# Az Európai Unió L 244/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.244.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 244 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. szeptember 16. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.244.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 244

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. szeptember 16.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 837/2009/EK rendelete (2009. szeptember 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 838/2009/EK rendelete (2009. szeptember 15.) a gabonaágazatban a 2009. szeptember 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 839/2009/EK rendelete (2009. szeptember 15.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 39 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 6 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 837/2009/EK rendelete (2009. szeptember 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 838/2009/EK rendelete (2009. szeptember 15.) a gabonaágazatban a 2009. szeptember 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

3

*

A Bizottság 839/2009/EK rendelete (2009. szeptember 15.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 39 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

6

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/704/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. július 16.) az Olaszország által a Sadam ISZ tulajdonában álló villasori cukorfinomító javára nyújtani tervezett C 29/04 (ex N 328/03) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2008) 3531. számú dokumentummal történt) | 10 |
| | | 2009/705/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. szeptember 14.) egy európai fogyasztói tanácsadó csoport létrehozásáról | 21 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/704/EK

*

A Bizottság határozata (2008. július 16.) az Olaszország által a Sadam ISZ tulajdonában álló villasori cukorfinomító javára nyújtani tervezett C 29/04 (ex N 328/03) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2008) 3531. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 3531. számú dokumentummal történt)

10

2009/705/EK

*

A Bizottság határozata (2009. szeptember 14.) egy európai fogyasztói tanácsadó csoport létrehozásáról

21

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2009/706/KKBP együttes fellépése (2009. szeptember 15.) az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról | 25 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2009/706/KKBP együttes fellépése (2009. szeptember 15.) az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/1

---

A BIZOTTSÁG 837/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet mellklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 32,7 |
| ZZ | 32,7 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 103,3 |
| ZZ | 65,4 |
| 0709 90 70 | TR | 101,0 |
| ZZ | 101,0 |
| 0805 50 10 | AR | 79,9 |
| CL | 134,9 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 84,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0806 10 10 | EG | 137,1 |
| IL | 227,0 |
| TR | 90,9 |
| ZZ | 151,7 |
| 0808 10 80 | AR | 118,6 |
| BR | 68,1 |
| CL | 84,5 |
| NZ | 85,2 |
| US | 85,9 |
| ZA | 77,0 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 160,8 |
| CN | 70,8 |
| TR | 99,4 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 100,1 |
| 0809 30 | TR | 118,3 |
| US | 228,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0809 40 05 | IL | 126,2 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

32,7

ZZ

32,7

0707 00 05

MK

27,4

TR

103,3

ZZ

65,4

0709 90 70

TR

101,0

ZZ

101,0

0805 50 10

AR

79,9

CL

134,9

UY

81,3

ZA

84,9

ZZ

95,3

0806 10 10

EG

137,1

IL

227,0

TR

90,9

ZZ

151,7

0808 10 80

AR

118,6

BR

68,1

CL

84,5

NZ

85,2

US

85,9

ZA

77,0

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

160,8

CN

70,8

TR

99,4

ZA

69,4

ZZ

100,1

0809 30

TR

118,3

US

228,1

ZZ

173,2

0809 40 05

IL

126,2

TR

113,9

ZZ

120,1

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/3

---

A BIZOTTSÁG 838/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 15.)

a gabonaágazatban a 2009. szeptember 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2009. szeptember 16-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2009. szeptember 16-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2009. szeptember 16-tól alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2009. szeptember 16-tól alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,33 |
| gyenge minőségű | 20,33 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 77,87 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 40,71 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 40,71 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 82,86 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,33

gyenge minőségű

20,33

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

77,87

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

40,71

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

40,71

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

82,86

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

31.8.2009-14.9.2009

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 141,57 | 86,25 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 146,19 | 136,19 | 116,19 | 58,65 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 17,34 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 6,92 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

141,57

86,25

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

146,19

136,19

116,19

58,65

Öböl-beli árnövelés

—

17,34

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

6,92

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 17,71 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 20,51 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

17,71 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

20,51 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/6

---

A BIZOTTSÁG 839/2009/EK RENDELETE

(2009. szeptember 15.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 39 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések.

| (2) | 2008. július 31-én a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) Megfelelő fedezett tételek címmel közzétette az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standard módosítását (a továbbiakban: az IAS 39 módosításai). Az IAS 39 módosításai azzal a helyzettel kapcsolatban tisztázzák a pénzügyi instrumentumok inflációs elemére és az opciós szerződésekre vonatkozó fedezeti elszámolás módját, amikor ezeket fedezeti instrumentumként használják. |
| --- | --- |

(2)

2008. július 31-én a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) Megfelelő fedezett tételek címmel közzétette az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standard módosítását (a továbbiakban: az IAS 39 módosításai). Az IAS 39 módosításai azzal a helyzettel kapcsolatban tisztázzák a pénzügyi instrumentumok inflációs elemére és az opciós szerződésekre vonatkozó fedezeti elszámolás módját, amikor ezeket fedezeti instrumentumként használják.

| (3) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IAS 39 módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG véleményét, és a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az kiegyensúlyozott és objektív. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IAS 39 módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG véleményét, és a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az kiegyensúlyozott és objektív.

| (4) | Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a számviteli szabályozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a számviteli szabályozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1126/2008/EK rendelet mellékletében az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés nemzetközi számviteli standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az IAS 39 módosításait az e rendelet mellékletében meghatározott formában minden társaságnak legkésőbb a 2009. június 30. után kezdődő első pénzügyi éve kezdőnapjától alkalmaznia kell.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  HL L 320., 2008.11.29., 1. o.

2

(3)  HL L 199., 2006.7.21., 33. o.

3

---

MELLÉKLET

NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARDOK

| IAS 39 | Megfelelő fedezett tételek – Módosítás az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standardhoz |
| --- | --- |

IAS 39

Megfelelő fedezett tételek – Módosítás az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standardhoz

Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Az Európai Gazdasági Térségen kívül minden jog fenntartva, kivéve a személyes használat vagy egyéb tisztességes felhasználás céljából történő sokszorosítást. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org címen.

Megfelelő fedezett tételek (Módosítás az IAS 39
  Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés
  standardhoz)

A standardban a következő 103G. bekezdés kerül hozzáadásra:

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

| 103G. | A gazdálkodó egységnek az AG99BA., AG99E., AG99F., AG110A. és AG110B. bekezdéseket visszamenőlegesen kell alkalmaznia, a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra, az IAS 8 Számviteli politika, számviteli becslések változásai és hibák standardnak megfelelően. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha a gazdálkodó egység a Megfelelő fedezett tételek (Módosítás az IAS 39 standardhoz) rendelkezéseit 2009. július 1-jét megelőzően kezdődő időszakokra alkalmazza, ezt a tényt közzé kell tennie. |
| --- | --- |

103G.

A gazdálkodó egységnek az AG99BA., AG99E., AG99F., AG110A. és AG110B. bekezdéseket visszamenőlegesen kell alkalmaznia, a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra, az IAS 8 Számviteli politika, számviteli becslések változásai és hibák standardnak megfelelően. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha a gazdálkodó egység a Megfelelő fedezett tételek (Módosítás az IAS 39 standardhoz) rendelkezéseit 2009. július 1-jét megelőzően kezdődő időszakokra alkalmazza, ezt a tényt közzé kell tennie.

Az A. függelék Alkalmazási útmutató kiegészül az AG99BA., AG99E., AG99F., AG110A. és AG110B. bekezdések hozzáadásával.

Fedezett tételek (78–84. bekezdések)

Minősített tételek (78–80. bekezdések)

| AG99BA. | Egy fedezeti kapcsolatban a gazdálkodó egység egy fedezett tétel cash flow-inak vagy valós értékének összes változását megjelölheti. A gazdálkodó egység megjelölheti egy fedezett tétel cash flow-inak vagy valós értékének csak egy meghatározott ár vagy más változó feletti vagy alatti változásait is (egy egyoldalú kockázatot). Egy vásárolt opció fedezeti instrumentum belső értéke (feltéve, hogy legfontosabb feltételei a megjelölt kockázattal azonosak) – és nem annak időértéke – tükrözi a fedezett tételben foglalt egyoldalú kockázatot. Például, a gazdálkodó egység megjelölheti egy tőzsdei áru előre jelzett vételének áremelkedéséből eredő jövőbeli cash flow változásait. Egy ilyen helyzetben csak azokat a cash flow veszteségeket jelölik meg, amelyek az árnak a meghatározott szint fölé történő emelkedéséből erednek. A fedezett kockázat a vásárolt opció időértékét nem tartalmazza, mivel az időérték az előre jelzett ügyletnek nem egy olyan összetevője, amely az eredményre hatással van (86.(b) bekezdés). |
| --- | --- |

AG99BA.

Egy fedezeti kapcsolatban a gazdálkodó egység egy fedezett tétel cash flow-inak vagy valós értékének összes változását megjelölheti. A gazdálkodó egység megjelölheti egy fedezett tétel cash flow-inak vagy valós értékének csak egy meghatározott ár vagy más változó feletti vagy alatti változásait is (egy egyoldalú kockázatot). Egy vásárolt opció fedezeti instrumentum belső értéke (feltéve, hogy legfontosabb feltételei a megjelölt kockázattal azonosak) – és nem annak időértéke – tükrözi a fedezett tételben foglalt egyoldalú kockázatot. Például, a gazdálkodó egység megjelölheti egy tőzsdei áru előre jelzett vételének áremelkedéséből eredő jövőbeli cash flow változásait. Egy ilyen helyzetben csak azokat a cash flow veszteségeket jelölik meg, amelyek az árnak a meghatározott szint fölé történő emelkedéséből erednek. A fedezett kockázat a vásárolt opció időértékét nem tartalmazza, mivel az időérték az előre jelzett ügyletnek nem egy olyan összetevője, amely az eredményre hatással van (86.(b) bekezdés).

Pénzügyi tételek fedezett tételekként való megjelölése (81. és 81A. bekezdések)

| AG99E. | A 81. bekezdés lehetővé teszi, hogy a gazdálkodó egység a pénzügyi instrumentum teljes valós értékének változásától vagy cash flow-jának változásától eltérő dolgot jelöljön meg. Például:






  a) | a pénzügyi instrumentum összes cash flow-ja megjelölhető a cash flow vagy a valós érték néhány (de nem az összes) kockázatnak tulajdonítható változásaira; vagy |
| --- | --- | --- |

AG99E.

A 81. bekezdés lehetővé teszi, hogy a gazdálkodó egység a pénzügyi instrumentum teljes valós értékének változásától vagy cash flow-jának változásától eltérő dolgot jelöljön meg. Például:

a)

a pénzügyi instrumentum összes cash flow-ja megjelölhető a cash flow vagy a valós érték néhány (de nem az összes) kockázatnak tulajdonítható változásaira; vagy

| b) | a pénzügyi instrumentum néhány (de nem az összes) cash flow-ja megjelölhető a cash flow vagy a valós érték összes vagy csak néhány kockázatnak tulajdonítható változásaira (vagyis megjelölhető a pénzügyi instrumentum cash flow-inak egy „része” az összes vagy csak néhány kockázatnak tulajdonítható változásokra). |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi instrumentum néhány (de nem az összes) cash flow-ja megjelölhető a cash flow vagy a valós érték összes vagy csak néhány kockázatnak tulajdonítható változásaira (vagyis megjelölhető a pénzügyi instrumentum cash flow-inak egy „része” az összes vagy csak néhány kockázatnak tulajdonítható változásokra).

| AG99F. | Ahhoz, hogy a fedezeti elszámolásnak megfeleljenek, a megjelölt kockázatoknak és részeknek a pénzügyi instrumentum elkülönítetten azonosítható összetevőinek kell lenniük, és a teljes pénzügyi instrumentum cash flow-iban vagy valós értékében a megjelölt kockázatok és részek változásaiból eredően bekövetkezett változásoknak megbízhatóan értékelhetőknek kell lenniük. Például:






  a) | egy olyan fix kamatozású pénzügyi instrumentumnál, amelyet a valós értékben bekövetkező, a kockázatmentes kamatláb vagy az irányadó (benchmark) kamatláb változásainak tulajdonítható változásokra fedeztek, a kockázatmentes kamatlábat vagy az irányadó (benchmark) kamatlábat rendszerint mind a pénzügyi instrumentum elkülönítetten azonosítható összetevőjének, mind megbízhatóan meghatározhatónak tekintik; |
| --- | --- | --- |

AG99F.

Ahhoz, hogy a fedezeti elszámolásnak megfeleljenek, a megjelölt kockázatoknak és részeknek a pénzügyi instrumentum elkülönítetten azonosítható összetevőinek kell lenniük, és a teljes pénzügyi instrumentum cash flow-iban vagy valós értékében a megjelölt kockázatok és részek változásaiból eredően bekövetkezett változásoknak megbízhatóan értékelhetőknek kell lenniük. Például:

a)

egy olyan fix kamatozású pénzügyi instrumentumnál, amelyet a valós értékben bekövetkező, a kockázatmentes kamatláb vagy az irányadó (benchmark) kamatláb változásainak tulajdonítható változásokra fedeztek, a kockázatmentes kamatlábat vagy az irányadó (benchmark) kamatlábat rendszerint mind a pénzügyi instrumentum elkülönítetten azonosítható összetevőjének, mind megbízhatóan meghatározhatónak tekintik;

| b) | az infláció elkülönítetten nem azonosítható és megbízhatóan nem határozható meg, és nem jelölhető meg kockázatként vagy egy pénzügyi instrumentum részeként, kivéve, ha a (c) pontban foglalt követelmények teljesülnek; |
| --- | --- |

b)

az infláció elkülönítetten nem azonosítható és megbízhatóan nem határozható meg, és nem jelölhető meg kockázatként vagy egy pénzügyi instrumentum részeként, kivéve, ha a (c) pontban foglalt követelmények teljesülnek;

| c) | egy elismerten inflációkövető kötvény cash flow-inak szerződésben meghatározott inflációs része (feltételezve, hogy nincs olyan követelmény, hogy egy beágyazott származékos termékként kell elkülönítetten elszámolni) mindaddig elkülönítetten azonosítható és megbízhatóan meghatározható, amíg az inflációs rész nincs hatással az instrumentum egyéb cash flow-ira. |
| --- | --- |

c)

egy elismerten inflációkövető kötvény cash flow-inak szerződésben meghatározott inflációs része (feltételezve, hogy nincs olyan követelmény, hogy egy beágyazott származékos termékként kell elkülönítetten elszámolni) mindaddig elkülönítetten azonosítható és megbízhatóan meghatározható, amíg az inflációs rész nincs hatással az instrumentum egyéb cash flow-ira.

Fedezeti elszámolás (85–102. bekezdések)

A fedezeti hatékonyság értékelése

| AG110A. | A 74.(a) bekezdés lehetővé teszi a gazdálkodó egység számára, hogy egy opciós szerződés belső értékét és időértékét elkülönítse, és fedezeti instrumentumként csak az opciós szerződés belső értékében bekövetkezett változást jelölje meg. Egy ilyen megjelölés olyan fedezeti kapcsolatot eredményezhet, amely tökéletesen hatékony az előre jelzett ügylet fedezett egyoldalú kockázatának tulajdonítható cash flow változásokat ellentételező hatások elérésében, ha az előre jelzett ügylet és a fedezeti instrumentum legfontosabb feltételei azonosak. |
| --- | --- |

AG110A.

A 74.(a) bekezdés lehetővé teszi a gazdálkodó egység számára, hogy egy opciós szerződés belső értékét és időértékét elkülönítse, és fedezeti instrumentumként csak az opciós szerződés belső értékében bekövetkezett változást jelölje meg. Egy ilyen megjelölés olyan fedezeti kapcsolatot eredményezhet, amely tökéletesen hatékony az előre jelzett ügylet fedezett egyoldalú kockázatának tulajdonítható cash flow változásokat ellentételező hatások elérésében, ha az előre jelzett ügylet és a fedezeti instrumentum legfontosabb feltételei azonosak.

| AG110B. | Ha egy gazdálkodó egység egy vásárolt opciót teljes egészében egy előre jelzett ügyletből eredő egyoldalú kockázat fedezeti instrumentumaként jelöl meg, a fedezeti kapcsolat nem lesz tökéletesen hatékony. Ez azért van így, mert az opcióért fizetett díj időértéket tartalmaz, és – amint azt az AG99BA. bekezdés megállapítja – egy megjelölt egyoldalú kockázat az opció időértékét nem tartalmazza. Ezért ebben a helyzetben a fizetett opciós díj időértékével összefüggő cash flow-k és a megjelölt fedezett kockázat között nem lesz ellentételezés. |
| --- | --- |

AG110B.

Ha egy gazdálkodó egység egy vásárolt opciót teljes egészében egy előre jelzett ügyletből eredő egyoldalú kockázat fedezeti instrumentumaként jelöl meg, a fedezeti kapcsolat nem lesz tökéletesen hatékony. Ez azért van így, mert az opcióért fizetett díj időértéket tartalmaz, és – amint azt az AG99BA. bekezdés megállapítja – egy megjelölt egyoldalú kockázat az opció időértékét nem tartalmazza. Ezért ebben a helyzetben a fizetett opciós díj időértékével összefüggő cash flow-k és a megjelölt fedezett kockázat között nem lesz ellentételezés.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/10

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. július 16.)

az Olaszország által a Sadam ISZ tulajdonában álló villasori cukorfinomító javára nyújtani tervezett C 29/04 (ex N 328/03) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2008) 3531. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles.)

