# Jurnalul Oficial C 34/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.034.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 34 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5311 februarie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.034.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 34

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5311 februarie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 034/01 | Rata de schimb a monedei euro | 1 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea de Supraveghere a AELS |
| 2010/C 034/02 | Sărbători legale în 2010: state SEE-AELS și instituții SEE | 2 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 034/01

Rata de schimb a monedei euro

1

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de Supraveghere a AELS

2010/C 034/02

Sărbători legale în 2010: state SEE-AELS și instituții SEE

2

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 034/03 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 3 |
| 2010/C 034/04 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 8 |
| 2010/C 034/05 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 11 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2010/C 034/03

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

3

2010/C 034/04

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

8

2010/C 034/05

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

11

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 034/06 | Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

2010/C 034/06

Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 11.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 34/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

10 februarie 2010

2010/C 34/01

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3740 |
| JPY | yen japonez | 123,01 |
| DKK | coroana daneză | 7,4449 |
| GBP | lira sterlină | 0,87980 |
| SEK | coroana suedeză | 10,0335 |
| CHF | franc elvețian | 1,4658 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,1110 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,108 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 271,55 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7091 |
| PLN | zlot polonez | 4,0663 |
| RON | leu românesc nou | 4,1180 |
| TRY | lira turcească | 2,0791 |
| AUD | dolar australian | 1,5700 |
| CAD | dolar canadian | 1,4667 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,6766 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9827 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9483 |
| KRW | won sud-coreean | 1 591,64 |
| ZAR | rand sud-african | 10,5998 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,3847 |
| HRK | kuna croată | 7,3230 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 871,34 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7149 |
| PHP | peso Filipine | 63,800 |
| RUB | rubla rusească | 41,5800 |
| THB | baht thailandez | 45,576 |
| BRL | real brazilian | 2,5411 |
| MXN | peso mexican | 17,9438 |
| INR | rupie indiană | 63,8840 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3740

JPY

yen japonez

123,01

DKK

coroana daneză

7,4449

GBP

lira sterlină

0,87980

SEK

coroana suedeză

10,0335

CHF

franc elvețian

1,4658

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,1110

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,108

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

271,55

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7091

PLN

zlot polonez

4,0663

RON

leu românesc nou

4,1180

TRY

lira turcească

2,0791

AUD

dolar australian

1,5700

CAD

dolar canadian

1,4667

HKD

dolar Hong Kong

10,6766

NZD

dolar neozeelandez

1,9827

SGD

dolar Singapore

1,9483

KRW

won sud-coreean

1 591,64

ZAR

rand sud-african

10,5998

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,3847

HRK

kuna croată

7,3230

IDR

rupia indoneziană

12 871,34

MYR

ringgit Malaiezia

4,7149

PHP

peso Filipine

63,800

RUB

rubla rusească

41,5800

THB

baht thailandez

45,576

BRL

real brazilian

2,5411

MXN

peso mexican

17,9438

INR

rupie indiană

63,8840

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de Supraveghere a AELS

| 11.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 34/2

---

Sărbători legale în 2010: state SEE-AELS și instituții SEE

2010/C 34/02

| 2010 | Islanda | Liechtenstein | Norvegia | Autoritatea de Supraveghere a AELS | Curtea AELS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 ianuarie | X | X | X | X | X |
| 2 ianuarie | | X | | | |
| 6 ianuarie | | X | | | |
| 2 februarie | | X | | | |
| 19 martie | | X | | | |
| 1 aprilie | X | | X | | |
| 2 aprilie | X | X | X | X | |
| 5 aprilie | X | X | X | X | X |
| 22 aprilie | X | | | | |
| 1 mai | X | X | X | X | X |
| 13 mai | X | X | X | X | X |
| 14 mai | | | | X | |
| 17 mai | | | X | | |
| 24 mai | X | X | X | X | X |
| 3 iunie | | X | | | |
| 17 iunie | X | | | | |
| 23 iunie | | | | | X |
| 2 august | X | | | | |
| 8 septembrie | | X | | | |
| 1 noiembrie | | X | | X | X |
| 8 decembrie | | X | | | |
| 25 decembrie | X | X | X | X | X |
| 26 decembrie | X | X | X | X | X |
| 31 decembrie | | X | | | |

2010

Islanda

Liechtenstein

Norvegia

Autoritatea de Supraveghere a AELS

Curtea AELS

1 ianuarie

X

X

X

X

X

2 ianuarie

X

6 ianuarie

X

2 februarie

X

19 martie

X

1 aprilie

X

X

2 aprilie

X

X

X

X

5 aprilie

X

X

X

X

X

22 aprilie

X

1 mai

X

X

X

X

X

13 mai

X

X

X

X

X

14 mai

X

17 mai

X

24 mai

X

X

X

X

X

3 iunie

X

17 iunie

X

23 iunie

X

2 august

X

8 septembrie

X

1 noiembrie

X

X

X

8 decembrie

X

25 decembrie

X

X

X

X

X

26 decembrie

X

X

X

X

X

31 decembrie

X

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 11.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 34/3

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 34/03

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ” (FAVA SANTORINIS)

NR. CE: EL-PDO-0005-0520-09.01.2006

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Φάβα Σαντορίνης” (Fava Santorinis)

2.   Statul membru sau țara terță:

Grecia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.6. | Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6.

Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Cotiledoanele plantei Lathyrus clymenum L. (familia Papilionaceae sau Fabaceae), uscate, decorticate și concasate, de culoare galben deschis, în formă de disc plat cu un diametru de aproximativ 2 mm și un conținut de apă de maximum 13 %. Compoziția produsului se caracterizează prin conținutul foarte mare de proteine și prin conținutul ridicat de glucide. Datorită caracteristicilor sale fizico-chimice, Fava Santorinis se pregătește cu deosebită ușurință (timpul de fierbere este foarte scurt), boabele fierte și mâncărurile preparate din boabe având calități organoleptice unice, spre exemplu o consistență vaporoasă și un gust ușor dulce.

3.3.   Materii prime:

—

3.4.   Hrană (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Etapele de producție a Fava Santorinis, care își pun amprenta pe obținerea caracteristicilor speciale ale produsului, sunt cultivarea Lathyrus clymenum L. (αρακάς), maturarea (uscarea) boabelor, decorticarea și ambalarea acestora. Este necesar ca aceste etape să aibă loc în aria delimitată, pentru că la originea calităților speciale ale produsului stau tocmai parametrii distinctivi ai mediului, ai cultivării și ai procesului de uscare (folosirea solului din Santorini), astfel încât schimbarea acestor parametri constituie cel mai mare risc de modificare a calităților Fava Santorinis.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Ambalarea trebuie să se efectueze în aria geografică delimitată pentru a garanta calitatea și controlul eficient al originii produsului finit. Având în vedere că produsul finit este sensibil și riscă să absoarbă umiditate, ambalarea adecvată trebuie să aibă loc cu rapiditate, imediat după decorticare și separarea cotiledoanelor. Ambalarea în afara insulei ar presupune în mod obligatoriu folosirea transportului maritim în vrac, procedură care prezintă riscuri majore de absorbție a umidității și de contaminare cu dăunători și cu boli și, în consecință, riscuri de diminuare a calității produsului.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

—

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria geografică de producție a Fava Santorinis este formată din insulele grecești Santorini, Thirasia, Palea, Nea Kameni, Aspronisi, Christiana și Askania, situate în departamentul Cicladelor (regiune din sudul Mării Egee).

Toate aceste insule se caracterizează printr-un sol vulcanic și un microclimat foarte specific. Mai precis, climatul regiunii, descris în detaliu la punctul 5.1.a, este cald și uscat, puternic însorit, cu vânturi puternice din nord (meltemia) și o umiditate relativă medie anuală de 71 %.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

| (a) | Climat: Datele prezentate în continuare sunt considerate a fi factori climatici specifici esențiali pentru calitatea Fava Santorinis.






  1. | umiditate relativă a atmosferei are media anuală de 71 % |
| --- | --- | --- |

(a)

Climat: Datele prezentate în continuare sunt considerate a fi factori climatici specifici esențiali pentru calitatea Fava Santorinis.

1.

umiditate relativă a atmosferei are media anuală de 71 %

| 2. | precipitații anuale maxime de 370 mm |
| --- | --- |

2.

precipitații anuale maxime de 370 mm

| 3. | vânturi din nord pe toată durata anului |
| --- | --- |

3.

vânturi din nord pe toată durata anului

| 4. | temperatura medie anuală de 17,5 °C |
| --- | --- |

4.

temperatura medie anuală de 17,5 °C

| 5. | 202 zile/an puternic însorite |
| --- | --- |

5.

202 zile/an puternic însorite

| 6. | înghețul practic absent. |
| --- | --- |

6.

înghețul practic absent.

| (b) | Solul: Materialul de bază al solului vulcanic care acoperă aproape în întregime insula Santorini constă în depozite terțiare de pământ, piatră ponce și de lavă. Solul este profund, cu pantă slabă, iar ravenele de eroziune sunt medii sau absente. În general, solul insulei are o structură fină și nu conține elemente anorganice esențiale, precum potasiul și azotul. De asemenea, acesta este extrem de sărac în materii organice. Și, pentru a încheia, resursele de apă sunt minime sau chiar inexistente. |
| --- | --- |

(b)

Solul: Materialul de bază al solului vulcanic care acoperă aproape în întregime insula Santorini constă în depozite terțiare de pământ, piatră ponce și de lavă. Solul este profund, cu pantă slabă, iar ravenele de eroziune sunt medii sau absente. În general, solul insulei are o structură fină și nu conține elemente anorganice esențiale, precum potasiul și azotul. De asemenea, acesta este extrem de sărac în materii organice. Și, pentru a încheia, resursele de apă sunt minime sau chiar inexistente.

5.2.   Specificitatea produsului:

Caracterul specific al Fava Santorinis este dat în principal de faptul că este produs de un tip anume de plantă, Lathyrus clymenum L., din familia leguminoaselor (Papilionaceae sau Fabaceae). Această plantă este cultivată numai în aria delimitată, iar cultura ei are drept scop unic producția de Fava Santorinis.

Această origine deosebită este responsabilă de calitățile speciale ale produsului și îl distinge de alte produse similare. Principalele sale caracteristici sunt următoarele:

Caracteristici fizice: Fava Santorinis conține fragmente de cotiledoane de boabe, are o culoare galben deschis și forma de disc plat cu un diametru de aproximativ 2 mm. Are un conținut de apă de maximum 13 %, iar procentajul de cotiledoane concasate variază, în funcție de procesul de producție, între 1 % și 5 %.

