkán sonkát) a fogyasztók azért kedvelik, mert „sokáig érlelt”, tömör, nem válnak szét benne az izomrétegek, jól meghatározott a nedvességtartalma, ezáltal a sonkaszelet szilárd és nem petyhüdt. Fontos, hogy a fogyasztó ezeket a jellemzőket a forgalomba hozott „Prosciutto Toscano” összes típusa esetében változatlan formában felismerhesse, azaz a szeletelést és a csomagolást követően a terméknek ugyanazokkal a jellemzőkkel kell rendelkeznie, mint egy egész sonka felvágásából származó terméknek. Annak érdekében, hogy a fogyasztók számára ugyanazokat a jellemzőket biztosítani lehessen, a Prosciutto Toscano előállítási módja a szeletelésre és csomagolásra szánt comb esetében további két hónap érlelést ír elő.

Ha a szeletelésre vagy darabolásra szánt kicsontozott combokat ismeretlen ideig, az előírtaktól eltérő környezeti feltételek között tárolják, az olyan, a „Prosciutto Toscano” ismert jellemzőivel ellentétes tulajdonságok megjelenését eredményezhetné, mint a rendellenes penészképződés, a fehérjék rendellenes károsodása és ebből következően a proteolitikus mutató megváltozása vagy a zsírfrakció megavasodása. Ez akár olyan mértékű lehet, hogy megváltozhat a fogyasztók által hosszú ideje kedvelt illat és íz. Az avasodás, amit egyes környezeti és tárolási tényezőknek, többek között az érlelő helyiség magas hőmérsékletének és a légáramlás sebességének, az együttes jelenléte segít elő, a zsírra nézve olyan jelentős elváltozást okoz, hogy megsárgulhat, állaga károsodhat és benne az avas szagért felelős, illó, szerves összetételek jöhetnek létre. Ezek az elváltozások olyan mértékűek, hogy jelentősen módosítják a Prosciutto Toscano zsírjának színét, tömörségét és az izomfelszínhez való tapadását. Továbbá, ha a csomagolást megelőzően a húsos részt és a szeleteket levegő éri, az az ehető felszín erős oxidálódását, ebből következően a hús megbarnulását és az érintkező izomtömeg felszíni részének kiszáradását okozhatja, túlzott nedvesség esetén pedig a hús petyhüdtté válhat.

3.3.   Címkézés:

Abból a célból, hogy a nyomon követhetőség és az ellenőrzés a teljes lánc során biztosítható legyen, a leírásba bekerült egy, a nyersanyagokra, valamint a termékleírásban megjelölt jellemzőknek megfelelő sonkákra elhelyezendő jelzésekre vonatkozó rész.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„PROSCIUTTO TOSCANO”

EK-szám: IT-PDO-0217-1494-10.06.2005

OFJ ( ) OEM ( X )

Ez az egységes dokumentum a termékleírás főbb elemeit tartalmazza tájékoztató jelleggel.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Ministero delle politiche agricole e forestali |
| --- | --- |
| Cím: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Név:

Ministero delle politiche agricole e forestali

Cím:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel.

+39 0646655104

Fax

+39 0646655306

E-mail:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Csoportosulás:

| Név: | Consorzio del Prosciutto Toscano |
| --- | --- |
| Cím: | Via G. Marignolli 21/23 |
| 50127 Firenze FI |
| ITALIA |

Név:

Consorzio del Prosciutto Toscano

Cím:

Via G. Marignolli 21/23

50127 Firenze FI

ITALIA

Tel.

+39 0553215115

Fax

+39 0553215115

E-mail:

—

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) Egyéb ( )

3.   A termék típusa:

| 1.2. | osztály – Húsok és húskészítmények. |
| --- | --- |

1.2.

osztály – Húsok és húskészítmények.

4.   Termékleírás:

(a követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Név:

„Prosciutto Toscano”

4.2.   Leírás:

Forgalomba hozatalakor a „Prosciutto Toscano” az alábbi fizikai, érzékszervi, vegyi és fizikokémiai jellemzőkkel rendelkezik: formája ívesen kerekded a combcsont húsos kerete miatt, amely nem nyúlhat 8 cm-en túl a combcsont végénél; tömege 8–9 kg körül mozog, de legalább 7,5 kg. A vágási felületen a hús színe az élénkvöröstől a világos pirosig terjed, kevés izomközi zsír jellemzi. A tiszta fehér színű bőr alatti zsír enyhén rózsaszínes erezetű, tömör, nincsenek benne különváló vonalak a rétegek között, az alatta lévő izomfelülethez jól tapad.