(2009/704/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután az említett cikknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Olaszország 2003. július 22-én kelt levelében bejelentette a Bizottságnak a Sadam ISZ társaság tulajdonában álló villasori cukorfinomító javára tervezett támogatást. Olaszország 2003. szeptember 19-én és 2004. március 30-án kelt levelében kiegészítő információkat közölt a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(1)

Olaszország 2003. július 22-én kelt levelében bejelentette a Bizottságnak a Sadam ISZ társaság tulajdonában álló villasori cukorfinomító javára tervezett támogatást. Olaszország 2003. szeptember 19-én és 2004. március 30-án kelt levelében kiegészítő információkat közölt a Bizottsággal.

| (2) | A Bizottság 2004. szeptember 8-án kelt levelében tájékoztatta Olaszországot arról a határozatáról, hogy a kérdéses támogatás tekintetében megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2004. szeptember 8-án kelt levelében tájékoztatta Olaszországot arról a határozatáról, hogy a kérdéses támogatás tekintetében megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást.

| (3) | Olaszország 2004. október 13-án és 2005. április 7-én kelt levelében megküldte a Bizottságnak az olasz hatóságok által a hivatalos eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatosan tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(3)

Olaszország 2004. október 13-án és 2005. április 7-én kelt levelében megküldte a Bizottságnak az olasz hatóságok által a hivatalos eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatosan tett észrevételeket.

| (4) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (1). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a kérdéses támogatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (1). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a kérdéses támogatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (5) | A Bizottsághoz az érdekelt felektől észrevételek érkeztek a tárgyra vonatkozóan. A Bizottság ezeket továbbította Olaszországnak, és biztosította számára a lehetőséget, hogy azokhoz megjegyzéseket fűzzön; ezeket a megjegyzéseket a Bizottság 2005. május 18-án kelt levélben megkapta. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottsághoz az érdekelt felektől észrevételek érkeztek a tárgyra vonatkozóan. A Bizottság ezeket továbbította Olaszországnak, és biztosította számára a lehetőséget, hogy azokhoz megjegyzéseket fűzzön; ezeket a megjegyzéseket a Bizottság 2005. május 18-án kelt levélben megkapta.

| (6) | Az olasz hatóságok a 2007. március 29-én kelt levélben kért információkat 2008. január 31-én és 2008. április 14-én kelt levelükben továbbították a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(6)

Az olasz hatóságok a 2007. március 29-én kelt levélben kért információkat 2008. január 31-én és 2008. április 14-én kelt levelükben továbbították a Bizottságnak.

II.   LEÍRÁS

| (7) | A kedvezményezett vállalkozás, a Sadam ISZ társaság tulajdonában álló villasori cukorfinomító, amely Szardínia (a Földközi-tenger egyik legnagyobb szigete) területén az egyedüli cukorrépa-feldolgozó üzem. |
| --- | --- |

(7)

A kedvezményezett vállalkozás, a Sadam ISZ társaság tulajdonában álló villasori cukorfinomító, amely Szardínia (a Földközi-tenger egyik legnagyobb szigete) területén az egyedüli cukorrépa-feldolgozó üzem.

| (8) | Az olasz hatóságok 3,5 millió EUR-t bocsátanak az említett cukorfinomító rendelkezésére, hogy azt részlegesen kompenzálják a cukortermelés csökkenéséből eredő veszteségeiért, amely csökkenés oka a cukorrépahozamnak a 2001–2002. évi szárazság miatti visszaesése volt. |
| --- | --- |

(8)

Az olasz hatóságok 3,5 millió EUR-t bocsátanak az említett cukorfinomító rendelkezésére, hogy azt részlegesen kompenzálják a cukortermelés csökkenéséből eredő veszteségeiért, amely csökkenés oka a cukorrépahozamnak a 2001–2002. évi szárazság miatti visszaesése volt.

| (9) | Ami a cukorrépa-termelést illeti, az illetékes hatóságok által rendelkezésre bocsátott adatok a regionális termelés és ebből következően a cukorfinomító ellátottságának csökkentését mutatták. A csökkenés mértéke az 1998–2000. évi referencia-időszakhoz képest 2001-ben 39 %, 2002-ben pedig 68 % volt (2). |
| --- | --- |

(9)

Ami a cukorrépa-termelést illeti, az illetékes hatóságok által rendelkezésre bocsátott adatok a regionális termelés és ebből következően a cukorfinomító ellátottságának csökkentését mutatták. A csökkenés mértéke az 1998–2000. évi referencia-időszakhoz képest 2001-ben 39 %, 2002-ben pedig 68 % volt (2).

| (10) | A villasori cukorfinomító veszteségét az illetékes hatóságok a társaság 1998–2002 közötti üzleti évekre vonatkozó mérlegei alapján számították ki, és azt 6 858 448 EUR-ra becsülték (3). A kár kiszámításának módszere a következő: a hatóságok kiszámították az állandó költségek egy tonna cukorra vetített arányát egy adott referencia-időszakra (1998–2000) vonatkozóan, és ezt a számadatot összehasonlították az egy tonna cukorra 2001-ben és 2002-ben jutó állandó költségekkel. Állandó költségnek a következőket tekintették: az állandó munkaerő létszáma, anyagmozgatás (harmadik személyek által nyújtott szolgáltatások és kitárolás), általános költségek, amortizáció és pénzügyi terhek (4). A referencia-időszakban a termékre eső állandó költségteher 166,61 EUR/t volt (5). 2001 és 2002 között ugyanez a számítási mód a következő eredményeket adta: a termékre eső állandó költség 2001-ben 287,95 EUR/t (6), 2002-ben pedig 569,18 EUR volt (7). Az állandó költségek referencia-időszakhoz viszonyított terhét úgy számították ki, hogy a 2001. és 2002. évi állandó költségek terhéből kivonták a referencia-időszak állandó költségeinek terhét. Az eredmény így 2001-ben 121,34 EUR/t és 2002-ben 402,58 EUR/t (8). Az összes elszenvedett kár kiszámításához a 2001. és 2002. évi teljes cukortermelést megszorozták a fent meghatározott indexszel. A kár tehát 2001-ben 2 427 278 EUR volt, 2002-ben pedig 4 431 170 EUR (9), azaz összesen 6 858 448 EUR. |
| --- | --- |

(10)

A villasori cukorfinomító veszteségét az illetékes hatóságok a társaság 1998–2002 közötti üzleti évekre vonatkozó mérlegei alapján számították ki, és azt 6 858 448 EUR-ra becsülték (3). A kár kiszámításának módszere a következő: a hatóságok kiszámították az állandó költségek egy tonna cukorra vetített arányát egy adott referencia-időszakra (1998–2000) vonatkozóan, és ezt a számadatot összehasonlították az egy tonna cukorra 2001-ben és 2002-ben jutó állandó költségekkel. Állandó költségnek a következőket tekintették: az állandó munkaerő létszáma, anyagmozgatás (harmadik személyek által nyújtott szolgáltatások és kitárolás), általános költségek, amortizáció és pénzügyi terhek (4). A referencia-időszakban a termékre eső állandó költségteher 166,61 EUR/t volt (5). 2001 és 2002 között ugyanez a számítási mód a következő eredményeket adta: a termékre eső állandó költség 2001-ben 287,95 EUR/t (6), 2002-ben pedig 569,18 EUR volt (7). Az állandó költségek referencia-időszakhoz viszonyított terhét úgy számították ki, hogy a 2001. és 2002. évi állandó költségek terhéből kivonták a referencia-időszak állandó költségeinek terhét. Az eredmény így 2001-ben 121,34 EUR/t és 2002-ben 402,58 EUR/t (8). Az összes elszenvedett kár kiszámításához a 2001. és 2002. évi teljes cukortermelést megszorozták a fent meghatározott indexszel. A kár tehát 2001-ben 2 427 278 EUR volt, 2002-ben pedig 4 431 170 EUR (9), azaz összesen 6 858 448 EUR.

| (11) | Az olasz hatóságok által odaítélt 3,5 millió EUR-s összeg tehát az elszenvedett kár 51 %-ának felelt meg. A támogatás összegét az olasz hatóságok állítása szerint költségvetési előírások alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(11)

Az olasz hatóságok által odaítélt 3,5 millió EUR-s összeg tehát az elszenvedett kár 51 %-ának felelt meg. A támogatás összegét az olasz hatóságok állítása szerint költségvetési előírások alapján határozták meg.

| (12) | Ez a támogatás más támogatásokkal nem halmozható. |
| --- | --- |

(12)

Ez a támogatás más támogatásokkal nem halmozható.

| (13) | Az olasz hatóságok átadtak egy, a Szardíniai Regionális Agrármeteorológiai Szolgálat (SAR) (10) által összeállított, a legutóbbi tíz év időjárási adatait tartalmazó dokumentumcsomagot, hogy igazolják a 2001–2002-ben a szigeten bekövetkezett szárazság rendkívüli jellegét. Ezek az adatok többek között a szárazság időtartamára, a víztartalékok szintjére, valamint Szardínia 2001–2002. évi agrármeteorológiai helyzetére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(13)

Az olasz hatóságok átadtak egy, a Szardíniai Regionális Agrármeteorológiai Szolgálat (SAR) (10) által összeállított, a legutóbbi tíz év időjárási adatait tartalmazó dokumentumcsomagot, hogy igazolják a 2001–2002-ben a szigeten bekövetkezett szárazság rendkívüli jellegét. Ezek az adatok többek között a szárazság időtartamára, a víztartalékok szintjére, valamint Szardínia 2001–2002. évi agrármeteorológiai helyzetére vonatkoznak.

| (14) | Az olasz hatóságok másfelől rámutattak arra, hogy a cukorrépa-termesztést többször is támogatásban részesítették. Az 1990–2002 közötti időszakon belül 1995-ben, 2000-ben, 2001-ben és 2002-ben nyújtottak támogatást. |
| --- | --- |

(14)

Az olasz hatóságok másfelől rámutattak arra, hogy a cukorrépa-termesztést többször is támogatásban részesítették. Az 1990–2002 közötti időszakon belül 1995-ben, 2000-ben, 2001-ben és 2002-ben nyújtottak támogatást.

| (15) | Az olasz hatóságok úgy vélték, hogy a támogatás az agrárágazatnak a 2000–2006 közötti időszakban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban az iránymutatás) (11) 11.3.1. pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, mivel e hatóságok szerint a támogatás célja a cukorfinomító által a cukorrépa-termelésnek egy természeti csapáshoz fogható meteorológiai jelenség miatti csökkenése következtében elszenvedett kár helyreállítása. |
| --- | --- |

(15)

Az olasz hatóságok úgy vélték, hogy a támogatás az agrárágazatnak a 2000–2006 közötti időszakban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban az iránymutatás) (11) 11.3.1. pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, mivel e hatóságok szerint a támogatás célja a cukorfinomító által a cukorrépa-termelésnek egy természeti csapáshoz fogható meteorológiai jelenség miatti csökkenése következtében elszenvedett kár helyreállítása.

| (16) | Az olasz hatóságok úgy vélték, hogy ez az értelmezés összhangban áll a Bizottságnak az adott kérdést érintő gyakorlatával (12) ott, ahol szoros kölcsönös függőségi kapcsolat áll fenn a mezőgazdasági nyersanyagtermelés és az agráripari feldolgozás folyamata között, és különösen ott, ahol az adott agráripari vállalkozás más beszerzési forrással nem rendelkezik. |
| --- | --- |

(16)

Az olasz hatóságok úgy vélték, hogy ez az értelmezés összhangban áll a Bizottságnak az adott kérdést érintő gyakorlatával (12) ott, ahol szoros kölcsönös függőségi kapcsolat áll fenn a mezőgazdasági nyersanyagtermelés és az agráripari feldolgozás folyamata között, és különösen ott, ahol az adott agráripari vállalkozás más beszerzési forrással nem rendelkezik.

| (17) | Erre tekintettel az olasz hatóságok fenntartották, hogy a mezőgazdasági és ipari összetevők a cukorrépával dolgozó cukorágazatban egymáshoz szorosan kapcsolódnak és egymással összefüggnek. Egy cukorrépa-feldolgozó létesítmény fennállása a megfelelő beszerzési terület meglététől függ, márpedig a villasori finomító tevékenysége kizárólag a szigeten található „beszerzési terület” által termelt cukorrépa cukorrá feldolgozására korlátozódik. Az olasz hatóságok azt állítják, hogy a földközi-tengeri medencében termesztett cukorrépát fiziológiai jellemzői miatt abban a rövid időszakban kell betakarítani, amikor a cukortartalom a legmagasabb, majd haladéktalanul (a betakarítást követő 36 órában) a feldolgozóüzembe kell szállítani, hogy cukortartalma ne vesszen el, illetve hogy ne támadják meg a gombák, ami felhasználhatatlanná tenné. A beszerzési területek ebből eredően általában a feldolgozóüzem körül található 80–100 km sugarú körben találhatók, és a betakarítási és feldolgozási időszakok nagyon rövidek. A villasori cukorfinomítóhoz legközelebb eső beszerzési forrás Olaszország szárazföldi területén található, több mint 250 km-re (ebből 180 km tengeri út). |
| --- | --- |

(17)

Erre tekintettel az olasz hatóságok fenntartották, hogy a mezőgazdasági és ipari összetevők a cukorrépával dolgozó cukorágazatban egymáshoz szorosan kapcsolódnak és egymással összefüggnek. Egy cukorrépa-feldolgozó létesítmény fennállása a megfelelő beszerzési terület meglététől függ, márpedig a villasori finomító tevékenysége kizárólag a szigeten található „beszerzési terület” által termelt cukorrépa cukorrá feldolgozására korlátozódik. Az olasz hatóságok azt állítják, hogy a földközi-tengeri medencében termesztett cukorrépát fiziológiai jellemzői miatt abban a rövid időszakban kell betakarítani, amikor a cukortartalom a legmagasabb, majd haladéktalanul (a betakarítást követő 36 órában) a feldolgozóüzembe kell szállítani, hogy cukortartalma ne vesszen el, illetve hogy ne támadják meg a gombák, ami felhasználhatatlanná tenné. A beszerzési területek ebből eredően általában a feldolgozóüzem körül található 80–100 km sugarú körben találhatók, és a betakarítási és feldolgozási időszakok nagyon rövidek. A villasori cukorfinomítóhoz legközelebb eső beszerzési forrás Olaszország szárazföldi területén található, több mint 250 km-re (ebből 180 km tengeri út).

| (18) | Az olasz hatóságok emlékeztettek arra, hogy a cukortermelést közösségi szinten a cukorágazat piacának közös szervezése (a cukorpiac közös szervezéséről szóló rendelet) (13) szabályozza, amely úgy rendelkezik, hogy a cukorfinomítóknak a beszerzési területük szerinti cukorrépa-termesztővel szerződést kell kötniük arra az „A+B” cukortermelési kvótára vonatkozóan, amelyet az állam állapít meg számukra, hogy részesülhessenek a piac közös szervezése által garantált árakból és bevételekből. Az „A+B” kvótához képest többletként termelt cukor nem részesülhet a belső támogatási intézkedések jelentette kedvezményben, és azt a Közösségben nem lehet szabadon forgalmazni. Ebből az következik, hogy a finomító és az azt ellátó mezőgazdasági üzemek termelési szerződéseikben általában úgy határozzák meg a megművelendő terület nagyságát, hogy annak hozama ne haladja meg az állam által a finomító tekintetében megállapított A+B kvótát. A finomítók számára ilyen körülmények között nehézséget jelent, hogy a sajátjukon kívüli cukorrépatermő területtől vásároljanak, a termény ugyanis a termelési szerződés keretén kívül csak korlátozottan áll rendelkezésre, mivel a cukorfeldolgozó társaságok között ilyen értelmű megállapodást kell kötni, és végül mivel, ami a földközi-tengeri medencét illeti, az alternatív cukorrépa-termő területeknek kellően közel kell elhelyezkedniük ahhoz, hogy felhasználható terméshozamot garantáljanak. |
| --- | --- |

(18)

Az olasz hatóságok emlékeztettek arra, hogy a cukortermelést közösségi szinten a cukorágazat piacának közös szervezése (a cukorpiac közös szervezéséről szóló rendelet) (13) szabályozza, amely úgy rendelkezik, hogy a cukorfinomítóknak a beszerzési területük szerinti cukorrépa-termesztővel szerződést kell kötniük arra az „A+B” cukortermelési kvótára vonatkozóan, amelyet az állam állapít meg számukra, hogy részesülhessenek a piac közös szervezése által garantált árakból és bevételekből. Az „A+B” kvótához képest többletként termelt cukor nem részesülhet a belső támogatási intézkedések jelentette kedvezményben, és azt a Közösségben nem lehet szabadon forgalmazni. Ebből az következik, hogy a finomító és az azt ellátó mezőgazdasági üzemek termelési szerződéseikben általában úgy határozzák meg a megművelendő terület nagyságát, hogy annak hozama ne haladja meg az állam által a finomító tekintetében megállapított A+B kvótát. A finomítók számára ilyen körülmények között nehézséget jelent, hogy a sajátjukon kívüli cukorrépatermő területtől vásároljanak, a termény ugyanis a termelési szerződés keretén kívül csak korlátozottan áll rendelkezésre, mivel a cukorfeldolgozó társaságok között ilyen értelmű megállapodást kell kötni, és végül mivel, ami a földközi-tengeri medencét illeti, az alternatív cukorrépa-termő területeknek kellően közel kell elhelyezkedniük ahhoz, hogy felhasználható terméshozamot garantáljanak.

| (19) | Az olasz hatóságok azzal a lehetőséggel is számolni kívántak, hogy a villasori üzem máshol talál feldolgozandó nyersanyagot, de az Olaszország szárazföldi területén található termőterületek annyira messze vannak, hogy a cukorrépa szállítása nem gazdaságos, nem is beszélve arról, hogy a nyersanyag használhatatlan állapotban kerülne rendeltetési helyére. |
| --- | --- |

(19)

Az olasz hatóságok azzal a lehetőséggel is számolni kívántak, hogy a villasori üzem máshol talál feldolgozandó nyersanyagot, de az Olaszország szárazföldi területén található termőterületek annyira messze vannak, hogy a cukorrépa szállítása nem gazdaságos, nem is beszélve arról, hogy a nyersanyag használhatatlan állapotban kerülne rendeltetési helyére.