Caracteristici chimice: datorită condițiilor pedologice și climatice și varietății de plante, Fava Santorinis are un conținut foarte mare de glucide (63 %) și de proteine (20 %).

Trebuie de asemenea subliniat că folosirea Fava Santorinis la pregătirea mâncărurilor le dă acestora anumite caracteristici organoleptice specifice, ceea ce deosebește acest produs de alte boabe similare și contribuie la buna sa reputație. Caracteristicile sale cele mai tipice sunt:

Consistența vaporoasă: se datorează atât dimensiunii mici a cotiledoanelor și omogenității acestora, cât și conținutului ridicat de glucide.

Capacitatea de conservare a produsului: este datorată deshidratării ridicate, dar și lipsei contaminării boabelor.

Fierberea ușoară: fierberea produsului se face repede și folosind foarte puțină apă, grație dimensiunii mici și omogenității cotiledoanelor, dar și datorită conținutului mare de glucide.

Gustul: prezența zahărului în țesutul vegetal explică gustul final ușor dulce al produsului, spre deosebire de alte produse similare, caracterizate printr-un ușor gust amar.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului:

Atât caracteristicile fizice și chimice ale Fava Santorinis, cât și calitățile organoleptice ale mâncărurilor preparate cu acest ingredient sunt rezultatul combinației dintre o serie de factori care includ mediul, iscusința locală și patrimoniul genetic unic.

Aceste caracteristici sunt cunoscute din antichitate, epocă din care datează cultura Lathyrus clymenum L. (familia Papilionaceae sau Fabaceae), vechimea acesteia contribuind la reputația Fava Santorinis, prin comparație cu alte produse similare.

| (a) | Calitatea: după cum se precizează mai sus, calitățile speciale ale Fava Santorinis sunt date de influența combinată a trei factori. Efectele fiecăruia sunt descrise pe scurt în cele ce urmează: | Materialul genetic: din antichitate, specia care produce Fava Santorinis (Lathyrus clymenum L. din familia Papilionaceae sau Fabaceae) este cultivată în exclusivitate pe insula Santorini și pe insulele vecine. Condițiile pedologice și climatice din aceste insule fac dificilă, dacă nu chiar imposibilă, cultura altor specii producătoare de boabe. Ultimele boabe culese de pe aria de treierat sunt păstrate separat pentru a fi folosite la semănat în anul următor. Această tehnică este singura explicație a perpetuării timp de peste 3 500 de ani a culturii acestei plante, o varietate locală specifică de Papilionaceae folosită în exclusivitate pentru producția renumitei Fava Santorinis.

  Lathyrus clymenum L. este responsabilă de caracteristicile fizice ale Fava Santorinis, legate de expresia fenotipică specifică a unor caracteristici taxonomice majore, precum dimensiunile și culoarea cotiledoanelor. De asemenea, compoziția chimică specială a cotiledoanelor constituie o caracteristică calitativă determinată în mod genetic. |
| --- | --- | --- |

(a)

Calitatea: după cum se precizează mai sus, calitățile speciale ale Fava Santorinis sunt date de influența combinată a trei factori. Efectele fiecăruia sunt descrise pe scurt în cele ce urmează:

Materialul genetic: din antichitate, specia care produce Fava Santorinis (Lathyrus clymenum L. din familia Papilionaceae sau Fabaceae) este cultivată în exclusivitate pe insula Santorini și pe insulele vecine. Condițiile pedologice și climatice din aceste insule fac dificilă, dacă nu chiar imposibilă, cultura altor specii producătoare de boabe. Ultimele boabe culese de pe aria de treierat sunt păstrate separat pentru a fi folosite la semănat în anul următor. Această tehnică este singura explicație a perpetuării timp de peste 3 500 de ani a culturii acestei plante, o varietate locală specifică de Papilionaceae folosită în exclusivitate pentru producția renumitei Fava Santorinis.

Lathyrus clymenum L. este responsabilă de caracteristicile fizice ale Fava Santorinis, legate de expresia fenotipică specifică a unor caracteristici taxonomice majore, precum dimensiunile și culoarea cotiledoanelor. De asemenea, compoziția chimică specială a cotiledoanelor constituie o caracteristică calitativă determinată în mod genetic.

| | Iscusința locală: ține atât de cultura exclusivă a Lathyrus clymenum L., cât și de tratarea boabelor, prin care se explică procentajul scăzut de cotiledoane concasate.
  Mai precis, în cadrul practicilor care au permis adaptarea culturii la mediul local sunt determinante perioada însămânțării și cea a treierării; în plus, modul de alegere a materialului de reproducere pentru culturile anului următor este specific și explică perpetuarea culturii acestei plante.
  Maturarea boabelor implică la rândul ei o tehnică specială, care include două elemente importate, factori de legătură între Fava Santorinis și mediul local. Este vorba despre utilizarea pământului din Santorini și de îngroparea depozitelor destinate conservării și stocării boabelor. Această procedură protejează boabele împotriva atacurilor insectelor și contribuie la obținerea durității optimale, care le permite să reziste fără a se sfărâma în timpul fazelor ulterioare de tratare. |
| --- | --- |

Iscusința locală: ține atât de cultura exclusivă a Lathyrus clymenum L., cât și de tratarea boabelor, prin care se explică procentajul scăzut de cotiledoane concasate.