Íze zamatos, a hagyományos előállítási és érlelési módnak köszönhetően jellegzetesen illatos és fűszeres.

Vegyi és fizikokémiai jellemzői összefoglalva az alábbiak:

| Só (NaCl-ban kifejezve) | % | legfeljebb 8,3 |
| --- | --- | --- |
| Az izomzat nedvességtartalma | % | legfeljebb 61,0 |
| Proteolitikus mutató | % | legfeljebb 30,0 |
| Nitrátok és nitritek összesen | legfeljebb 95 ppm |

Só (NaCl-ban kifejezve)

%

legfeljebb 8,3

Az izomzat nedvességtartalma

%

legfeljebb 61,0

Proteolitikus mutató

%

legfeljebb 30,0

Nitrátok és nitritek összesen

legfeljebb 95 ppm

4.3.   Földrajzi terület:

A „Prosciutto Toscano” előállítására szánt sertéstelepeknek Lombardia, Emilia Romagna, Marche, Umbria, Lazio és Toscana tartományok területén kell lenniük.

A „Prosciutto Toscano” feldolgozása, szeletelése és csomagolása a hagyományos előállítási területen történik, amely Toscana egész területét magában foglalja.

4.4.   A származás igazolása:

A nyomon követhetőséget a teljes termelési lánc során az ellenőrző szerv által az 510/2006/EK rendeletnek megfelelően végzett ellenőrzések biztosítják.

4.5.   Az előállítás módja:

A termelési mód egyebek között előírja, hogy a 4.3. pontban meghatározott tartományokban született, nevelt és levágott sertések tömege nem lehet kisebb mint 160 kg ± 10 %, és életkoruknak meg kell haladnia a kilenc hónapot. A „Prosciutto Toscano” a hagyományos Large White és Landrace tiszta fajtához vagy az alapfajtából leszármazó fajtához tartozó, nagysúlyú sertés friss combjából készül.

Az állatról közvetlenül a vágást követően leválasztott combokat legalább 24 órán át - 2 és + 2 °C közötti hőmérsékleten hűtik. Ezt követi a hús tisztítása. A megtisztított friss comb tömege legalább 11,8 kg.

A feldolgozás megkezdése előtt, miután a gyártó ellenőrizte, hogy a combok az előírt követelményeknek megfelelnek, valamennyi combon elhelyeznek egy rozsdamentes acélból készült, kerek táblácskából álló fémpecsétet, amelyen kidomborodik a P.T. rövidítés és a feldolgozás kezdetének (római számokkal jelölt) hónapja és (arab számokkal írt, az utolsó két számjeggyel jelölt) éve. A pecsét kialakítása olyan, hogy megfelelő eszközzel való felhelyezését követően nem távolítható el.

A combok feldolgozása a sózással kezdődik, amelynek a vágást követő 120 órán belül meg kell történnie. A sózás „száraz” módszerrel, só, bors és növényi eredetű természetes aromák felhasználásával történik. A sózást követően a combokat pihentetik annyi időre, amíg a hús megfelelően és egységesen dehidratált lesz, majd langyos vízzel lemossák, fertőtlenítőszer használata nélkül. Ezt követően a combokat erre szolgáló helyiségekben megszárítják, és ellenőrzött hőmérsékleten és nedvességen tartják. A feldolgozás utolsó szakaszában kerül sor a comb bekenésére, ami a hústól fedetlen részek kizárólag disznózsírból, búzalisztből vagy rizslisztből, sóból, borsból és növényi eredetű természetes aromákból álló keverékkel való felületi befedését jelenti. Az érlelési szakasz kifejezetten e célra szolgáló helyiségekben történik, amelyekben megfelelő légcserét és 12 és 25 °C közötti hőmérsékletet biztosítanak. Ebben a szakban megengedett a szellőztetés, valamint az előállítási terület éghajlati tényezőinek figyelembevételével a természetes fény és nedvességhatás. Az érlelési szakasz a sózástól a kereskedelmi forgalomba hozatalig nem lehet rövidebb 10 hónapnál a 7,5 és 8,5 kg közötti tömegű sonkák, illetve 12 hónapnál a 8,5 kg-ot meghaladó tömegű sonkák esetében.

A szeletelésre szánt „Prosciutto Toscano”-t a fent megjelöltnél két hónappal hosszabb ideig, azaz legalább 12 hónapig érlelik, ha a tömege 7,5 és 8,5 kg között van, és 14 hónapig, ha a tömege 8,5 kg feletti.