| (20) | Az olasz hatóságok megküldték a Bizottság számára a szállítási határidők és költségek arra az esetre vonatkozó szimulációját, ha a cukorrépát az Olaszország szárazföldi területén található alternatív termőterületről kellene szállítani. A cukorrépa Szardíniába szállításának ideje a berakodástól számított 2,5 nap lenne. Tekintettel arra, hogy a cukorrépa feldolgozására a betakarítást követő harminchat órában (1,5 napban) kell sort keríteni, ez a cukorrépa használhatatlan állapotban érkezne meg. E művelet költsége az illetékes hatóságok számítása szerint a két időszakban körülbelül 10 188 000 EUR lenne. |
| --- | --- |

(20)

Az olasz hatóságok megküldték a Bizottság számára a szállítási határidők és költségek arra az esetre vonatkozó szimulációját, ha a cukorrépát az Olaszország szárazföldi területén található alternatív termőterületről kellene szállítani. A cukorrépa Szardíniába szállításának ideje a berakodástól számított 2,5 nap lenne. Tekintettel arra, hogy a cukorrépa feldolgozására a betakarítást követő harminchat órában (1,5 napban) kell sort keríteni, ez a cukorrépa használhatatlan állapotban érkezne meg. E művelet költsége az illetékes hatóságok számítása szerint a két időszakban körülbelül 10 188 000 EUR lenne.

| (21) | Ami a szárazság és (az azzal kapcsolatos) szardíniai vízgazdálkodási politika egyedi szempontjait illeti, az olasz hatóságok rámutattak arra, hogy a vízhiány miatt 1995-ben szükségállapotot rendeltek el, és hogy külön biztost (Commissario Governativo per l’Emergenza Idrica) neveztek ki, aki egyedi hatáskörökkel rendelkezett a vízforrások kezelésében, valamint a kiemelt infrastrukturális munkák kivitelezése területén. |
| --- | --- |

(21)

Ami a szárazság és (az azzal kapcsolatos) szardíniai vízgazdálkodási politika egyedi szempontjait illeti, az olasz hatóságok rámutattak arra, hogy a vízhiány miatt 1995-ben szükségállapotot rendeltek el, és hogy külön biztost (Commissario Governativo per l’Emergenza Idrica) neveztek ki, aki egyedi hatáskörökkel rendelkezett a vízforrások kezelésében, valamint a kiemelt infrastrukturális munkák kivitelezése területén.

| (22) | Az olasz hatóságok arra is rámutattak, hogy Szardínia 2000–2006-ra szóló regionális fejlesztési terve egyedi intézkedésekről rendelkezett a cukorrépa-termesztés tekintetében. Ezen intézkedések közé lehet sorolni a földterületeket érintő mezőgazdasági vízgazdálkodást, a mezőgazdasági üzemek öntözőberendezéssel és felszerelésekkel történő ellátását, a korszerűbb gépek bevezetését, a trágyázáshoz szükséges gépek bevezetését és a növényvédelmet. |
| --- | --- |

(22)

Az olasz hatóságok arra is rámutattak, hogy Szardínia 2000–2006-ra szóló regionális fejlesztési terve egyedi intézkedésekről rendelkezett a cukorrépa-termesztés tekintetében. Ezen intézkedések közé lehet sorolni a földterületeket érintő mezőgazdasági vízgazdálkodást, a mezőgazdasági üzemek öntözőberendezéssel és felszerelésekkel történő ellátását, a korszerűbb gépek bevezetését, a trágyázáshoz szükséges gépek bevezetését és a növényvédelmet.

III.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK ISMERTETÉSE

| (23) | A Bizottság azért indította meg az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert kételyei voltak azt illetően, hogy az intézkedés összeegyeztethető a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjával, amely szerint a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás összeegyeztethető a közös piaccal. Mivel ez a pont kivételt képez az állami támogatások közös piaccal való összeegyeztethetetlenségének a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében megállapított általános elve alól, a Bizottság a 87. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett „természeti csapás” fogalmát szűken értelmezi. A Bizottság mostanáig a földrengéseket, a lavinákat, a földcsuszamlásokat és az áradásokat fogadta el természeti csapásnak. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság azért indította meg az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert kételyei voltak azt illetően, hogy az intézkedés összeegyeztethető a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjával, amely szerint a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás összeegyeztethető a közös piaccal. Mivel ez a pont kivételt képez az állami támogatások közös piaccal való összeegyeztethetetlenségének a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében megállapított általános elve alól, a Bizottság a 87. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett „természeti csapás” fogalmát szűken értelmezi. A Bizottság mostanáig a földrengéseket, a lavinákat, a földcsuszamlásokat és az áradásokat fogadta el természeti csapásnak.

| (24) | A Bizottság mindig is úgy vélte, hogy az olyan meteorológiai jelenségek, mint amilyen a fagy, a jégeső, az ónos eső, az eső vagy a szárazság, önmagukban nem tekinthetők a 87. cikk (2) bekezdése b) pontjának értelmében vett természeti csapásnak. Mindazonáltal, tekintettel arra, hogy ezek a jelenségek milyen károkat okozhatnak a mezőgazdasági termelésben vagy annak eszközeiben, a Bizottság elfogadta, hogy ezek az események természeti csapásokhoz hasonlíthatók, ha a kár mértéke elér egy bizonyos küszöbértéket (amelyet a kedvezőtlen helyzetű régiókban a szokásos termelés 20 %-ában, a többi régióban pedig ennek 30 %-ában határoztak meg). Az iránymutatás (14) 11.3. pontja előírja, hogy a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő veszteségek megtérítésére szánt támogatást csak a termelőknek vagy azoknak a termelői szervezeteknek lehet folyósítani, amelyekhez a termelők csatlakoztak. A Bizottság úgy véli, hogy a 11.3. pont szerinti támogatások bizonyos feltételek mellett összeegyeztethetők a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság mindig is úgy vélte, hogy az olyan meteorológiai jelenségek, mint amilyen a fagy, a jégeső, az ónos eső, az eső vagy a szárazság, önmagukban nem tekinthetők a 87. cikk (2) bekezdése b) pontjának értelmében vett természeti csapásnak. Mindazonáltal, tekintettel arra, hogy ezek a jelenségek milyen károkat okozhatnak a mezőgazdasági termelésben vagy annak eszközeiben, a Bizottság elfogadta, hogy ezek az események természeti csapásokhoz hasonlíthatók, ha a kár mértéke elér egy bizonyos küszöbértéket (amelyet a kedvezőtlen helyzetű régiókban a szokásos termelés 20 %-ában, a többi régióban pedig ennek 30 %-ában határoztak meg). Az iránymutatás (14) 11.3. pontja előírja, hogy a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő veszteségek megtérítésére szánt támogatást csak a termelőknek vagy azoknak a termelői szervezeteknek lehet folyósítani, amelyekhez a termelők csatlakoztak. A Bizottság úgy véli, hogy a 11.3. pont szerinti támogatások bizonyos feltételek mellett összeegyeztethetők a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján.

| (25) | A Bizottság mindig is úgy vélte, hogy az iránymutatás 11.3. pontjának rendelkezései nem vonatkoznak az agráripari feldolgozóüzemekre, amelyek meglátása szerint kellően rugalmasak ahhoz, hogy beszerzéseiket irányítsák. Mindez nyilvánvalóan többletköltségekkel járhat a nyersanyagok tekintetében, illetve csekélyebb jövedelmezőséget jelent, emiatt azonban nem indokolt a mezőgazdasági termelésre vonatkozó szabályok közvetlen alkalmazása. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság mindig is úgy vélte, hogy az iránymutatás 11.3. pontjának rendelkezései nem vonatkoznak az agráripari feldolgozóüzemekre, amelyek meglátása szerint kellően rugalmasak ahhoz, hogy beszerzéseiket irányítsák. Mindez nyilvánvalóan többletköltségekkel járhat a nyersanyagok tekintetében, illetve csekélyebb jövedelmezőséget jelent, emiatt azonban nem indokolt a mezőgazdasági termelésre vonatkozó szabályok közvetlen alkalmazása.

| (26) | Mivel az olasz hatóságok vizsgálat és a támogatások eseti engedélyezése céljából más jogalapot nem terjesztettek elő, a Bizottság az eljárás e szakaszában nem zárhatja ki, hogy az előirányzott támogatás működési támogatásnak, azaz olyan támogatásnak minősül, amely mentesíti a vállalkozást az üzletmenete vagy a szokásos tevékenységei keretében általában viselendő költségei alól. |
| --- | --- |

(26)

Mivel az olasz hatóságok vizsgálat és a támogatások eseti engedélyezése céljából más jogalapot nem terjesztettek elő, a Bizottság az eljárás e szakaszában nem zárhatja ki, hogy az előirányzott támogatás működési támogatásnak, azaz olyan támogatásnak minősül, amely mentesíti a vállalkozást az üzletmenete vagy a szokásos tevékenységei keretében általában viselendő költségei alól.

| (27) | Ezenfelül, az olasz hatóságok által átadott, és a Bizottság rendelkezésére álló adatok arra mutatnak, hogy a Sadam ISZ társaság, és azok a társaságok, amelyekhez az közvetlenül vagy közvetve tartozik – különösen az SAM (15) és a Finbieticola Spa (16) – képesek lettek volna viselni ezen üzem jövedelmezőségének csökkenését. |
| --- | --- |

(27)

Ezenfelül, az olasz hatóságok által átadott, és a Bizottság rendelkezésére álló adatok arra mutatnak, hogy a Sadam ISZ társaság, és azok a társaságok, amelyekhez az közvetlenül vagy közvetve tartozik – különösen az SAM (15) és a Finbieticola Spa (16) – képesek lettek volna viselni ezen üzem jövedelmezőségének csökkenését.

| (28) | Végül, kiegészítésképpen, még ha az iránymutatás 11.3. pontjának a Sadam ISZ-re történő alkalmazása elfogadható is lenne (noha nem ez a helyzet az eljárás e szakaszában), az olasz hatóságok akkor is tévesen választották meg a számítások alapjául szolgáló referencia-időszakot. |
| --- | --- |

(28)

Végül, kiegészítésképpen, még ha az iránymutatás 11.3. pontjának a Sadam ISZ-re történő alkalmazása elfogadható is lenne (noha nem ez a helyzet az eljárás e szakaszában), az olasz hatóságok akkor is tévesen választották meg a számítások alapjául szolgáló referencia-időszakot.

IV.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

| (29) | Az eljárás megindításakor a Bizottság a Sadam ISZ-től (17), Szardínia régió elnökétől (18) és a Brumar Srl-től (19) kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(29)

Az eljárás megindításakor a Bizottság a Sadam ISZ-től (17), Szardínia régió elnökétől (18) és a Brumar Srl-től (19) kapott észrevételeket.

| (30) | Észrevételeiben a Sadam ISZ társaság megismétli a hivatalos eljárás megindításáról szóló levél 12–36. pontjában kifejtett indokokat, amelyek alapján az olasz hatóságok a támogatásnyújtást tervezték: a szárazság rendkívüli jellege, a cukorpiac szervezése sajátos struktúráinak következtében a más területekről való beszerzés lehetetlensége és a cukorfinomító elszigetelt helyzetéből adódóan a szállítás lehetetlensége, valamint az agráripari cukorágazat fontossága a sziget gazdasági életében. A társaság a tulajdonlás alakulásáról is adott információkat; a társaság tulajdonosa jelenleg kizárólag az Eridania Sadam csoport. A Sviluppo Italia SpA 2003. decemberi kiválását követően ugyanis 2004 októberében a Finbieticola részesedése is az Eridania Sadam csoporthoz került. A Sadam ISZ megküldte a különböző magánszervezetek és hatóságok közötti megállapodás egy példányát, amely megállapodásra a szardíniai cukorrépa-termesztés folytonosságának biztosítása érdekében került sor. Ennek keretében Szardínia régiója kötelezettséget vállal arra, hogy minden lehetséges kezdeményezést megtesz a cukorrépa-ágazatban a beruházások újraindítására, különösen a vízforrás-gazdálkodás tekintetében, és arra is, hogy a lehető legrövidebb időn belül megszerzi a Bizottság engedélyét a szárazságból eredő veszteségek megtérítése érdekében tervezett, 3,5 millió EUR-s bejelentett támogatásra. |
| --- | --- |

(30)

Észrevételeiben a Sadam ISZ társaság megismétli a hivatalos eljárás megindításáról szóló levél 12–36. pontjában kifejtett indokokat, amelyek alapján az olasz hatóságok a támogatásnyújtást tervezték: a szárazság rendkívüli jellege, a cukorpiac szervezése sajátos struktúráinak következtében a más területekről való beszerzés lehetetlensége és a cukorfinomító elszigetelt helyzetéből adódóan a szállítás lehetetlensége, valamint az agráripari cukorágazat fontossága a sziget gazdasági életében. A társaság a tulajdonlás alakulásáról is adott információkat; a társaság tulajdonosa jelenleg kizárólag az Eridania Sadam csoport. A Sviluppo Italia SpA 2003. decemberi kiválását követően ugyanis 2004 októberében a Finbieticola részesedése is az Eridania Sadam csoporthoz került. A Sadam ISZ megküldte a különböző magánszervezetek és hatóságok közötti megállapodás egy példányát, amely megállapodásra a szardíniai cukorrépa-termesztés folytonosságának biztosítása érdekében került sor. Ennek keretében Szardínia régiója kötelezettséget vállal arra, hogy minden lehetséges kezdeményezést megtesz a cukorrépa-ágazatban a beruházások újraindítására, különösen a vízforrás-gazdálkodás tekintetében, és arra is, hogy a lehető legrövidebb időn belül megszerzi a Bizottság engedélyét a szárazságból eredő veszteségek megtérítése érdekében tervezett, 3,5 millió EUR-s bejelentett támogatásra.

| (31) | A Sadam ISZ úgy véli, hogy termelése az európai piac alakulására semmilyen hatást nem gyakorol, egyrészt mivel részesedése ott mindössze 0,2 %, másrészt pedig mert termelésének 98 %-a a szardíniai piacra irányul, amellyel az említett piac szükségleteinek közel 50 %-át fedezi, míg az Eridania Sadam csoport az olasz cukor 35 %-át – az európai cukor 1,7 %-át – állítja elő, és ezzel 23 %-os részesedéssel rendelkezik a nemzeti és 2,15 %-os részesedéssel az európai piacon. |
| --- | --- |

(31)

A Sadam ISZ úgy véli, hogy termelése az európai piac alakulására semmilyen hatást nem gyakorol, egyrészt mivel részesedése ott mindössze 0,2 %, másrészt pedig mert termelésének 98 %-a a szardíniai piacra irányul, amellyel az említett piac szükségleteinek közel 50 %-át fedezi, míg az Eridania Sadam csoport az olasz cukor 35 %-át – az európai cukor 1,7 %-át – állítja elő, és ezzel 23 %-os részesedéssel rendelkezik a nemzeti és 2,15 %-os részesedéssel az európai piacon.

| (32) | Szardínia régiójának elnöke a 2001–2002. évet jellemző helyzet egészen kivételes jellegét hangsúlyozta, amely semmi esetre sem „jelent precedenst más jövőbeli helyzetek vonatkozásában”. A régió elnöke különösen azokat a kedvezőtlen hatásokat hangsúlyozta, amelyeket az egyetlen szardíniai cukorfinomító bezárása fejtene ki – a szardíniai cukorrépa-ágazat jelentőségére való tekintettel – a sziget gazdaságára, az érintett mezőgazdasági üzemek számára (1 300 üzem, amely körülbelül 5 000 alkalmazottat foglalkoztat), a cukorfinomító állandó alkalmazottainak számára (83), illetve idénymunkásainak számára (közel 200), nem számolva az e tevékenységhez kapcsolódó munkahelyeket (a cukorrépa-termesztéssel és -betakarítással foglalkozó harmadik személyek, szállítók és a berendezések kezelésével foglalkozó vállalkozások), tekintettel a mezőgazdasági termények összességével való ésszerű gazdálkodásra is, minthogy a cukorrépa a vetésforgó fontos alkotóelemének tekinthető. A régió elnöke emlékeztet arra, hogy a regionális igazgatás milyen jelentőséget tulajdonít a cukorrépa-ágazatnak, valamint arra a kötelezettségvállalására, hogy az ágazatot megóvja. |
| --- | --- |

(32)

Szardínia régiójának elnöke a 2001–2002. évet jellemző helyzet egészen kivételes jellegét hangsúlyozta, amely semmi esetre sem „jelent precedenst más jövőbeli helyzetek vonatkozásában”. A régió elnöke különösen azokat a kedvezőtlen hatásokat hangsúlyozta, amelyeket az egyetlen szardíniai cukorfinomító bezárása fejtene ki – a szardíniai cukorrépa-ágazat jelentőségére való tekintettel – a sziget gazdaságára, az érintett mezőgazdasági üzemek számára (1 300 üzem, amely körülbelül 5 000 alkalmazottat foglalkoztat), a cukorfinomító állandó alkalmazottainak számára (83), illetve idénymunkásainak számára (közel 200), nem számolva az e tevékenységhez kapcsolódó munkahelyeket (a cukorrépa-termesztéssel és -betakarítással foglalkozó harmadik személyek, szállítók és a berendezések kezelésével foglalkozó vállalkozások), tekintettel a mezőgazdasági termények összességével való ésszerű gazdálkodásra is, minthogy a cukorrépa a vetésforgó fontos alkotóelemének tekinthető. A régió elnöke emlékeztet arra, hogy a regionális igazgatás milyen jelentőséget tulajdonít a cukorrépa-ágazatnak, valamint arra a kötelezettségvállalására, hogy az ágazatot megóvja.

| (33) | A Brumar Srl társaság azt állítja, hogy a Sadam cukorfinomítót nem érte kár, mivel Franciaországban, Németországban, Szlovéniában és Horvátországban is vásárolhatott cukrot; hogy a fehércukor tonnánkénti 50 EUR árát 2003. október 1-jétől valamennyi olasz cukorfinomító emelte, és ezzel az Olaszországban található öt cukorfinomító 80 millió EUR tiszta haszonhoz jutott. A Brumar Srl szerint ebből a haszonból elsősorban a Sadam társaság részesült, mivel az olasz termelésből többségi részesedéssel rendelkezik. A Brumar Srl észrevételeiben úgy véli, hogy támogatást egyrészt a cukorrépa-termelőknek kellett volna nyújtani, a betakarítás szárazság miatti elmaradása következtében elszenvedett károk fejében, másrészt pedig a feldolgozó üzemekben nem alkalmazott munkavállalóknak. |
| --- | --- |

(33)

A Brumar Srl társaság azt állítja, hogy a Sadam cukorfinomítót nem érte kár, mivel Franciaországban, Németországban, Szlovéniában és Horvátországban is vásárolhatott cukrot; hogy a fehércukor tonnánkénti 50 EUR árát 2003. október 1-jétől valamennyi olasz cukorfinomító emelte, és ezzel az Olaszországban található öt cukorfinomító 80 millió EUR tiszta haszonhoz jutott. A Brumar Srl szerint ebből a haszonból elsősorban a Sadam társaság részesült, mivel az olasz termelésből többségi részesedéssel rendelkezik. A Brumar Srl észrevételeiben úgy véli, hogy támogatást egyrészt a cukorrépa-termelőknek kellett volna nyújtani, a betakarítás szárazság miatti elmaradása következtében elszenvedett károk fejében, másrészt pedig a feldolgozó üzemekben nem alkalmazott munkavállalóknak.