Mai precis, în cadrul practicilor care au permis adaptarea culturii la mediul local sunt determinante perioada însămânțării și cea a treierării; în plus, modul de alegere a materialului de reproducere pentru culturile anului următor este specific și explică perpetuarea culturii acestei plante.

Maturarea boabelor implică la rândul ei o tehnică specială, care include două elemente importate, factori de legătură între Fava Santorinis și mediul local. Este vorba despre utilizarea pământului din Santorini și de îngroparea depozitelor destinate conservării și stocării boabelor. Această procedură protejează boabele împotriva atacurilor insectelor și contribuie la obținerea durității optimale, care le permite să reziste fără a se sfărâma în timpul fazelor ulterioare de tratare.

| | Mediul: influența mediului este importantă pentru cultura Lathyrus clymenum L., pentru formarea caracteristicilor cantitative precum compoziția chimică a cotiledoanelor și pentru existența unor factori de producție unici precum pământul din Santorini.
  Condițiile particulare de mediu care au contribuit la alegerea și la adaptarea culturii Lathyrus clymenum L. sunt vânturile puternice, resursele reduse de apă și sărăcia solului. Plantă agățătoare, Lathyrus clymenum L. este protejată de vânturile violente; caracterul xerofil îi permite să supraviețuiască în condiții semideșertice, iar prin capacitatea de reținere a azotului atmosferic depășește absența elementelor nutritive fundamentale. Dovada cea mai clară a adaptării acestei culturi la mediul de pe insula Santorini este faptul că a supraviețuit exploziei vulcanului.
  În sfârșit, resursele reduse de apă sunt la originea conținutului ridicat de zahăr al plantei, care îi permite să asimileze mai bine apa grație fenomenului de osmoză. |
| --- | --- |

Mediul: influența mediului este importantă pentru cultura Lathyrus clymenum L., pentru formarea caracteristicilor cantitative precum compoziția chimică a cotiledoanelor și pentru existența unor factori de producție unici precum pământul din Santorini.

Condițiile particulare de mediu care au contribuit la alegerea și la adaptarea culturii Lathyrus clymenum L. sunt vânturile puternice, resursele reduse de apă și sărăcia solului. Plantă agățătoare, Lathyrus clymenum L. este protejată de vânturile violente; caracterul xerofil îi permite să supraviețuiască în condiții semideșertice, iar prin capacitatea de reținere a azotului atmosferic depășește absența elementelor nutritive fundamentale. Dovada cea mai clară a adaptării acestei culturi la mediul de pe insula Santorini este faptul că a supraviețuit exploziei vulcanului.

În sfârșit, resursele reduse de apă sunt la originea conținutului ridicat de zahăr al plantei, care îi permite să asimileze mai bine apa grație fenomenului de osmoză.

| (b) | Reputația: Fava Santorinis este atestată în aria delimitată încă din secolul XVI î.Ch. conform descoperirilor arheologice din epoca bronzului târziu efectuate cu prilejul săpăturilor la casa de vest din Akrotiri. Resturile de recoltă stocată au fost identificate ca fiind boabe de Lathyrus clymenum L.
  Mai mult, termenul de bob este atestat pentru prima oară în scris în secolul VI sau V î.Ch., într-un fragment de tragedie a lui Eschil, astăzi dispărută, în care desemna o mâncare a oamenilor săraci.
  Prima legătură între termenul „fava” și mâncarea binecunoscută este făcută de Dioscoride în secolul II d.Ch., care se referă la acest termen ca fiind denumirea latină a cuvântului grec κουκιά (Vicia faba L.), planta din familia Papilionaceae cel mai frecvent utilizată pentru producția de boabe.
  În secolul VI d.Ch., Chiril din Scythopolis menționează utilizarea πισαρίων, o leguminoasă de dimensiuni mici denumită αρακάς în Santorini, pentru producția de boabe, făcând astfel, pentru prima oară într-un text literar, legătura dintre termenul αρακίσκο al vechilor greci și producția de „fava”.
  Produs tradițional în Santorini, „fava” este menționată în registrele unui inventar din 1850 ca fiind a patra producție a insulei în ordinea importanței, iar în 1914 Gennadios evocă în mod special excelenta calitate a Fava Santorinis și recunoaște αρακάς ca fiind planta care stă la baza producerii sale. Numeroase surse din secolul XX fac această corelație, dar numai în 1943 Rechinger menționează legătura dintre cultura locală și Lathyrus clymenum L.
  Abia în secolul XXI se stabilește corespondența dintre denumirea locală tradițională αρακάς și Lathyrus clymenum L. În scopul elaborării prezentului dosar, au fost trimise eșantioane din această plantă la laboratorul de botanică sistematică de pe lângă Universitatea de Agronomie din Atena, care a identificat Lathyrus clymenum L.
  În consecință, acestea dovedesc că Fava Santorinis este cultivată fără întrerupere de mai mult de 3 600 de ani în această regiune. |
| --- | --- |

(b)

Reputația: Fava Santorinis este atestată în aria delimitată încă din secolul XVI î.Ch. conform descoperirilor arheologice din epoca bronzului târziu efectuate cu prilejul săpăturilor la casa de vest din Akrotiri. Resturile de recoltă stocată au fost identificate ca fiind boabe de Lathyrus clymenum L.