Az érlelés végén a gyártó – az ellenőrző szerv megbízottjának jelenlétében – az előírt jellemzőknek megfelelő sonkákra pecsétet éget, amelyen a „PROSCIUTTO TOSCANO DOP” felirat olvasható. A különböző előállítási szakaszok nyomon követhetősége céljából a pecsétet két további számjeggyel is ki lehet egészíteni, amelyek az előállítási láncban esetleg érintett további közreműködőket jelölik meg.

A „Prosciutto Toscano” szeletelésének csomagolásának az érlelési művelet végén, a 4.3. pontban megjelölt előállítási területen kell történnie, hogy a felszeletelt termékre előírt eltérő érlelési időket és a 4.2. pontban leírt, a szelet izom- és zsírrészének nedvességére és külsejére vonatkozó jellemzők betartását biztosítani lehessen. Ha a szeletelésre vagy darabolásra szánt kicsontozott combokat ismeretlen ideig az előírtaktól eltérő környezeti feltételek között tárolják, az olyan, a „Prosciutto Toscano” ismert jellemzőivel ellentétes tulajdonságok megjelenését eredményezheti, mint a rendellenes penészképződés, a fehérjék rendellenes károsodása és az ebből következő proteolitikus mutató megváltozása vagy a zsírfrakció megavasodása. Ez akár olyan mértékű lehet, hogy megváltozhat a fogyasztók által hosszú ideje kedvelt illat és íz. Továbbá, ha a csomagolást megelőzően a húsos részt és a szeleteket levegő éri, az az ehető felszín erős oxidálódását, ebből következően a hús megbarnulását, az érintkező izomtömeg felszíni részének kiszáradását okozhatja, vagy túlzott nedvesség esetén a hús petyhüdtté válhat.

4.6.   Kapcsolat:

Az eredetmegjelöléssel rendelkező termék ismertetőjegyei a természeti feltételektől és az emberi, valamint természetes tényezőktől függenek. Különösen a nyersanyag jellemzői függenek a körülhatárolt földrajzi makroterület sajátosságaitól. A nyersanyag beszerzési területén az állattenyésztés fejlődése a széles körű gabonatermesztéshez és a feldolgozó rendszerekhez kötődik, amelyek elősegítették a sertéstenyésztés iránti termelési hajlandóságot.

A „Prosciutto Toscano” e helyre összpontosított feldolgozását a 4.3. pontban leírt mikroterület feltételei indokolják. Toscana tartományt elhelyezkedése és földrajzi jellegzetességei teszik alkalmassá a minőségi sonka előállítására. A környező tartományokéhoz képest igen eltérő éghajlat is különösen alkalmasnak bizonyul a termék optimális érleléséhez. Olyan ideális éghajlat tehát ez, amely azáltal, hogy lassú, egészséges érlelést tesz lehetővé, elősegíti a környezet és a tartomány tipikus termékei közötti gyümölcsöző kapcsolat létrejöttét: gondoljunk csak a borra, az olajra, a sajtra és nem utolsó sorban a sonkára.

A környezeti tényezők szorosan kötődnek ennek az előállítási területnek a jellegzetességeihez: a területen friss és vízben gazdag völgyek, erdős növényzettel borított dombok vannak túlnyomó többségben, amelyek meghatározó módon hatnak az éghajlatra és a kész termék jellegzetességeire. A „nyersanyag–termék–elnevezés” együttese az érintett terület specifikus társadalmi-gazdasági fejlődéséhez kapcsolódik.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név: | INEQ — Istituto Nord Est Qualità |
| --- | --- |
| Cím: | Via Rodeano 71 |
| 33038 S. Daniele del Friuli UD |
| ITALIA |

Név:

INEQ — Istituto Nord Est Qualità

Cím:

Via Rodeano 71

33038 S. Daniele del Friuli UD

ITALIA

Tel.