V.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (34) | Az olasz hatóságok az eljárás megindításakor a 2004. október 13-án és a 2005. április 7-én kelt levelükben küldték meg észrevételeiket, a Brumar Srl levelére válaszul felhozott észrevételeiket pedig 2005. május 17-én kelt levelükben ismertették. |
| --- | --- |

(34)

Az olasz hatóságok az eljárás megindításakor a 2004. október 13-án és a 2005. április 7-én kelt levelükben küldték meg észrevételeiket, a Brumar Srl levelére válaszul felhozott észrevételeiket pedig 2005. május 17-én kelt levelükben ismertették.

| (35) | Ami a Brumar Srl társaság észrevételeit illeti, az olasz hatóságok azok mindegyikét vitatják, mivel úgy ítélik meg, hogy nem relevánsak a szóban forgó ügyet illetően, hiszen a villasori finomító a Brumar Srl által említett országokból soha nem importált cukrot, a fehércukor árának emelkedése pedig a teljes olasz termelésre és a 2003. gazdasági évre vonatkozik, amely a tervezett támogatásnyújtás éveit követő év volt, és végül vitatják a 2003-ban általában az olaszországi cukorgyárak és különösen az Eridania Sadam csoport által állítólag realizált haszonnal kapcsolatos számításokat: az Eridania Sadam csoport – amelyhez a Sadam ISZ is tartozik – részesedése az olasz cukorgyártásból 2003-ban 34 % volt. |
| --- | --- |

(35)

Ami a Brumar Srl társaság észrevételeit illeti, az olasz hatóságok azok mindegyikét vitatják, mivel úgy ítélik meg, hogy nem relevánsak a szóban forgó ügyet illetően, hiszen a villasori finomító a Brumar Srl által említett országokból soha nem importált cukrot, a fehércukor árának emelkedése pedig a teljes olasz termelésre és a 2003. gazdasági évre vonatkozik, amely a tervezett támogatásnyújtás éveit követő év volt, és végül vitatják a 2003-ban általában az olaszországi cukorgyárak és különösen az Eridania Sadam csoport által állítólag realizált haszonnal kapcsolatos számításokat: az Eridania Sadam csoport – amelyhez a Sadam ISZ is tartozik – részesedése az olasz cukorgyártásból 2003-ban 34 % volt.

| (36) | Az olasz hatóságok 2004. október 13-án kelt levelükben elismerik, hogy a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását megelőző szakaszban az ügy minden elemével és valamennyi átadott adattal kimerítően foglalkozott, ideértve különösen a jogalapot, a tervezett intézkedés kompenzációs jellegét, a támogatás számítási szabályait, az intézkedés engedélyezése szempontjából fontos jogalapot, a cukorrépa-ágazat mezőgazdasági és ipari alkotóelemének kölcsönös függőségi kapcsolatát, a más termőterületekről való, a szardíniai feldolgozó tevékenységhez szükséges beszerzés lehetetlenségét, és az említett ágazatnak a sziget gazdaságában betöltött jelentőségét. |
| --- | --- |

(36)

Az olasz hatóságok 2004. október 13-án kelt levelükben elismerik, hogy a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását megelőző szakaszban az ügy minden elemével és valamennyi átadott adattal kimerítően foglalkozott, ideértve különösen a jogalapot, a tervezett intézkedés kompenzációs jellegét, a támogatás számítási szabályait, az intézkedés engedélyezése szempontjából fontos jogalapot, a cukorrépa-ágazat mezőgazdasági és ipari alkotóelemének kölcsönös függőségi kapcsolatát, a más termőterületekről való, a szardíniai feldolgozó tevékenységhez szükséges beszerzés lehetetlenségét, és az említett ágazatnak a sziget gazdaságában betöltött jelentőségét.

| (37) | Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a támogatási intézkedés nincs hatással a Közösségen belüli kereskedelemre, mivel hatását regionális szinten fejtené ki: a villasori finomító termelését 98 %-ban a helyi piac veszi fel, tehát az más közösségi vállalkozásokkal nem versenyez sem Olaszország szárazföldi területének piacán, sem a közösségi piacon, sem a nemzetközi piacon. Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a Bizottság a „Közleménytervezet. Új iránymutatások a közösségi kereskedelmet korlátozottan érintő állami támogatások értékeléséről” című dokumentumával összhangban kiemelt jelentőséget kell, hogy tulajdonítson a szóban forgó támogatás gazdasági hatásainak, különös tekintettel annak a kereskedelemre gyakorolt csekély hatására. Az olasz hatóságok szerint a Bizottság azon állítása (20) mellett, amely szerint „Olaszország jelentős szerepet tölt be a cukortermelésben”, legalább azt is meg kell említeni, hogy Olaszország csak a negyedik európai cukortermelő, és hogy ezzel összefüggésben az Eridania Sadam csoport az európai piacon alig több mint 1,5 %-os piaci részesedéssel rendelkezett, míg a Sadam ISZ termelése ugyanitt 0,06 %-os részesedést jelentett (a 2002. gazdasági év adatai). |
| --- | --- |

(37)

Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a támogatási intézkedés nincs hatással a Közösségen belüli kereskedelemre, mivel hatását regionális szinten fejtené ki: a villasori finomító termelését 98 %-ban a helyi piac veszi fel, tehát az más közösségi vállalkozásokkal nem versenyez sem Olaszország szárazföldi területének piacán, sem a közösségi piacon, sem a nemzetközi piacon. Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a Bizottság a „Közleménytervezet. Új iránymutatások a közösségi kereskedelmet korlátozottan érintő állami támogatások értékeléséről” című dokumentumával összhangban kiemelt jelentőséget kell, hogy tulajdonítson a szóban forgó támogatás gazdasági hatásainak, különös tekintettel annak a kereskedelemre gyakorolt csekély hatására. Az olasz hatóságok szerint a Bizottság azon állítása (20) mellett, amely szerint „Olaszország jelentős szerepet tölt be a cukortermelésben”, legalább azt is meg kell említeni, hogy Olaszország csak a negyedik európai cukortermelő, és hogy ezzel összefüggésben az Eridania Sadam csoport az európai piacon alig több mint 1,5 %-os piaci részesedéssel rendelkezett, míg a Sadam ISZ termelése ugyanitt 0,06 %-os részesedést jelentett (a 2002. gazdasági év adatai).

| (38) | Ami az intézkedést engedélyező jogalapot illeti, az olasz hatóságok a Bizottság több olyan korábbi határozatára is hivatkoznak, amelyekben a Bizottság az agrár- és agáripari ágazatban nyújtott támogatásokat a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján és az iránymutatás 11.3. pontjában foglalt alkalmazási kritériumok fényében engedélyezte (és különösen az N 83/2000, az N 185/2000, az N 657/02 és az N 729/02 számú állami támogatási ügyre hivatkoznak), emellett pedig hangsúlyozzák, hogy jelen esetben teljesülnek az említett kritériumok alkalmazási feltételei. |
| --- | --- |

(38)

Ami az intézkedést engedélyező jogalapot illeti, az olasz hatóságok a Bizottság több olyan korábbi határozatára is hivatkoznak, amelyekben a Bizottság az agrár- és agáripari ágazatban nyújtott támogatásokat a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján és az iránymutatás 11.3. pontjában foglalt alkalmazási kritériumok fényében engedélyezte (és különösen az N 83/2000, az N 185/2000, az N 657/02 és az N 729/02 számú állami támogatási ügyre hivatkoznak), emellett pedig hangsúlyozzák, hogy jelen esetben teljesülnek az említett kritériumok alkalmazási feltételei.

| (39) | Az olasz hatóságok az iránymutatás 3.4. pontjára is felhívják a Bizottság figyelmét, amely előírja, hogy az a tény, hogy egy támogatási intézkedés nem hasonlítható minden szempontból az iránymutatás által előírt valamely feltételhez, nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy eseti alapon vizsgálatot folytasson a Szerződés 87., 88. és 89. cikkében foglalt elvek, valamint a közös agrárpolitika és a közösségi vidékfejlesztési politika elveinek figyelembevételével. Ebből következően az olasz hatóságok úgy vélik, hogy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja a tervezett intézkedésre nem alkalmazható, azt a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint engedélyeznie kellene. |
| --- | --- |

(39)

Az olasz hatóságok az iránymutatás 3.4. pontjára is felhívják a Bizottság figyelmét, amely előírja, hogy az a tény, hogy egy támogatási intézkedés nem hasonlítható minden szempontból az iránymutatás által előírt valamely feltételhez, nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy eseti alapon vizsgálatot folytasson a Szerződés 87., 88. és 89. cikkében foglalt elvek, valamint a közös agrárpolitika és a közösségi vidékfejlesztési politika elveinek figyelembevételével. Ebből következően az olasz hatóságok úgy vélik, hogy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja a tervezett intézkedésre nem alkalmazható, azt a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint engedélyeznie kellene.

| (40) | A tervezett támogatás az olasz hatóságok szerint lehetővé teheti a cukorfinomító számára, hogy részben fedezze a cukortermelés elmaradásából eredő jelentős veszteségeit, amelyek a feldolgozásra szánt nyersanyag 2001–2002 közötti időszak erőteljes szárazsága miatti hiányának köszönhetően következtek be. A feldolgozóüzem az átlagos szardíniai cukorrépatermés alapján képes lehet a gazdasági egyensúly elérésére. A felajánlott támogatás, amelyet az olasz hatóságok továbbra is esetinek és kivételesnek tekintenek, azt is lehetővé teheti, hogy az 1999-ben jelentős ipari (21) és mezőgazdasági szintű beruházások mellett indított szerkezetátalakítási projekt egészét (lásd a POR Szardínia 4.9. N számú, a Bizottság által jóváhagyott intézkedését) a régió egészének gazdasági fejlődése szempontjából előnyös feltételekkel valósítsák meg. |
| --- | --- |

(40)

A tervezett támogatás az olasz hatóságok szerint lehetővé teheti a cukorfinomító számára, hogy részben fedezze a cukortermelés elmaradásából eredő jelentős veszteségeit, amelyek a feldolgozásra szánt nyersanyag 2001–2002 közötti időszak erőteljes szárazsága miatti hiányának köszönhetően következtek be. A feldolgozóüzem az átlagos szardíniai cukorrépatermés alapján képes lehet a gazdasági egyensúly elérésére. A felajánlott támogatás, amelyet az olasz hatóságok továbbra is esetinek és kivételesnek tekintenek, azt is lehetővé teheti, hogy az 1999-ben jelentős ipari (21) és mezőgazdasági szintű beruházások mellett indított szerkezetátalakítási projekt egészét (lásd a POR Szardínia 4.9. N számú, a Bizottság által jóváhagyott intézkedését) a régió egészének gazdasági fejlődése szempontjából előnyös feltételekkel valósítsák meg.

| (41) | Az olasz hatóságok úgy ítélik meg, hogy a Sadam Eridania csoport belső kapcsolataira történő hivatkozás a szóban forgó ügy értékelése szempontjából nem releváns. A Sadam Eridania csoport és a Finbieticola Spa a 2003. évi jelentős passzívákra való tekintettel 2003 decemberében 5 039 393 EUR befizetésével tőkésítette fel a vállalkozást, és ezzel eleget tett a Sadam ISZ által 2003-ban (kezelési év/átlagos termelés) viselt szokásos üzleti kockázatokkal szembeni, az általa irányított társaság felé fennálló kötelezettségeinek. Ezt a feltőkésítést követően a Sviluppo Italia, az állami részvényes kivált, mivel nem vett részt a feltőkésítésben. Az olasz hatóságok szerint az irányítást gyakorló vállalkozás nem köteles a csoport belső pénzügyi forgalmából fedezni egy rendkívüli és a csoport vállalkozási tevékenységeinek gondos tervezése keretében nem előrelátható esemény által okozott veszteséget. Az olasz hatóságok azt állítják, hogy az irányítást gyakorló részvényesek felelősségének a vállalkozás szokásos tevékenységeiből eredő követelményekre kell szorítkoznia. |
| --- | --- |

(41)

Az olasz hatóságok úgy ítélik meg, hogy a Sadam Eridania csoport belső kapcsolataira történő hivatkozás a szóban forgó ügy értékelése szempontjából nem releváns. A Sadam Eridania csoport és a Finbieticola Spa a 2003. évi jelentős passzívákra való tekintettel 2003 decemberében 5 039 393 EUR befizetésével tőkésítette fel a vállalkozást, és ezzel eleget tett a Sadam ISZ által 2003-ban (kezelési év/átlagos termelés) viselt szokásos üzleti kockázatokkal szembeni, az általa irányított társaság felé fennálló kötelezettségeinek. Ezt a feltőkésítést követően a Sviluppo Italia, az állami részvényes kivált, mivel nem vett részt a feltőkésítésben. Az olasz hatóságok szerint az irányítást gyakorló vállalkozás nem köteles a csoport belső pénzügyi forgalmából fedezni egy rendkívüli és a csoport vállalkozási tevékenységeinek gondos tervezése keretében nem előrelátható esemény által okozott veszteséget. Az olasz hatóságok azt állítják, hogy az irányítást gyakorló részvényesek felelősségének a vállalkozás szokásos tevékenységeiből eredő követelményekre kell szorítkoznia.

| (42) | Végül ami a kompenzáció kiszámítása tekintetében megállapított referencia-időszakot illeti, az olasz hatóságok úgy vélik, hogy betartották az iránymutatás 11.3.2. pontjában foglalt elveket. Ezenfelül a vállalkozás által ténylegesen viselt kár mértéke (6 858 448 EUR) és a tervezett támogatás összege (3,5 millió EUR) közötti különbség alapján kizárható a túlzott mértékű kompenzáció. Az olasz hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy a Bizottság már elfogadott az iránymutatásban megadott kárszámítási módoktól eltérő módokat is, feltéve, hogy az elfogadott módszer nem jár a viselt kár túlkompenzálásásának veszélyével (22). |
| --- | --- |

(42)

Végül ami a kompenzáció kiszámítása tekintetében megállapított referencia-időszakot illeti, az olasz hatóságok úgy vélik, hogy betartották az iránymutatás 11.3.2. pontjában foglalt elveket. Ezenfelül a vállalkozás által ténylegesen viselt kár mértéke (6 858 448 EUR) és a tervezett támogatás összege (3,5 millió EUR) közötti különbség alapján kizárható a túlzott mértékű kompenzáció. Az olasz hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy a Bizottság már elfogadott az iránymutatásban megadott kárszámítási módoktól eltérő módokat is, feltéve, hogy az elfogadott módszer nem jár a viselt kár túlkompenzálásásának veszélyével (22).

| (43) | Az olasz hatóságok 2008. évi két utolsó levelükben a Bizottság kérésére tovább pontosították az adatokat. Különösen olyan (tonnában kifejezett) adatokat bocsátottak rendelkezésre, amelyek a cukortermelésre vonatkoztak, és ezeket az alábbi táblázat tartalmazza:









  Gazdasági év | Termelés Villasorban | Termelés a Sadam-csoportban | A+B kvóta, Sadam-csoport | Hiány/többlet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999/2000 | 34 310,13 | 334 851,41 | 308 119,70 | 26 731,71 |
| 2000/2001 | 26 608,50 | 290 403,52 | 298 910,30 | –8 506,78 |
| 2001/2002 | 20 004,60 | 242 879,84 | 305 996,50 | –63 116,66 |
| 2002/2003 | 11 007,06 | 283 729,55 | 290 072,50 | –6 342,95 |
| 2003/2004 | 9 143,18 | 284 895,25 | 533 961,70 | – 249 066,45 |
| 2004/2005 | 9 520,30 | 341 327,21 | 540 996,50 | – 199 669,29 |
| 2005/2006 | 8 193,55 | 623 281,50 | 484 356,20 | 138 925,30 |

(43)

Az olasz hatóságok 2008. évi két utolsó levelükben a Bizottság kérésére tovább pontosították az adatokat. Különösen olyan (tonnában kifejezett) adatokat bocsátottak rendelkezésre, amelyek a cukortermelésre vonatkoztak, és ezeket az alábbi táblázat tartalmazza:

Gazdasági év

Termelés Villasorban

Termelés a Sadam-csoportban

A+B kvóta, Sadam-csoport

Hiány/többlet

1999/2000

34 310,13

334 851,41

308 119,70

26 731,71

2000/2001

26 608,50

290 403,52

298 910,30

–8 506,78

2001/2002

20 004,60

242 879,84

305 996,50

–63 116,66

2002/2003

11 007,06

283 729,55

290 072,50

–6 342,95

2003/2004

9 143,18

284 895,25

533 961,70

– 249 066,45

2004/2005

9 520,30

341 327,21

540 996,50

– 199 669,29

2005/2006

8 193,55

623 281,50

484 356,20

138 925,30

| (44) | Az olasz hatóságok arra is rámutattak, hogy a villasori cukorgyár az ágazat átszervezésének keretében, a cukorpiac közös szervezésének reformja következtében véglegesen felhagyott tevékenységével. Az Eridania Sadam erre tekintettel 2007. április 30-án nyújtotta be a Mezőgazdasági, Élelmiszer-ipari és Erdészeti Minisztériumnak a „villasori cukorgyár átalakításának” tervét. |
| --- | --- |

(44)

Az olasz hatóságok arra is rámutattak, hogy a villasori cukorgyár az ágazat átszervezésének keretében, a cukorpiac közös szervezésének reformja következtében véglegesen felhagyott tevékenységével. Az Eridania Sadam erre tekintettel 2007. április 30-án nyújtotta be a Mezőgazdasági, Élelmiszer-ipari és Erdészeti Minisztériumnak a „villasori cukorgyár átalakításának” tervét.

| (45) | A bejelentett támogatás az olasz hatóságok szerint illeszkedik az ágazat és a vállalkozás szerkezetátalakításának folyamatába, mivel a vállalkozás a munkahelyek és a szardíniai agrárenergetikai értékesítési csatornák megőrzése tekintetében életképes marad. |
| --- | --- |

(45)

A bejelentett támogatás az olasz hatóságok szerint illeszkedik az ágazat és a vállalkozás szerkezetátalakításának folyamatába, mivel a vállalkozás a munkahelyek és a szardíniai agrárenergetikai értékesítési csatornák megőrzése tekintetében életképes marad.