Mai mult, termenul de bob este atestat pentru prima oară în scris în secolul VI sau V î.Ch., într-un fragment de tragedie a lui Eschil, astăzi dispărută, în care desemna o mâncare a oamenilor săraci.

Prima legătură între termenul „fava” și mâncarea binecunoscută este făcută de Dioscoride în secolul II d.Ch., care se referă la acest termen ca fiind denumirea latină a cuvântului grec κουκιά (Vicia faba L.), planta din familia Papilionaceae cel mai frecvent utilizată pentru producția de boabe.

În secolul VI d.Ch., Chiril din Scythopolis menționează utilizarea πισαρίων, o leguminoasă de dimensiuni mici denumită αρακάς în Santorini, pentru producția de boabe, făcând astfel, pentru prima oară într-un text literar, legătura dintre termenul αρακίσκο al vechilor greci și producția de „fava”.

Produs tradițional în Santorini, „fava” este menționată în registrele unui inventar din 1850 ca fiind a patra producție a insulei în ordinea importanței, iar în 1914 Gennadios evocă în mod special excelenta calitate a Fava Santorinis și recunoaște αρακάς ca fiind planta care stă la baza producerii sale. Numeroase surse din secolul XX fac această corelație, dar numai în 1943 Rechinger menționează legătura dintre cultura locală și Lathyrus clymenum L.

Abia în secolul XXI se stabilește corespondența dintre denumirea locală tradițională αρακάς și Lathyrus clymenum L. În scopul elaborării prezentului dosar, au fost trimise eșantioane din această plantă la laboratorul de botanică sistematică de pe lângă Universitatea de Agronomie din Atena, care a identificat Lathyrus clymenum L.

În consecință, acestea dovedesc că Fava Santorinis este cultivată fără întrerupere de mai mult de 3 600 de ani în această regiune.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

http://www.minagric.gr/greek/data/Fava%20Santorinis%20-%20specifications.pdf

---

| 11.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 34/8

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 34/04

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ-REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„PRLEŠKA TÜNKA”

NR. CE: SI-PGI-0005-0533-24.03.2006

DOP ( ) IGP ( X )

Această fișă-rezumat prezintă, cu titlu informativ, principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentă din statul membru:

| Denumire: | Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano |
| --- | --- |
| Adresa: | Dunajska 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Denumire:

Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

Adresa:

Dunajska 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14789109

Fax

+386 14789055

Adresă de e-mail:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Solicitant:

| Denumire: | Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot |
| --- | --- |
| Adresa: | Križevci 11 |
| SI-9242 Križevci pri Ljutomeru |
| SLOVENIJA |

Denumire:

Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot

Adresa:

Križevci 11

SI-9242 Križevci pri Ljutomeru

SLOVENIJA

Tel.

+386 25888144

Fax

—

Adresă de e-mail:

—

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3.   Tip de produs:

| Clasa 1.2. | Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.2.

Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.)

4.   Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire:

„Prleška tünka”

4.2.   Descriere:

„Prleška tünka” are în compoziție carne și zaseka (slănină tocată). Bucățile de carne (pulpă, spată, mușchi sau ceafă de porc) sunt sărate, uscate și afumate. Slănina tocată este preparată prin tratarea termică a grăsimii tari de pe spatele porcului, care se toacă și se condimentează. Carnea și slănina se maturează împreună într-un recipient timp de cel puțin 30 de zile.

„Prleška tünka” are întotdeauna în compoziție și carne și slănină. Carnea are o culoare uniformă roz deschis, tipică pentru carnea sărată și tratată termic, și nu prezintă pete gri, închise la culoare sau de alt fel. Slănina are o culoare alb-gălbui, o aromă caracteristică, o structură corespunzătoare și se poate întinde cu ușurință pe pâine, bucățile fiind de mărimea unui bob de orez.

Carnea are un gust de carne maturată, sărată și afumată, este sărată în mod corespunzător și are o aromă armonioasă dată de condimentele folosite. Aroma slăninii trebuie să fie caracteristică.

4.3.   Aria geografică:

„Prleška tünka” este produsă în aria geografică Prlekija, care include localitățile Ljutomer, Razkrižje, Križevci, Veržej, Sveti Jurij, Radenci, Gornja Radgona și Ormož.

4.4.   Dovada originii:

Toți producătorii trebuie să fie situați în această arie geografică.

Fiecare producător are obligația de a păstra date care să dovedească respectarea caietului de sarcini al „Prleška tünka”. Acestea includ atât detalii privind materiile prime achiziționate, procesul de producție, perioada de maturare, analiza microbiologică și analiza organoleptică, cât și cantitățile produse și vândute. Asociația pentru promovarea și protejarea specialităților din Prlekija (Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot) verifică amplasarea producătorilor și înregistrările acestora, care dovedesc respectarea normelor în vigoare și a caietului de sarcini. Asociația ține, de asemenea, evidența producătorilor. Întregul proces de producție, începând cu folosirea materiilor prime și până la obținerea produsului final, poate fi urmărit datorită controalelor stricte efectuate pentru fiecare producător în parte. Producătorii sunt, de asemenea, controlați de un organism de control independent care îndeplinește cerințele standardului european EN 45011.

4.5.   Metodă de obținere:

„Prleška tünka” are în compoziție carne și slănină.