+39 0432940349

Fax

+39 0432943357

E-mail:

info@ineq.it

4.8.   Címkézés:

A „Prosciutto Toscano” oltalom alatt álló elnevezésnek világos és eltávolíthatatlan, a címkén fellelhető minden egyéb felirattól határozottan megkülönböztethető betűkkel kell szerepelnie, ami után közvetlenül a „Denominazione di Origine Protetta” („Oltalom alatt álló eredetmegjelölés”) utalásnak vagy a „D.O.P.” („OEM”) betűszónak kell következnie. Bármely más, kifejezetten elő nem írt minősítés feltüntetése tilos. Megengedett ezenfelül névre vagy cégnévre, vagy magánvédjegyekre utaló megjelölések használata azzal a kikötéssel, hogy ez utóbbiaknak nem lehet dicsérő jelentése, és nem lehetnek alkalmasak a vásárlók megtévesztésére. Feltüntethető továbbá annak a sertéstenyésztő gazdaságnak a neve, ahonnan a termék származik, amennyiben a nyersanyag teljes egészében a fenti állattenyészetből ered. A „Prosciutto Toscano” a friss comb feldolgozásának kezdetétől számított legfeljebb 30 hónapos időszak alatt hozható forgalomba. A „Prosciutto Toscano” kicsontozva, darabolva, azaz különböző formájú és súlyú darabokra vágva vagy szeletelve is forgalomba hozható. Valamennyi említett terméktípus megfelelő módon lezárt, élelmiszertárolásra alkalmas tartókba vagy csomagolóanyagba való csomagolást követően kerülhet forgalomba. A kicsontozott teljes sonka előállítása során beleégetett jelzésnek láthatónak kell maradnia. Amennyiben darabolt sonkát állítanak elő, valamennyi darabon jól láthaóan szerepelnie kell a beégett húsbélyegző jelzésének. Amennyiben ezeket a jelzéseket az érlelési szakasz végén nem helyezték el a sonkának azokon a részein, amelyekből a darabokat nyerik, a gyártónak a darabolás megkezdése előtt az ellenőrző szerv megbízottjának jelenlétében kell elhelyeznie azokat.

---

| 30.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 322/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 322/39

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 322/11

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„GENISSE FLEUR D’AUBRAC”

EK-szám: FR-PGI-005-0257-15.10.2002

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

„Génisse Fleur d’Aubrac”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

| 1.1. osztály – | Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség) |
| --- | --- |

1.1. osztály –

Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

A „Génisse Fleur d’Aubrac” az Aubrac fajtához tartozó tehén és a Charolais fajtájú bika üszője (még nem ellett nőnemű szarvasmarha), amelyet 24 és 42 hónapos kor között vágnak le.

A hasított test főbb jellemzői a következők:

| — | tömeg: legalább 280 kg, |
| --- | --- |

—

tömeg: legalább 280 kg,

| — | húsosság: E, U és R az EUROP-minősítés szerint, |
| --- | --- |

—

húsosság: E, U és R az EUROP-minősítés szerint,

| — | faggyúborítottság: 2. és 3. osztály az EUROP-minősítés szerint, |
| --- | --- |

—

faggyúborítottság: 2. és 3. osztály az EUROP-minősítés szerint,

| — | pH-érték ≤ 6, a levágást követő 24 órában, a hosszú hátizomban a 13. ágyékcsigolyánál mérve, |
| --- | --- |

—

pH-érték ≤ 6, a levágást követő 24 órában, a hosszú hátizomban a 13. ágyékcsigolyánál mérve,

| — | minimális érlelési időtartam: levágás után 7 napon át, |
| --- | --- |

—

minimális érlelési időtartam: levágás után 7 napon át,

| — | mentes a következő külső hibáktól: a külső faggyú nem megfelelő eltávolítása, bagócslárva-betegség nyoma, vérömleny (haematoma). |
| --- | --- |

—

mentes a következő külső hibáktól: a külső faggyú nem megfelelő eltávolítása, bagócslárva-betegség nyoma, vérömleny (haematoma).

A „Génisse Fleur d’Aubrac” húsa élénk vörös színű, enyhén márványos, viszonylag kevés zsírral átszőtt.

A tőkehús egész vagy fél hasított test formájában (frissen), elsődlegesen darabolva (frissen), darabolásra alkalmas húsrész formájában (frissen vagy fagyasztva), darabolt húsrészek (fagyasztva) vagy kiskereskedelmi húsrészek formájában (frissen vagy fagyasztva) kerül értékesítésre.

3.3.   Nyersanyagok:

Nem alkalmazandó.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

A születéstől az elválasztásig

A borjú az istállóban és a legelőn az anyaállat tejét szopja. A legelőre hajtástól kedvére legel. Az elválasztás természetes úton, a születés után legalább 6 hónappal történik. A mesterséges tápszer használata tilos. Ha az éghajlati viszonyok miatt szükséges, a tenyésztő az elválasztást megelőző néhány hónapban adhat koncentrált takarmánykiegészítőt.