VI.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (46) | A szóban forgó intézkedés egy cukorfinomítónak szánt támogatás. A cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 28-i 318/2006/EK tanácsi rendelet (23) 36. cikke és azt megelőzően az 1260/2001/EK rendelet 45. cikke szerint az EK-Szerződés 87., 88. és 89. cikkét alkalmazni kell az e rendelet által érintett termékekre is. Ebből következően a támogatási intézkedéssel érintett ágazatra az állami támogatással kapcsolatos közösségi rendelkezések is vonatkoznak. |
| --- | --- |

(46)

A szóban forgó intézkedés egy cukorfinomítónak szánt támogatás. A cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 28-i 318/2006/EK tanácsi rendelet (23) 36. cikke és azt megelőzően az 1260/2001/EK rendelet 45. cikke szerint az EK-Szerződés 87., 88. és 89. cikkét alkalmazni kell az e rendelet által érintett termékekre is. Ebből következően a támogatási intézkedéssel érintett ágazatra az állami támogatással kapcsolatos közösségi rendelkezések is vonatkoznak.

| (47) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(47)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (48) | A szóban forgó intézkedés megfelel a támogatás fogalmára vonatkozóan a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében szereplő meghatározásnak, mivel (az elvesztett pénzeszközökhöz nyújtott pénzügyi támogatás formájában) gazdasági előnyt juttat egy meghatározott vállalkozásnak (a villasori Sadam ISZ-nek), mivel állami (regionális) forrásokból származó finanszírozásról van szó, és mivel az említett támogatás érintheti a kereskedelmet. Ezenfelül a Sadam által az eljárás megindítását követően átadott adatokból az következik, hogy a Sadam nemcsak az olasz piacon tevékenykedik, hanem a közösségi piacon is (lásd a fenti (31) preambulumbekezdést). Mindenesetre még ha a villasori finomítóban előállított cukor termelése majdnem kizárólag a szardíniai piacra irányul is, ebből nem következik, hogy a szóban forgó támogatás ne hozhatna hátrányos helyzetbe egy másik tagállamból érkező esetleges versenytársat ugyanezen a piacon. |
| --- | --- |

(48)

A szóban forgó intézkedés megfelel a támogatás fogalmára vonatkozóan a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésében szereplő meghatározásnak, mivel (az elvesztett pénzeszközökhöz nyújtott pénzügyi támogatás formájában) gazdasági előnyt juttat egy meghatározott vállalkozásnak (a villasori Sadam ISZ-nek), mivel állami (regionális) forrásokból származó finanszírozásról van szó, és mivel az említett támogatás érintheti a kereskedelmet. Ezenfelül a Sadam által az eljárás megindítását követően átadott adatokból az következik, hogy a Sadam nemcsak az olasz piacon tevékenykedik, hanem a közösségi piacon is (lásd a fenti (31) preambulumbekezdést). Mindenesetre még ha a villasori finomítóban előállított cukor termelése majdnem kizárólag a szardíniai piacra irányul is, ebből nem következik, hogy a szóban forgó támogatás ne hozhatna hátrányos helyzetbe egy másik tagállamból érkező esetleges versenytársat ugyanezen a piacon.

| (49) | Az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy vállalkozás versenyhelyzetének állami támogatással történő megerősítése általában versenytorzulásra utal azon versenytárs vállalkozások tekintetében, amelyek nem részesülnek ilyen támogatásban (24). Az ítélkezési gyakorlat rámutatott arra, hogy a támogatás viszonylag csekély összege vagy a kedvezményezett vállalkozás viszonylag szerényebb mérete nem zárja ki eleve annak lehetőségét, hogy a támogatás érinti a tagállamok közötti kereskedelmet (25). |
| --- | --- |

(49)

Az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy vállalkozás versenyhelyzetének állami támogatással történő megerősítése általában versenytorzulásra utal azon versenytárs vállalkozások tekintetében, amelyek nem részesülnek ilyen támogatásban (24). Az ítélkezési gyakorlat rámutatott arra, hogy a támogatás viszonylag csekély összege vagy a kedvezményezett vállalkozás viszonylag szerényebb mérete nem zárja ki eleve annak lehetőségét, hogy a támogatás érinti a tagállamok közötti kereskedelmet (25).

| (50) | Egy intézkedés akkor érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, ha gátolja a más tagállamokból származó behozatalt, vagy ha megkönnyíti a más tagállamok felé irányuló kivitelt. Ilyen esetben az a meghatározó, hogy a Közösségen belüli kereskedelem a szóban forgó intézkedés révén másként alakul-e, vagy hogy fennáll-e ennek veszélye. |
| --- | --- |

(50)

Egy intézkedés akkor érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, ha gátolja a más tagállamokból származó behozatalt, vagy ha megkönnyíti a más tagállamok felé irányuló kivitelt. Ilyen esetben az a meghatározó, hogy a Közösségen belüli kereskedelem a szóban forgó intézkedés révén másként alakul-e, vagy hogy fennáll-e ennek veszélye.

| (51) | A támogatási program által előnyben részesített termék a tagállamok közötti kereskedelem (26) tárgyát képezi, tehát érinti a verseny. |
| --- | --- |

(51)

A támogatási program által előnyben részesített termék a tagállamok közötti kereskedelem (26) tárgyát képezi, tehát érinti a verseny.

| (52) | A cukorpiacnak a (46) preambulumbekezdésben is említett közös szervezése másfelől a Közösségen belüli cukorkereskedelem fontosságáról és arról a szándékról is tanúskodik, hogy a közös piacon belül torzítástól mentes versenyfeltételeket kell biztosítani. |
| --- | --- |

(52)

A cukorpiacnak a (46) preambulumbekezdésben is említett közös szervezése másfelől a Közösségen belüli cukorkereskedelem fontosságáról és arról a szándékról is tanúskodik, hogy a közös piacon belül torzítástól mentes versenyfeltételeket kell biztosítani.

| (53) | Az „új iránymutatások a közösségi kereskedelmet korlátozottan érintő állami támogatások értékeléséről” tárgyú bizottsági közleménytervezetet, amelyre az olasz hatóságok hivatkoztak (lásd a (37) preambulumbekezdést), a Bizottság nem fogadta el, ezért az a fenti érvelést nem gyengítheti. |
| --- | --- |

(53)

Az „új iránymutatások a közösségi kereskedelmet korlátozottan érintő állami támogatások értékeléséről” tárgyú bizottsági közleménytervezetet, amelyre az olasz hatóságok hivatkoztak (lásd a (37) preambulumbekezdést), a Bizottság nem fogadta el, ezért az a fenti érvelést nem gyengítheti.

| (54) | A kereskedelem érintettségével és a versenytorzulással kapcsolatos kritériumok tehát teljesülnek. |
| --- | --- |

(54)

A kereskedelem érintettségével és a versenytorzulással kapcsolatos kritériumok tehát teljesülnek.

| (55) | A szóban forgó intézkedés ennélfogva az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében határozottan állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(55)

A szóban forgó intézkedés ennélfogva az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében határozottan állami támogatásnak minősül.

| (56) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében előírt tilalom nem feltétlen. Ahhoz, hogy a tervezett intézkedést a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni, a Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésében foglalt eltérések valamelyikének érvényesülnie kell. |
| --- | --- |

(56)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében előírt tilalom nem feltétlen. Ahhoz, hogy a tervezett intézkedést a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni, a Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésében foglalt eltérések valamelyikének érvényesülnie kell.

| (57) | Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja, amelyre az olasz hatóságok is hivatkoznak, és amely a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatást, ebben az esetben nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(57)

Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja, amelyre az olasz hatóságok is hivatkoznak, és amely a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatást, ebben az esetben nem alkalmazható.

| (58) | Mivel maga a Szerződés nem határozza meg sem a „rendkívüli esemény”, sem a „természeti csapás” fogalmát, meg kell vizsgálni, hogy a Szardíniát sújtó szárazság a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében természeti csapásnak tekinthető-e. A Bizottság állandó gyakorlatában ugyanis szűken értelmezi a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett „természeti csapás” és „rendkívüli esemény” fogalmát. |
| --- | --- |

(58)

Mivel maga a Szerződés nem határozza meg sem a „rendkívüli esemény”, sem a „természeti csapás” fogalmát, meg kell vizsgálni, hogy a Szardíniát sújtó szárazság a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében természeti csapásnak tekinthető-e. A Bizottság állandó gyakorlatában ugyanis szűken értelmezi a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett „természeti csapás” és „rendkívüli esemény” fogalmát.

| (59) | E szűkítő értelmezés szükségességét a Bíróság is folyamatosan megerősítette (27). |
| --- | --- |

(59)

E szűkítő értelmezés szükségességét a Bíróság is folyamatosan megerősítette (27).

| (60) | A Bizottság mostanáig a földrengéseket, a lavinákat, a földcsuszamlásokat és az áradásokat fogadta el természeti csapásnak. Rendkívüli eseménynek ismerte el a háborút, a belső zavargásokat és a sztrájkokat és – bizonyos fenntartások mellett, valamint jelentőségükre is figyelemmel – a nukleáris baleseteket vagy súlyos ipari baleseteket és a tűzvészt, ha súlyos veszteségeket okoznak. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság mostanáig a földrengéseket, a lavinákat, a földcsuszamlásokat és az áradásokat fogadta el természeti csapásnak. Rendkívüli eseménynek ismerte el a háborút, a belső zavargásokat és a sztrájkokat és – bizonyos fenntartások mellett, valamint jelentőségükre is figyelemmel – a nukleáris baleseteket vagy súlyos ipari baleseteket és a tűzvészt, ha súlyos veszteségeket okoznak.

| (61) | Tekintettel arra, hogy a tárggyal kapcsolatos előrejelzések nehézségekbe ütköznek, a Bizottság a tervezett támogatásnyújtásokat továbbra is eseti alapon értékeli, a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja és az e területen bevett gyakorlat szerint. Ez az elemzés különösen szükséges egy, a cukorágazathoz hasonlóan érzékeny ágazat számára nyújtandó támogatás esetében, ahol a piacok közös szervezésében előírt intézkedéseket bármilyen támogatási intézkedés sértheti. |
| --- | --- |

(61)

Tekintettel arra, hogy a tárggyal kapcsolatos előrejelzések nehézségekbe ütköznek, a Bizottság a tervezett támogatásnyújtásokat továbbra is eseti alapon értékeli, a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja és az e területen bevett gyakorlat szerint. Ez az elemzés különösen szükséges egy, a cukorágazathoz hasonlóan érzékeny ágazat számára nyújtandó támogatás esetében, ahol a piacok közös szervezésében előírt intézkedéseket bármilyen támogatási intézkedés sértheti.

| (62) | A Bizottság bevett gyakorlata szerint a kedvezőtlen időjárási viszonyok, mint a fagy, a jégeső, az ónos eső, az eső vagy a szárazság önmagukban nem tekinthetők a 87. cikk (2) bekezdése b) pontjának értelmében vett természeti csapásnak (lásd a 2000–2006-ra vonatkozó iránymutatás 11.3.1. pontját). |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság bevett gyakorlata szerint a kedvezőtlen időjárási viszonyok, mint a fagy, a jégeső, az ónos eső, az eső vagy a szárazság önmagukban nem tekinthetők a 87. cikk (2) bekezdése b) pontjának értelmében vett természeti csapásnak (lásd a 2000–2006-ra vonatkozó iránymutatás 11.3.1. pontját).

| (63) | Mindeddig még a jelentős szárazságot sem ismerték el soha a 87. cikk (2) bekezdése b) pontjának értelmében vett természeti csapásnak. |
| --- | --- |

(63)

Mindeddig még a jelentős szárazságot sem ismerték el soha a 87. cikk (2) bekezdése b) pontjának értelmében vett természeti csapásnak.

| (64) | Általában az mondható el, hogy a rendkívüli esemény legalább olyan volumenű esemény, amely jellegénél és az érintett gazdasági szereplőkre gyakorolt hatásánál fogva a megszokott körülményektől egyértelműen megkülönböztethető, és a piac működésének szokásos körülményei közé sem sorolható. |
| --- | --- |

(64)

Általában az mondható el, hogy a rendkívüli esemény legalább olyan volumenű esemény, amely jellegénél és az érintett gazdasági szereplőkre gyakorolt hatásánál fogva a megszokott körülményektől egyértelműen megkülönböztethető, és a piac működésének szokásos körülményei közé sem sorolható.

| (65) | Végül az Olaszország által átadott adatokból nem a szárazság rendkívüli jellegére, hanem sokkal inkább annak állandó jellegére lehet következtetni: 1999 ősze óta (2001 novemberének kivételével) hosszan tartó szárazság volt tapasztalható. A 2001–2002. évet az átlagostól elmaradó, de nem rendkívül kevés csapadék jellemezte. Az 1990–2000 közötti időszakban ugyanis három olyan év is volt, amikor sokkal súlyosabb szárazságot lehetett megfigyelni (1994–1995, 1998–1999, 1999–2000). A csapadékmennyiség csökkenése 1970 óta általános tendencia (28). |
| --- | --- |

(65)

Végül az Olaszország által átadott adatokból nem a szárazság rendkívüli jellegére, hanem sokkal inkább annak állandó jellegére lehet következtetni: 1999 ősze óta (2001 novemberének kivételével) hosszan tartó szárazság volt tapasztalható. A 2001–2002. évet az átlagostól elmaradó, de nem rendkívül kevés csapadék jellemezte. Az 1990–2000 közötti időszakban ugyanis három olyan év is volt, amikor sokkal súlyosabb szárazságot lehetett megfigyelni (1994–1995, 1998–1999, 1999–2000). A csapadékmennyiség csökkenése 1970 óta általános tendencia (28).

| (66) | A szárazság állandó jellegére enged következtetni az tény is, hogy a vízhiány miatt Szardínián 1995-ben szükségállapotot rendeltek el (29), és ez 2004. december 31-ig tartott (30). |
| --- | --- |

(66)

A szárazság állandó jellegére enged következtetni az tény is, hogy a vízhiány miatt Szardínián 1995-ben szükségállapotot rendeltek el (29), és ez 2004. december 31-ig tartott (30).

| (67) | Az a tény, hogy az 1990–2002 közötti időszakban négy alkalommal ítéltek oda támogatást cukorrépa-termesztőknek, hogy őket a szárazságból eredő veszteségekért kompenzálják, szintén azt mutatja, hogy a szárazság nem volt rendkívüli. |
| --- | --- |

(67)

Az a tény, hogy az 1990–2002 közötti időszakban négy alkalommal ítéltek oda támogatást cukorrépa-termesztőknek, hogy őket a szárazságból eredő veszteségekért kompenzálják, szintén azt mutatja, hogy a szárazság nem volt rendkívüli.

| (68) | Ráadásul a vizsgált, 2001–2002 közötti időszakot követő termelés áttekintése (lásd a (43) preambulumbekezdésben szereplő táblázatot) a villasori cukorfinomító termelésének jelentős visszaesését mutatja, noha abban az időszakban nem is volt szárazság. |
| --- | --- |

(68)

Ráadásul a vizsgált, 2001–2002 közötti időszakot követő termelés áttekintése (lásd a (43) preambulumbekezdésben szereplő táblázatot) a villasori cukorfinomító termelésének jelentős visszaesését mutatja, noha abban az időszakban nem is volt szárazság.

| (69) | Ebből következően az olasz hatóságok által tervezett támogatást e jogalap szerint nem lehet engedélyezni. |
| --- | --- |

(69)

Ebből következően az olasz hatóságok által tervezett támogatást e jogalap szerint nem lehet engedélyezni.

| (70) | Helyénvaló vizsgálni, hogy a tervezett intézkedés a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethetőnek tekinthető-e a közös piaccal. Különösen relevánsak itt a c) pont rendelkezései, amelyek szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(70)