Carnea provenind din pulpa, spata, mușchiul sau ceafa porcului, fără os, șorici sau grăsime de suprafață, este sărată prin adăugarea unei cantități de sare de 2,4-2,8 % din greutatea cărnii proaspete (azotat de sodiu NaNO2 în concentrația autorizată de 0,5-0,6 %). Se permite și adăugarea unei cantități de zahăr de maximum 0,5 %. Se interzice injectarea de saramură în carne. Celelalte condimente care se admit în prepararea cărnii sunt piperul, usturoiul, chimionul și foile de dafin. Temperatura de sărare trebuie să se situeze între 0 și 80 °C. Carnea sărată în mod uniform se tratează ulterior termic și se afumă.

Slănina este preparată prin tratarea termică a grăsimii tari de pe spatele porcului, care se toacă ulterior pentru a se obține bucățele cu un diametru de 6-8 mm și se sărează cu sare grunjoasă în proporție de 2-2,4 %, la care se poate adăuga eventual piper negru și usturoi.

„Prleška tünka” se obține așezând carnea preparată și slănina în straturi alternante într-un recipient numit tünka. Stratul de pe fundul recipientului este format din slănină, următorul din carne, apoi din nou slănină și așa mai departe. Stratul de deasupra este format întotdeauna din slănină. Bucățile de carne trebuie așezate pe slănină astfel încât să nu se lipească una de alta. Carnea și slănina se maturează împreună în recipient timp de cel puțin 30 de zile.

„Prleška tünka” se păstrează în recipiente sau saci închiși la o temperatură de maximum 12 °C.

„Prleška tünka” preambalată poate avea o greutate variabilă, cu condiția să se păstreze proporțiile de carne și slănină între 60:40 și 70:30.

Porțiile de „Prleška tünka” preambalată conțin proporțiile de carne și slănină menționate, care se prelevează din recipientele de maturare înainte de ambalare. „Prleška tünka” se ambalează în aria geografică delimitată imediat după maturare, pentru a garanta caracteristicile organoleptice specifice și calitatea produsului finit, și în special siguranța microbiologică. Se poate folosi ambalarea sub vid sau în atmosferă modificată.

4.6.   Legătură:

Protecția „Prleška tünka” se bazează pe tradiția metodelor specifice folosite la producerea acesteia, din care rezultă proprietățile sale organoleptice caracteristice.

Prlekija este o regiune cunoscută din vechime pentru creșterea porcilor. Fermierii au început să producă „tünka” mai ales pentru a conserva carnea de-a lungul anului. Pentru aceasta, au așezat carnea în straturi în slănina tocată care era, în prealabil, parțial topită, apoi sărată și răcită (verbul tünkati înseamnă a așeza în straturi). Au numit tünka, expresie care mai este în uz și în ziua de astăzi, recipientul mare din lemn pe care-l foloseau pentru a unge carnea cu grăsime.

Documente datând din anul 1487 care menționează „Tünka” arată că aceasta era cunoscută în multe metocuri și castele din aria geografică.

Dintr-o altă scriere de la sfârșitul secolului al 18-lea reiese că Prlekija era renumită pentru „zaseka”, slănină, carnea de porc uscată și recipientele speciale din lemn, „tünka”, în care specialitatea cu acest nume era păstrată încă de pe atunci.

Astfel, de-a lungul generațiilor, producția de „Prleška tünka” a devenit o metodă tradițională de conservare a cărnii de-a lungul anului.

Studii diverse au arătat că metoda specifică de producție și denumirea „Prleška tünka” au fost conservate exact în aria geografică descrisă la punctul 4.3, unde produsul este fabricat în prezent folosind tehnici mai moderne, dar care păstrează întreagă tradiția metodei de producție originare.

Reputația actuală a „Prleška tünka” a fost confirmată prin acordarea de diverse certificate și premii cu ocazia diferitelor concursuri la care a participat. Felia de pâine neagră unsă cu „zaseka”, peste care se așează o felie de carne „tünka” și care se servește cu castraveciori acri este, și în zilele noastre, o specialitate culinară tradițională în Prlekija.

4.7.   Organismul de control:

| Denumire: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Adresa: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Denumire:

Bureau Veritas, d.o.o.

Adresa:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14757670

Fax

+386 14747602

Adresă de e-mail:

info@bureauveritas.si

4.8.   Etichetarea:

Producătorii de „Prleška tünka” care îndeplinesc cerințele din caietul de sarcini, așa cum se confirmă printr-un certificat, trebuie să includă pe eticheta produsului denumirea „Prleška tünka”, logoul standard sub forma unui recipient din lemn („tünka”), logoul de calitate național și corespondentul său european.

Pe lângă informațiile cerute de normele în vigoare, declarația produsului trebuie să includă, de asemenea, denumirea tipului de carne folosită (pulpă, spată, mușchi sau ceafă) și proporțiile de carne și slănină. Spata și mușchiul pot fi declarate ca šnita, iar ceafa poate fi declarată ca šijak. Proporțiile de carne și slănină trebuie să se declare astfel încât totalul să fie întotdeauna 100.