Az elválasztástól a hízlalásig

A tápláléknak alapvetően a gazdaságból kell származnia, kivéve azokat az eseteket, ahol az ettől való eltérést a kivételes éghajlati viszonyok (például szárazság) szükségessé teszik. A takarmány az alábbiakból áll:

| — | egyéves és/vagy évelő vadnövényfajok, |
| --- | --- |

—

egyéves és/vagy évelő vadnövényfajok,

| — | fűfélék, hüvelyesek vagy mindkettő alkotta időszakos legelőről származó takarmány, |
| --- | --- |

—

fűfélék, hüvelyesek vagy mindkettő alkotta időszakos legelőről származó takarmány,

| — | állandó, természetes legelőről származó takarmány. |
| --- | --- |

—

állandó, természetes legelőről származó takarmány.

A takarmányt zölden (fű), szárítva (széna) és/vagy nedvesen tartósított (szilázs) formában lehet az állatnak adni. A javarészt a gazdaságból származó takarmányból álló takarmányadag mellett kiegészítő takarmány adható.

A takarmánygyártótól beszerzett vagy a gazdaságban előállított koncentrált takarmány-kiegészítő kizárólag a következőkből állhat: gabonafélék/gabonatermékek vagy -melléktermékek/olajos magvak/olajos magvakból készült termékek vagy melléktermék (olajpogácsa)/hüvelyesekből készült termékek és melléktermékek/gumókból, gyökerekből vagy gyümölcsből készült pép/melasz/szárított lucerna/tejtermékek/növényi olajok és zsírok/ásványi anyagok (karbonát, foszfát, só, magnézium)/élesztő és mellékterméke. Csak a vonatkozó előírásoknak megfelelő adalékanyagok alkalmazhatók.

Az állat 18 hónapos korától kezdve kukoricát semmilyen formában nem kaphat.

Hízlalás

Az állattartás legalább 4 hónapos befejező szakasza a hízlalás, amelyet az állat az istállóban vagy legelőn tölt. Az üsző a javarészt a gazdaságból származó takarmányból álló takarmányadag mellett kiegészítő takarmányt is kap. A takarmánygyártótól beszerzett vagy a gazdaságban előállított koncentrált takarmánykiegészítő kizárólag az elválasztástól a hízlalásig terjedő időszakra vonatkozó részben szereplő pozitív listát alkotó összetevőkből áll, és egy állatnak legfeljebb 400 kg adható belőle. Az állat 18 hónapos korától kezdve kukoricát semmilyen formában nem kaphat.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A „Génisse Fleur d’Aubrac” a „Génisse Fleur d’Aubrac” OFJ földrajzi területén születik, nő fel, valamint itt hizlalják. A tenyészet telephelyének, valamint valamennyi érintett épületnek és legelőnek egyaránt – beleértve (a „Génisses Fleur d’Aubrac” tartása során) a vándorlegeltetés által érintett területeket is – az OFJ földrajzi területén belül kell elhelyezkednie.

A „Génisses Fleur d’Aubrac” születéstől a levágásig egy és ugyanazon tenyésztőnél nő fel, illetve legfeljebb egyszer cserélhet gazdát. Az utóbbi esetben az új – és egyben utolsó – gazdának az állatot legalább 4 hónapig kell tartania.

A „Génisse Fleur d’Aubrac” levágása az OFJ földrajzi területén történik. Az állat szállítása – a beiktatott pihenőket leszámítva – nem haladhatja meg a 4 órát. A korlátozás hátterében az a szándék áll, hogy a szállítás során figyelmet fordítsanak az üszők jóllétére és el lehessen kerülni a hosszú utazás okozta stresszt, amely kihat a húshozamra és a húsminőségre. A szállítóknak ezért a szállítási időt a lehető legrövidebbre kell korlátozniuk, hogy a tenyésztők által az előállítási szakaszban tett erőfeszítések ne vesszenek kárba.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

Nem alkalmazandó.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Az eredetigazolás („Certificat de Garantie de l’Origine”) és a címke az alábbiakat tartalmazza:

| — | kategória: üsző, |
| --- | --- |

—

kategória: üsző,

| — | a termék kereskedelmi megnevezése: „Génisse Fleur d’Aubrac”, |
| --- | --- |