Helyénvaló vizsgálni, hogy a tervezett intézkedés a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethetőnek tekinthető-e a közös piaccal. Különösen relevánsak itt a c) pont rendelkezései, amelyek szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (71) | A fent idézett eltérésnek az agrárágazat vonatkozásában történő értelmezése során a Bizottság elsősorban az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (31) alkalmazhatóságát vizsgálja. Ha a rendelet nem alkalmazható, a Bizottság az iránymutatást veszi alapul. |
| --- | --- |

(71)

A fent idézett eltérésnek az agrárágazat vonatkozásában történő értelmezése során a Bizottság elsősorban az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (31) alkalmazhatóságát vizsgálja. Ha a rendelet nem alkalmazható, a Bizottság az iránymutatást veszi alapul.

| (72) | Jelen esetben az 1/2004/EK rendelet nem alkalmazható, mivel a támogatást egy feldolgozó vállalkozásnak szánták a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett veszteségeiért, és ezt az esetet az említett rendelet nem szabályozza. Ebből következően a Bizottságnak az intézkedést az iránymutatás alapján kell értékelnie. |
| --- | --- |

(72)

Jelen esetben az 1/2004/EK rendelet nem alkalmazható, mivel a támogatást egy feldolgozó vállalkozásnak szánták a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett veszteségeiért, és ezt az esetet az említett rendelet nem szabályozza. Ebből következően a Bizottságnak az intézkedést az iránymutatás alapján kell értékelnie.

| (73) | Az iránymutatás a 11.2. pontban szabályozza a természeti csapásból vagy rendkívüli eseményből eredő kár megtérítésére szánt állami támogatásokat. Erre a pontra az alábbiak nem térnek ki, mivel ez a Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazását érinti, és annak vizsgálatára már fentebb sor került. |
| --- | --- |

(73)

Az iránymutatás a 11.2. pontban szabályozza a természeti csapásból vagy rendkívüli eseményből eredő kár megtérítésére szánt állami támogatásokat. Erre a pontra az alábbiak nem térnek ki, mivel ez a Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazását érinti, és annak vizsgálatára már fentebb sor került.

| (74) | Az iránymutatás 11.3. pontja szabályozza azokat az állami támogatásokat, amelyek a kedvezőtlen időjárási viszonyok, mint a fagy, az eső, az ónos eső vagy a szárazság, azaz olyan események által okozott veszteségek kompenzálását szolgálják, amely események önmagukban nem tekinthetők a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett természeti csapásnak. |
| --- | --- |

(74)

Az iránymutatás 11.3. pontja szabályozza azokat az állami támogatásokat, amelyek a kedvezőtlen időjárási viszonyok, mint a fagy, az eső, az ónos eső vagy a szárazság, azaz olyan események által okozott veszteségek kompenzálását szolgálják, amely események önmagukban nem tekinthetők a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett természeti csapásnak.

| (75) | Amennyiben az ilyen események a kedvezőtlen helyzetű régiókban a szokásos termelés 20 %-át – egyéb régiókban 30 %-át – meghaladó veszteséget idéznek elő a mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelőeszközökben, a Bizottság azokat a természeti csapásokhoz hasonlítja, és a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint engedélyezi a termelőknek nyújtott olyan támogatást, amelynek célja e veszteségek kompenzálása. |
| --- | --- |

(75)

Amennyiben az ilyen események a kedvezőtlen helyzetű régiókban a szokásos termelés 20 %-át – egyéb régiókban 30 %-át – meghaladó veszteséget idéznek elő a mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelőeszközökben, a Bizottság azokat a természeti csapásokhoz hasonlítja, és a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint engedélyezi a termelőknek nyújtott olyan támogatást, amelynek célja e veszteségek kompenzálása.

| (76) | A szárazság általában hasonlítható természeti csapáshoz, és ezt meg is tették az N 331/02 számú ügyben hozott határozatban (32), a termelőket, illetve a termelői szervezeteket ért kár mértéke miatt. A Bizottság mindazonáltal, amint azt az eljárás megindításáról szóló levélben is kifejtette, mindig is úgy vélte, hogy az iránymutatás 11.3. pontja nem alkalmazható az agráripari feldolgozó üzemekre, amelyek véleménye szerint beszerzéseiket kellő rugalmassággal tudják kezelni. Ez nyilvánvalóan többletköltségekkel járhat a nyersanyagok tekintetében, illetve csekélyebb jövedelmezőséget eredményezhet, de emiatt nem indokolt a mezőgazdasági termelésre vonatkozó szabályok közvetlen alkalmazása. Ezt a megközelítést, amelyet az iránymutatás 11.3.8. pontja is említ, másfelől az Elsőfokú Bíróság egy közelmúltbeli ítélete is megerősíti (33). |
| --- | --- |

(76)

A szárazság általában hasonlítható természeti csapáshoz, és ezt meg is tették az N 331/02 számú ügyben hozott határozatban (32), a termelőket, illetve a termelői szervezeteket ért kár mértéke miatt. A Bizottság mindazonáltal, amint azt az eljárás megindításáról szóló levélben is kifejtette, mindig is úgy vélte, hogy az iránymutatás 11.3. pontja nem alkalmazható az agráripari feldolgozó üzemekre, amelyek véleménye szerint beszerzéseiket kellő rugalmassággal tudják kezelni. Ez nyilvánvalóan többletköltségekkel járhat a nyersanyagok tekintetében, illetve csekélyebb jövedelmezőséget eredményezhet, de emiatt nem indokolt a mezőgazdasági termelésre vonatkozó szabályok közvetlen alkalmazása. Ezt a megközelítést, amelyet az iránymutatás 11.3.8. pontja is említ, másfelől az Elsőfokú Bíróság egy közelmúltbeli ítélete is megerősíti (33).

| (77) | Ebből az következik, hogy a mezőgazdasági iránymutatás 11.3. pontja kizárja azon támogatások közös piaccal való összeegyeztethetőségét, amelyek célja a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő veszteségek megtérítése az agráripari feldolgozó üzemek számára. |
| --- | --- |

(77)

Ebből az következik, hogy a mezőgazdasági iránymutatás 11.3. pontja kizárja azon támogatások közös piaccal való összeegyeztethetőségét, amelyek célja a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő veszteségek megtérítése az agráripari feldolgozó üzemek számára.

| (78) | Az olasz hatóságok érvelésük egy részét arra a tényre alapozzák, hogy a szóban forgó cukorgyár beszerzéseit nem tudta kellő rugalmassággal kezelni, és ebből következően, tekintettel a cukorrépa-termelés és a cukorgyár közötti szoros kapcsolatra, a támogatást a cukorgyárra is ki kellett terjeszteni. Az olasz hatóságok ezzel összefüggésben a Bizottság több határozatát hozták fel precedensként: a határozatok elsőként idézett csoportját nem lehet hasonlónak tekinteni, mivel olyan eseményekre vonatkoznak, amelyek önmagukban természeti csapásnak (az N 729/02 számú támogatás (34) a délkelet-franciaországi áradásokért járó kompenzációra vonatkozik) vagy rendkívüli eseménynek (az N 83/2000 számú támogatás (35) a belgiumi dioxinszennyezéssel foglalkozik, az N 185/2000 számú ügyben (36) az Adriai-tenger algásodása miatt keletkezett kárt térítik meg Olaszországban, és az N 657/02 számú ügy (37) a belga erdészeti ágazatra vonatkozik, amely ágazatban a háncsbogarak és gombák rendkívüli elterjedése okozott kárt) minősülnek. Amint azt korábban is említésre került, a szárazság önmagában nem minősíthető természeti csapásnak vagy rendkívüli eseménynek, így a hivatkozott határozatokat a szóban forgó ügyben nem lehet hasonló precedensnek tekinteni. |
| --- | --- |

(78)

Az olasz hatóságok érvelésük egy részét arra a tényre alapozzák, hogy a szóban forgó cukorgyár beszerzéseit nem tudta kellő rugalmassággal kezelni, és ebből következően, tekintettel a cukorrépa-termelés és a cukorgyár közötti szoros kapcsolatra, a támogatást a cukorgyárra is ki kellett terjeszteni. Az olasz hatóságok ezzel összefüggésben a Bizottság több határozatát hozták fel precedensként: a határozatok elsőként idézett csoportját nem lehet hasonlónak tekinteni, mivel olyan eseményekre vonatkoznak, amelyek önmagukban természeti csapásnak (az N 729/02 számú támogatás (34) a délkelet-franciaországi áradásokért járó kompenzációra vonatkozik) vagy rendkívüli eseménynek (az N 83/2000 számú támogatás (35) a belgiumi dioxinszennyezéssel foglalkozik, az N 185/2000 számú ügyben (36) az Adriai-tenger algásodása miatt keletkezett kárt térítik meg Olaszországban, és az N 657/02 számú ügy (37) a belga erdészeti ágazatra vonatkozik, amely ágazatban a háncsbogarak és gombák rendkívüli elterjedése okozott kárt) minősülnek. Amint azt korábban is említésre került, a szárazság önmagában nem minősíthető természeti csapásnak vagy rendkívüli eseménynek, így a hivatkozott határozatokat a szóban forgó ügyben nem lehet hasonló precedensnek tekinteni.

| (79) | Az olasz hatóságok az N 745/2000 – C 4/01 (38) és az N 331/02 (39) számú határozatra is hivatkoztak. A Bizottság ebben a két esetben azt állapította meg, hogy a szárazság az okozott kár mértéke miatt hasonlítható természeti csapáshoz. Ebben a két esetben a támogatást a nyersanyagtermelőknek és a „consorzi di bonifica”-nak ítélték oda. A Bizottság a „consorzi di bonifica” tekintetében azt állapította meg, hogy a mezőgazdasági iránymutatást nem lehet alkalmazni, mivel a víz nem tartozik a Szerződés I. mellékletében említett termékek közé. |
| --- | --- |

(79)

Az olasz hatóságok az N 745/2000 – C 4/01 (38) és az N 331/02 (39) számú határozatra is hivatkoztak. A Bizottság ebben a két esetben azt állapította meg, hogy a szárazság az okozott kár mértéke miatt hasonlítható természeti csapáshoz. Ebben a két esetben a támogatást a nyersanyagtermelőknek és a „consorzi di bonifica”-nak ítélték oda. A Bizottság a „consorzi di bonifica” tekintetében azt állapította meg, hogy a mezőgazdasági iránymutatást nem lehet alkalmazni, mivel a víz nem tartozik a Szerződés I. mellékletében említett termékek közé.

| (80) | Ugyanakkor e „consorzi di bonifica” nem hasonlíthatók a szokásos vállalkozásokhoz, mint amilyen a szóban forgó cukorgyár is. A consorzi di bonifica olyan autonóm állami vállalkozások, amelyek a szárazsággal érintett területeket kezelik. Ennek fejében a termelők a szolgáltatott öntözővízért díjat fizetnek. A „consorzi di bonifica” és a mezőgazdasági termékeket feldolgozó vagy értékesítő vállalkozások közötti különbséget az a tény is alátámasztja, hogy a fent hivatkozott N 745/2000 – C 4/01 számú ügyben a Bizottság úgy döntött, hogy megindítja az eljárást a támogatás azon része tekintetében, amelyet a mezőgazdasági termékek feldolgozása vagy értékesítése területén működő vállalkozásoknak vagy szövetkezeteknek ítéltek oda, rámutatva arra, hogy az e feldolgozóvállalkozásoknak nyújtott támogatás a mezőgazdasági iránymutatás alkalmazásában nem hagyható jóvá. Mivel a bejelentést később visszavonták, az említett ügyben nem hoztak végső határozatot. |
| --- | --- |

(80)

Ugyanakkor e „consorzi di bonifica” nem hasonlíthatók a szokásos vállalkozásokhoz, mint amilyen a szóban forgó cukorgyár is. A consorzi di bonifica olyan autonóm állami vállalkozások, amelyek a szárazsággal érintett területeket kezelik. Ennek fejében a termelők a szolgáltatott öntözővízért díjat fizetnek. A „consorzi di bonifica” és a mezőgazdasági termékeket feldolgozó vagy értékesítő vállalkozások közötti különbséget az a tény is alátámasztja, hogy a fent hivatkozott N 745/2000 – C 4/01 számú ügyben a Bizottság úgy döntött, hogy megindítja az eljárást a támogatás azon része tekintetében, amelyet a mezőgazdasági termékek feldolgozása vagy értékesítése területén működő vállalkozásoknak vagy szövetkezeteknek ítéltek oda, rámutatva arra, hogy az e feldolgozóvállalkozásoknak nyújtott támogatás a mezőgazdasági iránymutatás alkalmazásában nem hagyható jóvá. Mivel a bejelentést később visszavonták, az említett ügyben nem hoztak végső határozatot.

| (81) | Ami a cukorgyár nehézségeit illeti a máshonnan történő beszerzés tekintetében, az olasz hatóságok által előterjesztett érvek egy általában minden cukorgyárat sújtó nehézségre vonatkoznak, azaz arra, hogy a cukorrépa-termesztőket és a finomítókat kötő szerződéses rendszer, valamint a szóban forgó cukorgyár elszigetelt jellege és a cukorrépa rövid eltarthatósága miatt nehézségeket okoz a sajáttól eltérő cukorrépatermő területről vásárolni. A beszerzés e lehetetlensége másfelől azonban a 1260/2001/EK rendeletből is ered, amely bevezeti a cukorrépa-termesztők és a finomítók közötti szerződéses rendszert. Az olasz hatóságok maguk is rámutattak arra, hogy szokásos körülmények között más vállalkozások más cukorrépatermő területeiről nem lehet vásárolni anélkül, hogy meg ne hiúsítanák e más vállalkozások végső cukortermelését, és így ne akadályoznák a kvótájuk elérését. Arra hívták fel tehát a figyelmet, hogy általában nem túl nagy annak lehetősége, hogy egy finomító a szokásos termőterületein kívüli termőterületekről vásároljon. |
| --- | --- |

(81)

Ami a cukorgyár nehézségeit illeti a máshonnan történő beszerzés tekintetében, az olasz hatóságok által előterjesztett érvek egy általában minden cukorgyárat sújtó nehézségre vonatkoznak, azaz arra, hogy a cukorrépa-termesztőket és a finomítókat kötő szerződéses rendszer, valamint a szóban forgó cukorgyár elszigetelt jellege és a cukorrépa rövid eltarthatósága miatt nehézségeket okoz a sajáttól eltérő cukorrépatermő területről vásárolni. A beszerzés e lehetetlensége másfelől azonban a 1260/2001/EK rendeletből is ered, amely bevezeti a cukorrépa-termesztők és a finomítók közötti szerződéses rendszert. Az olasz hatóságok maguk is rámutattak arra, hogy szokásos körülmények között más vállalkozások más cukorrépatermő területeiről nem lehet vásárolni anélkül, hogy meg ne hiúsítanák e más vállalkozások végső cukortermelését, és így ne akadályoznák a kvótájuk elérését. Arra hívták fel tehát a figyelmet, hogy általában nem túl nagy annak lehetősége, hogy egy finomító a szokásos termőterületein kívüli termőterületekről vásároljon.

| (82) | A vállalkozások rugalmasságának hiányával kapcsolatban Olaszország által előterjesztett érv ebből következően az idézett 1260/2001/EK rendelet miatt valamennyi cukorgyárra vonatkozik, a vállalkozás helyétől függetlenül. Ez az érv így valamennyi olyan feldolgozóvállalkozásra vonatkozik, amelynek a termelőkkel fenntartott kapcsolata azon piac szervezésének részét képezi, amely piacon e feldolgozók működnek. Egy ilyen érv elfogadása ellentétes lenne a mezőgazdasági iránymutatás szűk értelmezésével, amely szűk értelmezést azonban fenn kell tartani, mivel a támogatások összeegyeztethetetlenségének főszabálya alóli kivételről van szó. |
| --- | --- |

(82)

A vállalkozások rugalmasságának hiányával kapcsolatban Olaszország által előterjesztett érv ebből következően az idézett 1260/2001/EK rendelet miatt valamennyi cukorgyárra vonatkozik, a vállalkozás helyétől függetlenül. Ez az érv így valamennyi olyan feldolgozóvállalkozásra vonatkozik, amelynek a termelőkkel fenntartott kapcsolata azon piac szervezésének részét képezi, amely piacon e feldolgozók működnek. Egy ilyen érv elfogadása ellentétes lenne a mezőgazdasági iránymutatás szűk értelmezésével, amely szűk értelmezést azonban fenn kell tartani, mivel a támogatások összeegyeztethetetlenségének főszabálya alóli kivételről van szó.

| (83) | Ebből következően az olasz hatóságok által tervezett támogatást e jogalap szerint nem lehet engedélyezni. |
| --- | --- |

(83)

Ebből következően az olasz hatóságok által tervezett támogatást e jogalap szerint nem lehet engedélyezni.

| (84) | Az olasz hatóságok a támogatás jogalapjaként az említett mezőgazdasági iránymutatás 3.4. pontját is megjelölték. A Bizottság e pont alkalmazásában esetről esetre vizsgál minden olyan támogatási intézkedést, amely nem tartozik a mezőgazdasági iránymutatás alkalmazási körébe, figyelembe véve a Szerződés 87., 88. és 89. cikkében kifejtett elveket, valamint a közös agrárpolitika és a közösségi vidékfejlesztési politika elveit. Amint az a korábbi preambulumbekezdésekben is kifejtésre került, a szóban forgó támogatási intézkedések (a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt elszenvedett károkért a feldolgozóvállalkozásoknak nyújtott kompenzációs támogatások) kifejezetten az iránymutatás 11.3. pontjának alkalmazási körébe tartoznak, amely kizárja azokat a támogatás kedvezményéből, és így a 3.4. pont nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(84)