Image

---

| 11.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 34/11

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 34/05

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„SCHROBENHAUSENER SPARGEL”/„SPARGEL AUS DEM SCHROBENHAUSENER LAND”/„SPARGEL AUS DEM ANBAUGEBIET SCHROBENHAUSEN ”

NR. CE: DE-PGI-0005-0678-20.02.2008

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Schrobenhausener Spargel”/„Spargel aus dem Schrobenhausener Land”/„Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen”

2.   Statul membru sau țara terță:

Germania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs (în conformitate cu anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1898/2006):

| Clasa 1.6 | Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6

Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Schrobenhausener Spargel”, „Spargel aus dem Schrobenhausener Land”, „Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen” – în continuare denumit „Schrobenhausener Spargel” – sunt muguri comestibili de arbuști de sparanghel (Asparagus officinalis) care sunt oferiți spre vânzare în stare cojită sau necojită. „Schrobenhausener Spargel” este produs cu respectarea mediului, în conformitate cu normele de bună practică agricolă.

„Schrobenhausener Spargel” de culoare deschisă, care poate varia de la alb la violet, nu trebuie să depășească 22 cm în lungime, în timp ce sparanghelul verde nu trebuie să depășească 27 cm în lungime.

„Schrobenhausener Spargel” este prelucrat în conformitate cu Standardul FFV04 (Sparanghel) al CEE-ONU.

Gustul produsului „Schrobenhausener Spargel” se caracterizează printr-o aromă specifică puternică, cu o ușoară savoare de nucă.

Recoltarea o dată sau de două ori pe zi și o prelucrare corespunzătoare după recoltare îngrijită și specifică produsului asigură consumatorului prospețimea produsului „Schrobenhausener Spargel”, indiferent de circuitul de comercializare folosit.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Produsul „Schrobenhausener Spargel” poate fi cultivat exclusiv pe suprafețele limitate predefinite.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

În vederea menținerii calității, după recoltare, sparanghelul tăiat trebuie supus unui proces de răcire de șoc. Tijele sunt tăiate în lungime și sortate după normele de specialitate. Ulterior, trebuie depozitate la o temperatură de 1-2 °C, într-un spațiu având un nivel ridicat de umiditate. La producător, lanțul de răcire nu poate fi întrerupt.

Conținutul fiecărui ambalaj trebuie să fie uniform, aceasta însemnând că fiecare unitate trebuie să conțină numai sparanghel din regiunea Schrobenhausen (a se vedea punctul 4), având aceeași calitate, grupă de culoare și mărime. De asemenea, partea vizibilă a ambalajului trebuie să fie reprezentativă pentru ansamblul conținutului.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

La comercializare, ambalajul produsului „Schrobenhausener Spargel” trebuie prevăzut cu următoarea reprezentare grafică:

Image

4.   Descriere concisă a ariei geografice:

Aria geografică bavareză de producție a „Schrobenhausener Spargel” cuprinde comunele Aichach, Aresing, Berg im Gau, Brunnen, Gachenbach, Geisenfeld, Gerolsbach, Hohenwart, Inchenhofen, Karlskron, Kühbach, Langenmosen, Pfaffenhofen an der Ilm, Pörnbach, Pöttmes, Reichertshofen, Rohrbach, Schrobenhausen și Waidhofen, situate în districtele (Landkreisen) Neuburg-Schrobenhausen, Aichach-Friedberg și Pfaffenhofen an der Ilm.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Numele orașului Schrobenhausen este inextricabil legat de cel al celui mai renumit produs al său, „Schrobenhausener Spargel”, așa cum o dovedește utilizarea timp de decenii a unei sigle având orașul Schrobenhausen drept siluetă.

Cel mai vechi document cunoscut până în prezent, care face referire la cultura sparanghelului în Schrobenhausen, datează din 1851 (articol în Wochenblatt din 12 iulie 1851).

Încă de la 1856, Contele von Sandizell aproviziona cu sparanghel bucătăria curții nobiliare din München. În 1913, Christian Schad originar din Groß-Gerau a însămânțat pentru prima dată un teren pe scară largă.

Aria de producție oferă condiții de cultură favorabile. Se găsesc cu precădere soluri eoliene care se transformă în soluri ușor terțiare care prezintă un conținut tipic de lut și argilă. Acestea se încălzesc repede primăvara, sunt ușor de prelucrat și permit tijelor de sparanghel să crească rapid și drept.

În context, este vorba se soluri ușoare, nisipoase și profunde, cu un grad înalt de permeabilitate pentru aer. Cultura produsului „Schrobenhausener Spargel” este limitată, în particular, la următoarele tipuri de soluri:

| | Nisip (S) |
| --- | --- |

Nisip (S)

| | Nisip ușor argilos (Sl) |
| --- | --- |

Nisip ușor argilos (Sl)

| | Nisip argilos (lS) |
| --- | --- |

Nisip argilos (lS)

| | Nisip puternic argilos (SL) |
| --- | --- |

Nisip puternic argilos (SL)

Aria de cultură din Schrobenhausen este situată la o altitudine de aproximativ 400 m deasupra nivelului mării. Temperatura medie anuală este de 7,5 °C; media anuală a precipitațiilor este de 827 mm (precipitațiile din ultimii 25 de ani), între iunie și august înregistrându-se căderi de ploaie cu un cuantum mediu 280 mm.

5.2.   Specificitatea produsului:

Calitatea produsului „Schrobenhausener Spargel” poate fi atribuită condițiilor climatice descrise mai sus, precum și tipurilor de soluri prezente în aria geografică delimitată.