—

a termék kereskedelmi megnevezése: „Génisse Fleur d’Aubrac”,

| — | az ellenőrző szerv neve és címe, |
| --- | --- |

—

az ellenőrző szerv neve és címe,

| — | OFJ-szimbólum, |
| --- | --- |

—

OFJ-szimbólum,

| — | „Génisse née de mère de race Aubrac et de père de race Charolais” felirat (az Aubrac fajtához tartozó tehén és a Charolais fajtájú bika üszője) |
| --- | --- |

—

„Génisse née de mère de race Aubrac et de père de race Charolais” felirat (az Aubrac fajtához tartozó tehén és a Charolais fajtájú bika üszője)

| — | „Elevage alternant pâturage et étable” felirat (vegyes tartás, istállóban és legelőn), |
| --- | --- |

—

„Elevage alternant pâturage et étable” felirat (vegyes tartás, istállóban és legelőn),

| — | „Génisse née et élevée en Pays de l'Aubrac” felirat (Aubrac-ban született és nevelt üsző), |
| --- | --- |

—

„Génisse née et élevée en Pays de l'Aubrac” felirat (Aubrac-ban született és nevelt üsző),

| — | az állat nemzeti azonosító száma. |
| --- | --- |

—

az állat nemzeti azonosító száma.

4.   A földrajzi terület rövid meghatározása:

A „Génisse Fleur d’Aubrac” OFJ földrajzi területe négy megye (Averyron, Cantal, Haute-Loire és Lozère) 313 települését foglalja magában.

Aveyron megye

Bozouls, Campagnac, Entraygues-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Mur-de-Barrez, Pont-de-Salars, Rodez-Nord, Saint-Amans-des-Côts, Saint-Chely-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt, Sainte-Geneviève-sur-Argence, Salles-Curan, Sévérac-le-Château kantonok: valamennyi település.

Conques kanton: Conques, Saint-Félix-de-Lunel és Sénergues települések.

Marcillac-Vallon kanton : Muret-le-Château és Salles-la-Source települések.

Rodez-Est kanton: Rodez-Est és Sainte-Radegonde települések.

Rodez-Ouest kanton: Rodez-Ouest település.

Vézins-de-Lévezou kanton: Saint-Laurent-de-Lévézou, Ségur és Vézins-de-Lévézou települések.

Cantal megye

Chaudes-Aigues, Pierrefort, Ruynes-en-Margeride, Saint-Flour-Nord, Saint-Flour-Sud kantonok: valamennyi település.

Massiac kanton: Bonnac, La Chapelle-Laurent, Ferrières-Saint-Mary, Saint-Mary-le-Plain, Saint-Poncy és Valjouze települések.

Murat kanton: Neussargues-Moissac település.

Haute-Loire megye

Pinols kanton: Auvers, La Besseyre-Saint-Mary, Desges és Pinols települések.

Saugues kanton: Chanaleilles, Croisances, Esplantas, Grèzes, Saint-Christophe-d’Allier, Saint-Vénérand, Saugues, Thoras, Vazeilles-Près-Saugues és Venteuges települések.

Lozère megye

Aumont-Aubrac, Le Bleymard, Chanac, Châteauneuf-de-Randon, Fournels, Grandrieu, Langogne, Le Malzieu-Ville, Marvejols, Mende-Nord, Mende-Sud, Nasbinals, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans, Saint-Chély-d’Apcher és Saint-Germain-du-Teil kantonok: valamennyi település.

La Canourgue kanton: Banassac, Canilhac, La Canourgue, Saint-Saturnin és La Tieule települések.

Florac kanton: Les Bondons település.

Massegros kanton: Le Recoux település.

Pont-de-Montvert kanton: Fraissinet-de-Lozère, Le Pont-de-Montvert és Saint-Maurice-de-Ventalon települések.

Villefort kanton: Altier és La Bastide-Puylaurent települések.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

Az Aubrac vidéke a Francia-középhegység déli részének néhány kisebb, hegyes, természetes régióját foglalja magában. Az elsődleges, vulkanikus eredetű hegyek a vidék jellegzetes, meghatározó elemei. Az átlagosan 600 métert meghaladó tengerszint feletti magasságban elhelyezkedő területet hosszú és rideg tél, valamint meglehetősen bőséges éves csapadékmennyiség jellemzi. A vidék túlnyomórészt legeltetésre alkalmas területeket foglal magában: természetes réteket („devèzes” a helyi szóhasználatban), lápokat és kifutókat, cserjés legelőket, valamint bazalt, gránit vagy palás hegyvidéki, illetve magashegyi legelőket.