Az olasz hatóságok a támogatás jogalapjaként az említett mezőgazdasági iránymutatás 3.4. pontját is megjelölték. A Bizottság e pont alkalmazásában esetről esetre vizsgál minden olyan támogatási intézkedést, amely nem tartozik a mezőgazdasági iránymutatás alkalmazási körébe, figyelembe véve a Szerződés 87., 88. és 89. cikkében kifejtett elveket, valamint a közös agrárpolitika és a közösségi vidékfejlesztési politika elveit. Amint az a korábbi preambulumbekezdésekben is kifejtésre került, a szóban forgó támogatási intézkedések (a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt elszenvedett károkért a feldolgozóvállalkozásoknak nyújtott kompenzációs támogatások) kifejezetten az iránymutatás 11.3. pontjának alkalmazási körébe tartoznak, amely kizárja azokat a támogatás kedvezményéből, és így a 3.4. pont nem alkalmazható.

| (85) | A Bizottság a teljesség igényével megvizsgálja, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatásokról szóló iránymutatást jelen esetben lehet-e alkalmazni. A megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatás odaítélésének első feltétele az, hogy a szóban forgó vállalkozást a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatásokról szóló iránymutatás (40) értelmében nehéz helyzetben lévőnek lehessen tekinteni. A Bizottság rendelkezésére álló információkból nem következik, hogy a támogatás bejelentésekor a vállalkozás az említett iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lett volna. A nehézség egyetlen ismert jele az volt, hogy a 2003-ban felhalmozódott jelentős passzívák miatt feltőkésítés vált szükségessé. A magánrészvényesek 2003 decemberében beavatkoztak a vállalkozás feltőkésítése érdekében, és ezáltal valamennyi szerkezetátalakítási állami támogatás feleslegessé vált. Ezenfelül a vállalkozás már kapott szerkezetátalakítási támogatást, amit a Bizottság 1999-ben jóváhagyott (41). A szerkezetátalakítási időszak végétől számítva kevesebb mint tíz év telt el, ezért a megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 3.2.3. pontjában említett először és utoljára elv értelmében újabb szerkezetátalakítási támogatás nem hagyható jóvá. Mindenesetre a Bizottságnak hangsúlyoznia kell, hogy az érintett tagállam feladata, hogy a Bizottsággal való együttműködési kötelezettségének teljesítése érdekében valamennyi olyan adatot a Bizottság rendelkezésére bocsásson, amely lehetővé teszi az utóbbi számára, hogy ellenőrizze azon eltérés feltételeinek meglétét, amelyben a tagállam részesülni kíván (42). Jelen esetben az olasz hatóságok egyáltalán nem hivatkoztak a megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásra, és nem adtak át olyan dokumentumot sem, amelynek alapján a Bizottság ezen iránymutatás fényében vizsgálhatná az adatokat, az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat (44) preambulumbekezdésében foglalt utasítások ellenére. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság a teljesség igényével megvizsgálja, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatásokról szóló iránymutatást jelen esetben lehet-e alkalmazni. A megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatás odaítélésének első feltétele az, hogy a szóban forgó vállalkozást a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatásokról szóló iránymutatás (40) értelmében nehéz helyzetben lévőnek lehessen tekinteni. A Bizottság rendelkezésére álló információkból nem következik, hogy a támogatás bejelentésekor a vállalkozás az említett iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lett volna. A nehézség egyetlen ismert jele az volt, hogy a 2003-ban felhalmozódott jelentős passzívák miatt feltőkésítés vált szükségessé. A magánrészvényesek 2003 decemberében beavatkoztak a vállalkozás feltőkésítése érdekében, és ezáltal valamennyi szerkezetátalakítási állami támogatás feleslegessé vált. Ezenfelül a vállalkozás már kapott szerkezetátalakítási támogatást, amit a Bizottság 1999-ben jóváhagyott (41). A szerkezetátalakítási időszak végétől számítva kevesebb mint tíz év telt el, ezért a megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 3.2.3. pontjában említett először és utoljára elv értelmében újabb szerkezetátalakítási támogatás nem hagyható jóvá. Mindenesetre a Bizottságnak hangsúlyoznia kell, hogy az érintett tagállam feladata, hogy a Bizottsággal való együttműködési kötelezettségének teljesítése érdekében valamennyi olyan adatot a Bizottság rendelkezésére bocsásson, amely lehetővé teszi az utóbbi számára, hogy ellenőrizze azon eltérés feltételeinek meglétét, amelyben a tagállam részesülni kíván (42). Jelen esetben az olasz hatóságok egyáltalán nem hivatkoztak a megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásra, és nem adtak át olyan dokumentumot sem, amelynek alapján a Bizottság ezen iránymutatás fényében vizsgálhatná az adatokat, az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat (44) preambulumbekezdésében foglalt utasítások ellenére.

| (86) | Az eljárás megindításakor a Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a Sadam ISZ és azok a társaságok, különösen a SAM és a Finbieticola Spa, amelyekhez a Sadam közvetlenül vagy közvetve kapcsolódott, képesek lettek volna az üzem jövedelmezősége csökkenésének viselésére. |
| --- | --- |

(86)

Az eljárás megindításakor a Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a Sadam ISZ és azok a társaságok, különösen a SAM és a Finbieticola Spa, amelyekhez a Sadam közvetlenül vagy közvetve kapcsolódott, képesek lettek volna az üzem jövedelmezősége csökkenésének viselésére.

| (87) | Mivel a Sadam ISZ az eljárás során teljes mértékben az Eridania Sadam irányítása alá került, a Bizottság megállapítja, hogy az irányító társaság teljesíteni tudta volna az irányítása alatt álló társasággal szembeni kötelezettségeit, és az utóbbi számára a tevékenység folytatását is lehetővé tehette volna, figyelembe véve az 1999–2000-ben indított szerkezetátalakítási terv keretében jóváhagyott jelentős beruházásokat, valamint a 2003–2004-ben megvalósított feltőkésítést is. Ebből következően, amint arra a (75) preambulumbekezdés is rámutat, a vállalkozás nem tűnik nehéz helyzetben lévőnek, és ezért a megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(87)

Mivel a Sadam ISZ az eljárás során teljes mértékben az Eridania Sadam irányítása alá került, a Bizottság megállapítja, hogy az irányító társaság teljesíteni tudta volna az irányítása alatt álló társasággal szembeni kötelezettségeit, és az utóbbi számára a tevékenység folytatását is lehetővé tehette volna, figyelembe véve az 1999–2000-ben indított szerkezetátalakítási terv keretében jóváhagyott jelentős beruházásokat, valamint a 2003–2004-ben megvalósított feltőkésítést is. Ebből következően, amint arra a (75) preambulumbekezdés is rámutat, a vállalkozás nem tűnik nehéz helyzetben lévőnek, és ezért a megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás nem alkalmazható.

| (88) | Az eljárás megindításáról szóló határozat kiegészítésképpen azt is megemlítette, hogy még ha az iránymutatás 11.3. pontjában említett kompenzációs elv a Sadam ISZ tekintetében elfogadható is lenne (noha az eljárás e szakaszában nem ez a helyzet), az olasz hatóságok akkor is tévesen választották meg a számítások alapjául szolgáló referencia-időszakot. Mivel a fent említet okok alapján az iránymutatás 11.3. pontja nem alkalmazható, az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett ezen kétséget nem szükséges vizsgálni. |
| --- | --- |

(88)

Az eljárás megindításáról szóló határozat kiegészítésképpen azt is megemlítette, hogy még ha az iránymutatás 11.3. pontjában említett kompenzációs elv a Sadam ISZ tekintetében elfogadható is lenne (noha az eljárás e szakaszában nem ez a helyzet), az olasz hatóságok akkor is tévesen választották meg a számítások alapjául szolgáló referencia-időszakot. Mivel a fent említet okok alapján az iránymutatás 11.3. pontja nem alkalmazható, az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett ezen kétséget nem szükséges vizsgálni.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (89) | A Bizottság a fenti megfontolásokra tekintettel úgy véli, hogy az Olaszország által a Sadam ISZ tulajdonában álló villasori cukorfinomító javára nyújtani tervezett 3,5 millió EUR összegű állami támogatás a közös piaccal nem összeegyeztethető, |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság a fenti megfontolásokra tekintettel úgy véli, hogy az Olaszország által a Sadam ISZ tulajdonában álló villasori cukorfinomító javára nyújtani tervezett 3,5 millió EUR összegű állami támogatás a közös piaccal nem összeegyeztethető,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Olaszország által a Sadam ISZ tulajdonában álló villasori cukorfinomító javára nyújtani tervezett 3,5 millió EUR összegű állami támogatás a közös piaccal nem összeegyeztethető.

A Bizottság ezért az említett támogatás végrehajtását nem engedélyezi.

2. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 16-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 51., 2005.3.1., 9. o.

1

(2)  A Bizottság a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL C 28., 2000.2.1., 2. o.) 11.3. pontja értelmében engedélyezte a szardíniai mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatást az említett szárazság következtében beálló veszteségeikért, N 754/2000 és N 331/02 számú támogatás.

2

(3)  Az illetékes hatóságok a mérleget és a kárösszegre vonatkozó becslést 2003. november 27-én kelt levélben adták át a Bizottságnak.

3

(4)  Az illetékes hatóságok a 2000–2002 közötti években 27,2 %-os amortizációs kulccsal számoltak, ami megfelelt azon támogatás arányának, amelyet a Sadam Spa állami támogatásként kapott a villasori feldolgozóüzem szerkezetátalakítása címén megvalósított beruházásaihoz. N 157/99 számú állami támogatás, a 2000. május 19-i (2000) D/103781 határozat (HL C 175., 2000.6.24., 20. o.).

4

(5)  Az összes állandó költség a teljes referencia-időszakban 15 762 413,37 EUR volt, a teljes cukortermelés mennyisége pedig 94 609 tonna (15 762 413,37: 94 609 = 166,61 EUR/t).

5

(6)  Az állandó költség 2001-ben 5 760 061,14 EUR volt, a cukortermelés pedig 20 004 tonna (5 760 061,14: 20 004 = 287,95 EUR/t).

6

(7)  Az állandó költség 2002-ben 6 265 000,70 EUR volt, a cukortermelés pedig 11 007 tonna (6 265 000,70: 11 007 = 569,18 EUR/t).

7

(8)  2001-ben: (287,95 – 166,61) = 121,34 EUR/t, 2002-ben: (569,18 – 166,61) = 402,58 EUR/t.

8

(9)  2001-ben (121,34 EUR × 20 004 t) = 2 427 278 EUR, 2002-ben (402,58 EUR × 11 007 t) = 4 434 170 EUR.

9

(10)  Az SAR Szardínia agrármeteorológiai közszolgálata.

10

(11)  HL C 28., 2000.2.1., 1. o.

11

(12)  Ezzel összefüggésben az N 185/2000 számú állami támogatás ügyében 2000. december 5-én hozott bizottsági határozatot idézik (HL C 19., 2001.1.20., 6. o.). Ebben az esetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az a kompenzáció, amelyeket az 1997-ben bekövetkezett nyálkás szennyeződést követően kagylótisztító vállalkozásoknak ítéltek oda, megfelel a Szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontjának.

12

(13)  A bejelentés idején a piacot a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1206/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 178., 2001.6.30., 1. o.) szabályozta.

13

(14)  Lásd a 11. lábjegyzetet.

14

(15)  Az SAM Srl a Sadam Spa által irányított társaság A Sadam-csoport a nemzeti cukortermelés 35 %-át képviseli.

15

(16)  A Finbieticola Spa célja különösen az olasz cukorgyártó üzemekben való részvétel, amelyekben tőkerészesedése van.

16

(17)  A 2005. március 31-én kelt levél.

17

(18)  A 2004. december 10-én kelt levél.

18

(19)  A 2005. március 7-én kelt fax.

19

(20)  Lásd az eljárás megindításáról szóló levél 38. pontját.

20

(21)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

21

(22)  Lásd az N 661/01 számú állami támogatást, 2003. február 13-i (2003) C/130 határozat (HL C 68., 2003.3.21., 17. o.).

22

(23)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o.

23

(24)  A Bíróság által a C-730/79. sz. ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítélet, EBHT 1980, 2671. o., 11. és 12. pont.

24

(25)  A Bíróság által a C-142/87. sz. ügyben 1990. március 21-én hozott ítélet, EBHT 1990, I-959. o., 43. pont, és a C-278/92. sz. és a C-280/92. sz. egyesített ügyekben 1994. szeptember 14-én hozott ítélet, EBHT 1994, I-4103. o., 40–42. pont.

25

(26)  A cukorágazatban fontos a Közösségen belüli kereskedelem. Olaszország 2002-ben más tagállamokból (EU-15) 366 539 tonna cukrot hozott be, míg a kivitel 37 564 tonnát tett ki.

26

(27)  A Bíróság által a Spanyolország kontra Bizottság C-73/03. sz. ügyben 2004. november 11-én hozott ítélet 37. pontja, valamint a Bíróság által a Giuseppe Atzeni és mások C-346/03. sz. és C-529/03. sz. ügyben hozott ítélet 79. pontja.

27

Spanyolország

Bizottság

Giuseppe Atzeni

(28)  Forrás: S.A.R., Le precipitazioni sulla Sardegna da Settembre 2001 ad Agosto 2002.

28

S.A.R., Le precipitazioni sulla Sardegna da Settembre 2001 ad Agosto 2002

(29)  A Minisztertanács elnökének 1995. június 20-i rendelete, „Dichiarazione dello stato di emergenza”, a 225/92. törvény értelmében.

29

Dichiarazione dello stato di emergenza

(30)  http://www.regione.sardegna.it/j/v/138?s=1&v=9&va=3&c=1219

30

(31)  HL L 1., 2004.1.3., 1. o.

31

(32)  A Bizottság 2002. szeptember 2-án kelt C(2002) 3211 levele,

32

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n331-02.pdf

(33)  Az Elsőfokú Bíróság által a T-200/04. sz. ügyben 2005. december 14-én hozott ítélet 46. pontja: „E rendelkezések szövegéből és általános szerkesztéséből az következik, hogy az iránymutatás 11. pontja elvi különbséget tesz egyrészről a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági termelőtevékenység, másrészről a feldolgozóvállalkozások és a feldolgozási tevékenység között. Kizárólag a mezőgazdasági termelők által a mezőgazdasági termelőtevékenység gyakorlásának keretében elszenvedett kár kompenzálására irányuló támogatások hagyhatók jóvá e pont értelmében.”

33

(34)  A Bizottság 2003. április 2-án kelt C(2003) 910 végleges levele,

34

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n729-02.pdf

(35)  A Bizottság 2000. május 25-én kelt SG(2000) D/103852 levele,

35

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2000/n083-00.pdf

(36)  A Bizottság 2000. december 5-én kelt SG(2000) D/108955 levele,

36

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/peche-2000/n185-00.pdf

(37)  A Bizottság 2002. december 6-án kelt levele,

37

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n657-02_fr.pdf

(38)  A Bizottság 2001. február 2-i határozata (HL C 263., 2001.9.19., 16. o.).

38

(39)  A Bizottság 2002. szeptember 2-án kelt C(2002) 3211 levele,

39

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n331-02.pdf

(40)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

40

(41)  A Bizottság 2000. május 19-én kelt SG(2000) D/103781 levele,

41

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-1999/n157-99.pdf

(42)  Az Elsőfokú Bíróság által a T-171/02. sz. Regione autonoma della Sardegna kontra Bizottság ügyben 2005. június 15-én hozott ítélet, EBHT 2005, II-2123. o., 129. pont.

42

Regione autonoma della Sardegna

Bizottság

---

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. szeptember 14.)

egy európai fogyasztói tanácsadó csoport létrehozásáról

(2009/705/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

mivel:

| (1) | A Szerződés 153. cikkében előírt fogyasztóvédelem keretében indokolt, hogy a Bizottság konzultációt folytasson a fogyasztókkal az érdekeik közösségi szintű védelmével kapcsolatos problémákról. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 153. cikkében előírt fogyasztóvédelem keretében indokolt, hogy a Bizottság konzultációt folytasson a fogyasztókkal az érdekeik közösségi szintű védelmével kapcsolatos problémákról.

| (2) | A Bizottság munkáját 1973 óta segíti egy tanácsadói csoport, amelyet egymást követő határozatokkal e célra hoztak létre, ezek közül a legutóbbi az egy európai fogyasztói tanácsadó csoport létrehozásáról szóló, 2003. október 9-i 2003/709/EK bizottsági határozat (1). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság munkáját 1973 óta segíti egy tanácsadói csoport, amelyet egymást követő határozatokkal e célra hoztak létre, ezek közül a legutóbbi az egy európai fogyasztói tanácsadó csoport létrehozásáról szóló, 2003. október 9-i 2003/709/EK bizottsági határozat (1).

| (3) | A csoport sokévi munkája során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy szükségessé vált hatékonyságának, reprezentativitásának és nyíltságának növelése. Ezért az alcsoportok létrehozására és a csoport véleményeinek elfogadására vonatkozó rendelkezéseket pontosítani kellene, valamint az utóbbi években kifejlesztett bevált módszereket bele kellene foglalni ezekbe a rendelkezésekbe. |
| --- | --- |

(3)

A csoport sokévi munkája során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy szükségessé vált hatékonyságának, reprezentativitásának és nyíltságának növelése. Ezért az alcsoportok létrehozására és a csoport véleményeinek elfogadására vonatkozó rendelkezéseket pontosítani kellene, valamint az utóbbi években kifejlesztett bevált módszereket bele kellene foglalni ezekbe a rendelkezésekbe.

| (4) | Továbbá indokolt a nemzeti fogyasztói szervezeteket képviselő tagok kinevezési eljárását felülvizsgálni, valamint a csoport tagjaira vonatkozóan kiegészítő jelentéstételi kötelezettséget bevezetni, hogy a nemzeti fogyasztói szervezeteket jobban bevonják a csoport munkájába. |
| --- | --- |

(4)

Továbbá indokolt a nemzeti fogyasztói szervezeteket képviselő tagok kinevezési eljárását felülvizsgálni, valamint a csoport tagjaira vonatkozóan kiegészítő jelentéstételi kötelezettséget bevezetni, hogy a nemzeti fogyasztói szervezeteket jobban bevonják a csoport munkájába.

| (5) | Fontos biztosítani a csoport és tagjainak aktív és hatékony hozzájárulását ahhoz, hogy az érdekelt felek széles körű vitáiban, amelyek jelenleg szokásosak az európai konzultáció során, a fogyasztói szempont is képviselve legyen. |
| --- | --- |

(5)

Fontos biztosítani a csoport és tagjainak aktív és hatékony hozzájárulását ahhoz, hogy az érdekelt felek széles körű vitáiban, amelyek jelenleg szokásosak az európai konzultáció során, a fogyasztói szempont is képviselve legyen.

| (6) | Adatvédelmi okokból a csoport tagjaira vonatkozó személyes adatok feldolgozását a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelmére vonatkozó közösségi szabályozás hatálya alá kell vonni, |
| --- | --- |

(6)

Adatvédelmi okokból a csoport tagjaira vonatkozó személyes adatok feldolgozását a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelmére vonatkozó közösségi szabályozás hatálya alá kell vonni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az európai fogyasztói tanácsadó csoport

Ez a határozat létrehozza az európai fogyasztói tanácsadó csoportot (a továbbiakban: a csoport).