Marea notorietate a produsului, atestată printr-o anchetă în rândul consumatorilor efectuată de Universitatea tehnică din München, și care se datorează condițiilor de producție (în special creșterea rapidă explică frăgezimea și gustul puternic specific cu aromă ușoară de nucă a sparanghelului), face casă bună cu bunul renume și cu respectul deosebit de care se bucură acest produs agricol, care se găsește, de asemenea, și în afara zonei de producție. Din punctul de vedere al consumatorilor, principala explicație a acestui renume, pe lângă gustul specific deja menționat, constă în prospețimea și originea produsului.

Asociația producătorilor de sparanghel din sudul Bavariei (Der Spargelerzeugerverband Südbayern e.V.) recomandă acele soiuri care corespund cerințelor agronomice (încercări în plin câmp) și gustative pe baza unor teste senzoriale efectuate în raport cu specificațiile. Lista acestor soiuri, actualizată anual, se află pe site-ul Internet al asociației la adresa http://www.spargel.de/anbau

De asemenea, produsul „Schrobenhausener Spargel” a fost introdus în banca de date pentru specialități specifice landului Bayern, fapt ce subliniază specificitatea și exclusivitatea acestui produs.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Produsul „Schrobenhausener Spargel” își datorează caracteristicile specifice nu doar climei și solurilor speciale din această regiune, ci și unei lungi tradiții în cultivarea sparanghelului în aria de producție din Schrobenhausen, precum și expertizei agricultorilor care cultivă sparanghelul de generații. Datorită solurilor ușoare și nisipoase și a recoltării zilnice, produsului „Schrobenhausener Spargel” îi sunt caracteristice tulpini extrem de fragede.

Reputație

Mărturie a popularității crescânde a sparanghelului în regiunea Schrobenhausen stau diverse articole publicate în 1914 în ziarul Schrobenhausener Wochenblatt, precum și diferite anunțuri publicitare din anii '20. În 1933, excelenta reputație a produsului „Schrobenhausener Spargel” s-a propagat până la München. În anii '50, existau numeroși mici fermieri care cultivau această legumă nobilă. La mijlocul anilor '70 și la sfârșitul anilor '80, cultivarea sparanghelului în Schrobenhausen a cunoscut cel mai mare avânt.

Sectorul producției de sparanghel, care acoperă astăzi o suprafață de aproximativ 900 ha (inclusiv plantațiile recente) a devenit între timp unul din principalii factori economici în regiunea Schrobenhausen.

Producătorii instalați în zona geografică își transmit de peste 90 de ani din generație în generație cunoștințele și experiența în cultivarea sparanghelului. Aceste cunoștințe și această experiență garantează calitatea optimă a produsului și constituie baza unei comercializări de succes.

În regiune, sezonul sparanghelului este denumit „al cincilea anotimp” și atrage numeroși vizitatori și turiști veniți de aproape sau mai de departe. Un ghid turistic al regiunii destinat amatorilor de drumeții și bicicliștilor este consacrat temei sparanghelului.

În această perioadă a anului, sparanghelul este situat din punct de vedere culinar în centrul atenției, atât în bucătăriile private, cât și în restaurante. Atât localnicii, cât și circa 40 000 de vizitatori care vizitează în fiecare an Schrobenhausen cu ocazia sezonului sparanghelului, sunt mereu surprinși de creativitatea rețetelor. În această perioadă pe piețele săptămânale cea mai mare parte a profitului este realizată prin vânzarea produselor de sparanghel.

În plus, Muzeul european al sparanghelului din Schrobenhausen, care atrage anual circa 10 000 de vizitatori din întreaga lume, promovează legătura dintre sparanghel și regiunea Schrobenhausen.

Începând cu 1975, în fiecare an este încoronată regina sparanghelului din Schrobenhausen. Aceasta dă numeroase interviuri radioului, presei și televiziunii și contribuie la transmiterea bunului renume al produsului „Schrobenhausener Spargel” mult dincolo de limitele regiunii.

Studii efectuate de Universitatea tehnică din München, precum și datele privind prețurile ale Oficiului central de informare asupra piețelor și prețurilor ZMP (Zentrale Markt- und Preisberichtstelle) atestă bunul renume și calitatea produselor din Schrobenhausen.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Markenblatt Heft 6 vom 11.2.2005, Teil 7, S. 1770

(http://www.publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=8)

---

11.2.2010

| 11.2.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 34/s3

---

ANUNȚ

La 11 februarie 2010 va apărea, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 34 A, „Catalogul comun al soiurilor de plante agricole – Primul supliment la a 28-a ediție completă”.

Cei abonați își pot procura gratuit această ediție a Jurnalului Oficial în limita numărului de exemplare și de versiuni lingvistice pentru care sunt abonați. Aceștia sunt rugați să returneze bonul de comandă de mai jos, completat în mod corespunzător, indicând „numărul abonamentului” (cod ce figurează la stânga fiecărei etichete și care începe cu: O/...). Respectivul Jurnal Oficial va rămâne gratuit timp de un an de la data publicării sale.

Cei interesați de această ediție a Jurnalului Oficial, dar care nu sunt abonați, pot să o comande contra cost la unul dintre birourile noastre de vânzare (a se vedea http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).

Acest Jurnal Oficial – precum și ansamblul Jurnalelor Oficiale (L, C, CA, CE) – poate fi consultat gratuit pe site-ul internet: http://eur-lex.europa.eu

Image

---