A magasság és a domborzati viszonyok hatására a területen a hegyi füves területeken alapuló „pásztorgazdálkodás” honosodott meg.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „Génisse Fleur d’Aubrac”, az Aubrac fajtához tartozó tehén és a Charolais fajtájú bika üszője olyan eredeti és egyedülálló termék, amely egy rusztikus szarvasmarhafajta és egy híres húsmarhafajta erényeit egyesíti. A megfelelő tenyésztésről Aubrac vidékének nagy gyakorlattal és tapasztalattal rendelkező tenyésztői gondoskodnak. A keresztezésnek köszönhetően az üsző teljesítménye mind a növekedés, mind a hízás terén kimagasló: gyors növekedés és kiváló hústermelő képesség jellemzi.

A „Génisse Fleur d’Aubrac” tartása ötvözi a legeltetést és az istállózást, ami az Aubrac vidékére jellemző éghajlati viszonyokkal függ össze. Ez az állattartással összefüggő tevékenységek tekintetében két nagy időszakot határoz meg:

| — | a nyári – április/májustól november/decemberig tartó – időszakot, amikor az állatok szabadon legelnek, |
| --- | --- |

—

a nyári – április/májustól november/decemberig tartó – időszakot, amikor az állatok szabadon legelnek,

| — | a téli – november/decembertől április/májusig tartó – időszakot, amikor az állatok az istállóban az eltárolt takarmánnyal táplálkoznak. |
| --- | --- |

—

a téli – november/decembertől április/májusig tartó – időszakot, amikor az állatok az istállóban az eltárolt takarmánnyal táplálkoznak.

A „Génisse Fleur d’Aubrac” húsa élénk vörös színű, enyhén márványos, viszonylag kevés zsírral átszőtt.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A „Génisse Fleur d’Aubrac” OFJ alapja a termékkel szorosan összefüggő szakismeret és hírnév.

A „Génisse Fleur d’Aubrac” tenyésztőinek nagy szakértelméről tanúskodik az Aubrac vidékén meghonosított egyedi állattartási forma, amelyet a legeltetésre alkalmas természetes területek igénybevétele, az anyatehén-állomány külterjes tartása, a rendszert meghatározó robusztus faj, az Aubrac kiválasztása, valamint egy hozzáadott értéket képviselő termék megvalósítására való törekvés jellemez.

Az Aubrac vidékén kialakult állattartás alapja a fű/gyep használata. A tenyészet földrajzi elhelyezkedésével összefüggésben az állattartást a következő sajátosságok jellemzik:

| — | Nagy magasságban (úgy 1 000 méter körül) a túlnyomórészt vulkanikus talaj és a bő, rendszeres csapadék hatására a teljes legeltetési időszakban nő a fű. A mezőgazdasági üzem területének nagy része állandó legelő, ahol az állatok legelhetnek. Ez a terület továbbá fontos magashegyi legelőterület. |
| --- | --- |

—

Nagy magasságban (úgy 1 000 méter körül) a túlnyomórészt vulkanikus talaj és a bő, rendszeres csapadék hatására a teljes legeltetési időszakban nő a fű. A mezőgazdasági üzem területének nagy része állandó legelő, ahol az állatok legelhetnek. Ez a terület továbbá fontos magashegyi legelőterület.

| — | Közepes magasságban (800–1 200 méteren) – szinte Aubrac vidékének felét lefedő – nagyobb kiterjedésű terület található, amelyet nyáron könnyen kiszáradó, gránitos talaj jellemez. A számos kifutó és természetes rét azonban egész nyáron lehetővé teszi a legeltetést. |
| --- | --- |

—

Közepes magasságban (800–1 200 méteren) – szinte Aubrac vidékének felét lefedő – nagyobb kiterjedésű terület található, amelyet nyáron könnyen kiszáradó, gránitos talaj jellemez. A számos kifutó és természetes rét azonban egész nyáron lehetővé teszi a legeltetést.

| — | Kis magasságban (800 méter alatt), a gránitos terület előhegyein a talaj hamar kiszárad. Nyáron az itt erősen hiányzó fű miatt az állományt a magashegyi területeken lehet csak legeltetni. |
| --- | --- |

—

Kis magasságban (800 méter alatt), a gránitos terület előhegyein a talaj hamar kiszárad. Nyáron az itt erősen hiányzó fű miatt az állományt a magashegyi területeken lehet csak legeltetni.

A „Génisse Fleur d’Aubrac” előállítási folyamata során a legeltetést és az istállózást kombinálni kell. A takarmány túlnyomó része a gazdaság készleteiből származik.