2. cikk

Feladatkör

(1)   A Bizottság a fogyasztói érdekek közösségi szintű védelmével összefüggő valamennyi kérdéskörrel kapcsolatban konzultálhat a csoporttal.

(2)   A csoport:

| a) | olyan testületet alkot, amely a fogyasztói érdekekkel kapcsolatos általános kérdésekkel foglalkozik; |
| --- | --- |

a)

olyan testületet alkot, amely a fogyasztói érdekekkel kapcsolatos általános kérdésekkel foglalkozik;

| b) | más fórumok részére fogyasztói inputot készít elő és kérésre részt vesz a Bizottság számára a közösségi fogyasztóügyi politikát érintő kérdésekben tanácsot adó csoportok munkájában; |
| --- | --- |

b)

más fórumok részére fogyasztói inputot készít elő és kérésre részt vesz a Bizottság számára a közösségi fogyasztóügyi politikát érintő kérdésekben tanácsot adó csoportok munkájában;

| c) | tanácsot ad a Bizottságnak, amikor az a fogyasztókat érintő politikákat és programokat alakít ki; |
| --- | --- |

c)

tanácsot ad a Bizottságnak, amikor az a fogyasztókat érintő politikákat és programokat alakít ki;

| d) | véleményt nyilváníthat a fogyasztókat érintő közösségi ügyekben; |
| --- | --- |

d)

véleményt nyilváníthat a fogyasztókat érintő közösségi ügyekben;

| e) | tájékoztatja a Bizottságot a tagországok fogyasztóügyi politikáiban bekövetkezett fejleményekről; |
| --- | --- |

e)

tájékoztatja a Bizottságot a tagországok fogyasztóügyi politikáiban bekövetkezett fejleményekről;

| f) | a közösségi intézkedésekre vonatkozóan információforrásként és a Bizottság kezdeményezéseit közvetítő testületként működik a nemzeti szervezetek felé. |
| --- | --- |

f)

a közösségi intézkedésekre vonatkozóan információforrásként és a Bizottság kezdeményezéseit közvetítő testületként működik a nemzeti szervezetek felé.

3. cikk

Tagság

(1)   A csoport a következőkből áll:

| a) | minden egyes tagállam nemzeti fogyasztói szervezeteinek képviseletében egy-egy tag; |
| --- | --- |

a)

minden egyes tagállam nemzeti fogyasztói szervezeteinek képviseletében egy-egy tag;

| b) | minden egyes európai fogyasztói szervezet képviseletében egy-egy tag. |
| --- | --- |

b)

minden egyes európai fogyasztói szervezet képviseletében egy-egy tag.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett nemzeti fogyasztói szervezetek a nemzeti szabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően képviselik a fogyasztói érdekeket és nemzeti szinten aktívak.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjában említett európai fogyasztói szervezeteknek a következő két kritériumrendszer közül legalább egynek meg kell felelniük:

| a) | nem kormányzati, nonprofit szervezetek, függetlenek bárminemű ipari, kereskedelmi és üzleti érdektől, és egyéb összeférhetetlenség sem áll fenn; továbbá






  i. | elsődleges céljuk, illetve tevékenységük a Közösségben a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági érdekeinek előmozdítása és védelme; |
| --- | --- | --- |

a)

nem kormányzati, nonprofit szervezetek, függetlenek bárminemű ipari, kereskedelmi és üzleti érdektől, és egyéb összeférhetetlenség sem áll fenn; továbbá

i.

elsődleges céljuk, illetve tevékenységük a Közösségben a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági érdekeinek előmozdítása és védelme;

| ii. | a tagállamok legalább felében működő, a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően a fogyasztókat képviselő, regionális vagy nemzeti szinten aktív nemzeti fogyasztói szervezetek által a fogyasztói érdekek közösségi szintű képviseletével megbízott szervezetek; valamint |
| --- | --- |

ii.

a tagállamok legalább felében működő, a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően a fogyasztókat képviselő, regionális vagy nemzeti szinten aktív nemzeti fogyasztói szervezetek által a fogyasztói érdekek közösségi szintű képviseletével megbízott szervezetek; valamint

| iii. | a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagjaikról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról; |
| --- | --- |

iii.

a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagjaikról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról;

vagy

| b) | nem kormányzati, nonprofit szervezetek, függetlenek bárminemű ipari, kereskedelmi és üzleti érdektől, és egyéb összeférhetetlenség sem áll fenn; továbbá






  i. | elsődleges céljuk, illetve tevékenységük a fogyasztói érdekeknek a szabványosítási folyamatban való közösségi szintű képviselete; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

nem kormányzati, nonprofit szervezetek, függetlenek bárminemű ipari, kereskedelmi és üzleti érdektől, és egyéb összeférhetetlenség sem áll fenn; továbbá

i.

elsődleges céljuk, illetve tevékenységük a fogyasztói érdekeknek a szabványosítási folyamatban való közösségi szintű képviselete; valamint

| ii. | a tagállamok legalább kétharmadában megbízást kaptak a fogyasztói érdekek közösségi szintű képviseletére:






  — | olyan testületektől, amelyek a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően képviselik a tagállamban működő nemzeti fogyasztói szervezeteket, vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

a tagállamok legalább kétharmadában megbízást kaptak a fogyasztói érdekek közösségi szintű képviseletére:

—

olyan testületektől, amelyek a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően képviselik a tagállamban működő nemzeti fogyasztói szervezeteket, vagy

| — | ilyen testületek hiányában a tagállamokban működő nemzeti fogyasztói szervezetektől, amelyek a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően reprezentatívak és nemzeti szinten aktívak. |
| --- | --- |

—

ilyen testületek hiányában a tagállamokban működő nemzeti fogyasztói szervezetektől, amelyek a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően reprezentatívak és nemzeti szinten aktívak.

(4)   A mellékletben található egy tájékoztató jellegű lista azokról a szervezetekről, amelyek jelenleg eleget tesznek a (3) bekezdésben meghatározott kritériumoknak.

4. cikk

Kinevezés

(1)   A nemzeti fogyasztói szervezeteket képviselő tagokat a (2) és (3) bekezdés alapján nevezik ki.

(2)   A tagállamok által a fogyasztói szervezetek képviseletére létrehozott nemzeti testületek – ahol vannak ilyenek – vagy az illetékes nemzeti hatóságok javaslata alapján minden egyes tagállam egy három jelöltet tartalmazó listát nyújt be. A jelöltek a nemzeti szabályok és gyakorlat alapján legreprezentatívabb nemzeti fogyasztói szervezetek tagjai.

(3)   A Bizottság a következő kritériumok alapján tagállamonként egy tagot és egy póttagot nevez ki:

| a) | a jelöltek az uniós fogyasztói ügyek területén széles körű szaktudással és tapasztalattal rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

a jelöltek az uniós fogyasztói ügyek területén széles körű szaktudással és tapasztalattal rendelkeznek;

| b) | előnyt élveznek azok a jelöltek, akik korábban nem voltak ezen csoport tagjai; |
| --- | --- |

b)

előnyt élveznek azok a jelöltek, akik korábban nem voltak ezen csoport tagjai;

| c) | nemek közötti egyensúly. |
| --- | --- |

c)

nemek közötti egyensúly.

(4)   Az európai fogyasztói szervezeteket képviselő tagokat és az őket adott esetben helyettesítő póttagokat az európai fogyasztói szervezetek javaslata alapján a Bizottság nevezi ki.

(5)   A póttagok automatikusan helyettesítik a hiányzó tagokat.

(6)   A Bizottság közzé teszi a tagok és a póttagok jegyzékét az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság honlapján, valamint az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában. A tagok és póttagok nevének összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban történik.

5. cikk

Hivatali idő

(1)   A tagok és póttagok megbízatásának időtartama három év, és a 4. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően újítható meg.

(2)   A hároméves időszak végén a tagok és póttagok addig maradnak hivatalban, amíg pótlásukról nem gondoskodnak, vagy amíg megbízatásukat meg nem újítják.

(3)   A tagok és póttagok hivatali ideje a hároméves időszak lejárta előtt véget ér,

| a) | ha lemondanak, nyugdíjba mennek vagy elhaláloznak; |
| --- | --- |

a)

ha lemondanak, nyugdíjba mennek vagy elhaláloznak;

| b) | ha az őket javasoló nemzeti testület vagy hatóság a leváltásukat kéri; |
| --- | --- |

b)

ha az őket javasoló nemzeti testület vagy hatóság a leváltásukat kéri;

| c) | ha a Bizottság kéri azon tagok és póttagok leváltását, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához, vagy akik nem tesznek eleget a 7. cikk (6) bekezdésében előírt kötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

c)

ha a Bizottság kéri azon tagok és póttagok leváltását, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához, vagy akik nem tesznek eleget a 7. cikk (6) bekezdésében előírt kötelezettségeiknek.

(4)   A hároméves időszak hátralévő részére a tagok és póttagok pótlása a 4. cikkben megállapított eljárás szerint történik. A 4. cikk (2) bekezdésétől eltérően, amennyiben csak egy nemzeti fogyasztói szervezetet képviselő tagot vagy póttagot kell pótolni, a nemzeti testületek vagy hatóságok két új jelöltet javasolnak, akik közül a Bizottság a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően kinevez egyet.

6. cikk

Társult tagok és szakértők

(1)   A Bizottság javaslata alapján a csoport más olyan szervezetek képviselőit is meghívhatja munkájában való részvételre, amelyeknek fő célkitűzéseik közé tartozik a fogyasztói érdekek előmozdítása, és ennek érdekében európai szinten aktívak.

(2)   A csoport a munkájában szakértőként való részvételre meghívhat bárkit, aki valamely napirendi pont tekintetében különleges szakértelemmel rendelkezik.

7. cikk

Működés

(1)   A Bizottság

| a) | meghatározza a csoport üléseinek formáját és ütemezését; |
| --- | --- |

a)

meghatározza a csoport üléseinek formáját és ütemezését;

| b) | elnököl a csoport ülésein; |
| --- | --- |

b)

elnököl a csoport ülésein;

| c) | gondoskodik a titkársági feladatok ellátásáról, és megszervezi a csoport munkáját. |
| --- | --- |

c)

gondoskodik a titkársági feladatok ellátásáról, és megszervezi a csoport munkáját.

(2)   Egyedi kérdések tanulmányozására létrehozhatók alcsoportok, amelyek a csoport által meghatározott feltételekkel működnek. Ezen alcsoportokat megbízatásuk teljesítése után azonnal fel kell oszlatni.

(3)   A Bizottság kérésére vagy a Bizottság egyetértésével a csoport egy tagjának javaslata alapján a csoport véleményt adhat ki.Véleményadásra történő felkéréskor a Bizottság határidőt tűzhet ki, amelyen belül a csoportnak véleményt kell nyilvánítania. A csoport tagjai közül minden egyes véleményhez egy vagy több előadót jelölhet ki. A vélemény elkészítéséért az előadó viseli a felelősséget.

(4)   A csoport a Bizottság által tett javaslat alapján fogadja el saját eljárási szabályzatát.

(5)   A Bizottság az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság honlapján az érintett dokumentum eredeti nyelvén közzéteszi a csoport bármely véleményét, összefoglalóját, következtetését, részleges következtetését vagy munkadokumentumát.

(6)   A csoport nemzeti fogyasztói szervezeteket képviselő tagjai tájékoztatják az általuk a csoportban képviselt szervezeteket, és konzultációt folytatnak velük. Minden tag hatékony jelentéstételi mechanizmusokat alkalmaz, hogy a csoport munkájáról nemzeti szinten rendszeresen tájékoztasson minden fogyasztói szervezetet, és viszonzásul közvetíti e szervezetek álláspontját.

(7)   Március 1-jén minden egyes tag jelentést nyújt be a Bizottságnak az előző naptári évben a (6) bekezdésben foglalt kötelezettségeinek megfelelően elvégzett munkájáról. A jelentés tartalmára vonatkozó további előírásokat az eljárási szabály fogja rögzíteni.

8. cikk

Titoktartás

A Szerződés 287. cikkének sérelme nélkül a csoport tagjai és póttagjai nem hozhatnak nyilvánosságra semmiféle, a csoportban vagy annak alcsoportjaiban végzett munkájuk során tudomásukra jutott információt, ha a Bizottság arról tájékoztatja őket, hogy a kért vélemény vagy a felvetett kérdés bizalmas jellegű.

9. cikk

Az ülésekkel kapcsolatos költségek

(1)   A csoport tevékenységeinek keretében a tagok utazási és – adott esetben – tartózkodási költségeit a Bizottság a külső szakértők költségtérítéséről szóló szabályainak megfelelően megtéríti.

(2)   A tagok szolgálataikért díjazásban nem részesülnek.

(3)   Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat azon éves költségvetés keretein belül kell visszatéríteni, amelyet a Bizottság felelős szolgálatai a csoport tevékenységére különítettek el.

10. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2003/709/EK határozat hatályát veszti.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 14-én.

a Bizottság részéről

Meglena KUNEVA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 258., 2003.10.10., 35. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Szervezetek, amelyek jelenleg eleget tesznek a 3. cikk (3) bekezdésében meghatározott kritériumoknak:

| — | BEUC – Európai Fogyasztóvédelmi Szervezet, |
| --- | --- |

—

BEUC – Európai Fogyasztóvédelmi Szervezet,

| — | ANEC – Európai Szövetség a Fogyasztók Képviseletének Összehangolására a Szabványosításban. |
| --- | --- |

—

ANEC – Európai Szövetség a Fogyasztók Képviseletének Összehangolására a Szabványosításban.

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/25

---

A TANÁCS 2009/706/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2009. szeptember 15.)

az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére, valamint 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2005. október 17-én a Tanács elfogadta a 2005/724/KKBP együttes fellépést (1), amely Erwan FOUÉRÉ-t nevezte ki az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselőjévé (EUKK). |
| --- | --- |

(1)

2005. október 17-én a Tanács elfogadta a 2005/724/KKBP együttes fellépést (1), amely Erwan FOUÉRÉ-t nevezte ki az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselőjévé (EUKK).

| (2) | A Tanács 2009. február 16-án elfogadta a 2009/129/KKBP együttes fellépést (2), amely az EUKK megbízatását 2009. szeptember 30-ig hosszabbította meg. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2009. február 16-án elfogadta a 2009/129/KKBP együttes fellépést (2), amely az EUKK megbízatását 2009. szeptember 30-ig hosszabbította meg.

| (3) | A 2009/129/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az EUKK megbízatását további hat hónappal, 2010. március 31-ig meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(3)

A 2009/129/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az EUKK megbízatását további hat hónappal, 2010. március 31-ig meg kell hosszabbítani,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

A 2009/129/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Az Európai Unió különleges képviselője
  Erwan FOUÉRÉ-nek mint az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselőjének (EUKK) megbízatását a Tanács 2010. március 31-ig meghosszabbítja.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Az Európai Unió különleges képviselője

Erwan FOUÉRÉ-nek mint az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselőjének (EUKK) megbízatását a Tanács 2010. március 31-ig meghosszabbítja.”

| 2. | Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2009. március 1-jétől2010. március 31-ig terjedő időszakra 568 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2009. március 1-jétől2010. március 31-ig terjedő időszakra 568 000 EUR.”

| 3. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „13. cikk
  Felülvizsgálat
  Ezen együttes fellépés végrehajtását, valamint annak az Európai Unió egyéb kezdeményezéseivel való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2010. január végéig átfogó jelentést nyújt be a főtitkár/főképviselő, a Tanács és a Bizottság számára a megbízatás teljesítéséről. A jelentés alapul szolgál az érintett munkacsoportok és a PBB számára ezen együttes fellépés értékeléséhez. A szerepvállalás átfogó prioritásainak összefüggésében a főtitkár/főképviselő ajánlást tesz a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) a megbízatás megújítását, módosítását vagy befejezését elrendelő tanácsi határozatra vonatkozóan.” |
| --- | --- |

3.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

Felülvizsgálat

Ezen együttes fellépés végrehajtását, valamint annak az Európai Unió egyéb kezdeményezéseivel való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2010. január végéig átfogó jelentést nyújt be a főtitkár/főképviselő, a Tanács és a Bizottság számára a megbízatás teljesítéséről. A jelentés alapul szolgál az érintett munkacsoportok és a PBB számára ezen együttes fellépés értékeléséhez. A szerepvállalás átfogó prioritásainak összefüggésében a főtitkár/főképviselő ajánlást tesz a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) a megbízatás megújítását, módosítását vagy befejezését elrendelő tanácsi határozatra vonatkozóan.”

2. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. BILDT

---

(1)  HL L 272., 2005.10.18., 26. o.

1

(2)  HL L 46., 2009.2.17., 40. o.

2

---