A külterjes, legeltetésen alapuló takarmánygazdálkodás következtében ugyan az állomány sűrűsége nem túl magas, de tükrözi az érintett terület természetes gazdagságát. Általában kizárólag – a különösen savanyú talaj alacsony pH-értéke miatt szükséges – meszezőanyagok használatával és a szerves trágya (szilárd és hígtrágya) megfelelő adagolásával az állománysűrűség a (leggazdagabb) bazaltos területeken 1 SZÁE/ha, a gránitos, palás vagy vöröshomokköves (mennyiségi szempontból valamivel alacsonyabb természetes kapacitású, de a tavaszi legeltetés során megegyező minőségű) területeken pedig körülbelül 0,6–0,8 SZÁE/ha.

Az Aubrac fajtához tartozó anyaállat edzettségének köszönhetően a térség hátrányos jellemzőiből erényt tud kovácsolni, mivel a nehezebb, hosszú téli időszakokban képes testének tartalékait mozgósítani, a kíméletesebb időszakokban (a tavaszi és nyári legelés során) pedig újabb tartalékokat képezni. Rendszeresen és könnyen ellik: kockázat nélkül, minden évben egy borjat. A Charolais bikával való keresztezésből származó utódoknak köszönhetően az Aubrac vidék már megközelítőleg egy fél évszázada fontos gazdasági szereplő a marhahústermelésben. Mivel célkitűzés az állat minőségének – sokszor szigorú válogatással elért – növelésével létrehozott hozzáadott érték elérése, egyre több tenyésztő dönt a „Génisse Fleur d’Aubrac” tenyésztése mellett; ez a fajta ugyanis az Aubrac fajtához képest nagyobb hústermelő képességgel rendelkezik, ugyanakkor ahhoz hasonlóan finomabb csontozat és ízletes hús jellemzi.

Hosszú időre visszamenőleg bizonyított az Aubrac vidékére jellemző azon állattartási rendszer nagy jelentősége, amelynek központi elemét képezi a magashegyi, nyári legeltetés. A hegyekben a 20. század folyamán a sajtkészítés helyét fokozatosan átvette a külterjes hústermelés, és a helyi Aubrac szarvasmarhafajta, valamint a Charolais fajta keresztezésének az 1960-as évektől végbemenő gyors elterjedése végül a „Génisse Fleur d’Aubrac” kialakulásához vezetett.

A „Génisse Fleur d’Aubrac”-ról a sajtó először 1991-ben tesz említést a terméknek szentelt ünnep kapcsán. A „Génisse Fleur d’Aubrac” név alatt először 1991 októberében értékesítettek állatokat. Azóta a „Génisse Fleur d’Aubrac” az általános és szaksajtóban egyaránt rendszeresen felbukkan. A „Génisse Fleur d’Aubrac” tenyésztői, valamint érdekvédő egyesülete („Association des produits de l’Aubrac”) 1997-ben az „Editions du Seuil” kiadó gondozásában megjelenő „Guide des Produits du Terroir” (regionális termékek kalauza) kiválósági elismerésében („Label Excellence Terroir”) részesültek. 2002. május 27-én a tízezredik „Génisse Fleur d’Aubrac” eladása alkalmából több mint 200 szakember és helyi képviselő gyűlt össze, hogy megünnepelje az eseményt, amelyről a helyi sajtó is megemlékezett. A tenyésztők szakkiállításokon és vásárokon vesznek részt, így jelen voltak 2004 márciusában a párizsi nemzetközi mezőgazdasági szakkiállításon („Salon International de l’Agriculture”), valamint 2005 novemberében Marseille-ben („Salon de la boucherie et du goût”) és 2006 áprilisában Marvejols-ban („Salon des produits et des filières de qualité”). A „Génisse Fleur d’Aubrac” tenyésztői – a henteseknél kifüggesztett – plakátok, valamint – a szakkiállításokon, vásárokon és egyéb rendezvényeken terjesztett – reklámanyagok és az értékesítési helyeket felsoroló prospektusok útján rendszeres kapcsolatban állnak a fogyasztókkal. A „Génisse Fleur d’Aubrac” ezenkívül már több éve sikeresen szerepel olyan versenyeken és évente megrendezett eseményeken, mint a „Fête de la Transhumance” vagy a laguiole-i „Festival du bœuf gras de Pâques” Aveyron megyében.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCAnnexesGenisseFleurdAubrac.doc

---