# Eiropas Savienības L 228/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.228.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 228 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 1. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.228.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 228

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 1. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 791/2009 (2009. gada 31. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 792/2009 (2009. gada 31. augusts), ar ko nosaka kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un dokumentus, kas pieprasīti, īstenojot tirgu kopīgo organizāciju, tiešo maksājumu režīmu, lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumus, kā arī režīmus, ko piemēro attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 793/2009 (2009. gada 31. augusts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 595/2004, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2009 (2009. gada 31. augusts), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 945/2008 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 12 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 795/2009 (2009. gada 31. augusts), ar ko nosaka no 2009. gada 1. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 14 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2009/115/EK (2009. gada 31. augusts), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu metomilu kā darbīgo vielu (
  1
  ) | 17 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 791/2009 (2009. gada 31. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 792/2009 (2009. gada 31. augusts), ar ko nosaka kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un dokumentus, kas pieprasīti, īstenojot tirgu kopīgo organizāciju, tiešo maksājumu režīmu, lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumus, kā arī režīmus, ko piemēro attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 793/2009 (2009. gada 31. augusts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 595/2004, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2009 (2009. gada 31. augusts), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 945/2008 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

12

Komisijas Regula (EK) Nr. 795/2009 (2009. gada 31. augusts), ar ko nosaka no 2009. gada 1. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

14

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2009/115/EK (2009. gada 31. augusts), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu metomilu kā darbīgo vielu (
  1
  )

1

17

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/626/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 25. februāris) par atbalsta shēmu C 2/08 (ex N 572/07) par jūras tonnāžas nodokļa sistēmas grozījumu, ko plāno īstenot Īrija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 688)

   (
  1
  ) | 20 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2009/627/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2009. gada 31. jūlijs) par valdības finanšu statistiku (pārstrādātā redakcija) (ECB/2009/20) | 25 |
| | | NOLĪGUMI |
| | | Padome |
| | * | Informācija par to, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas un Korejas Republikas valdības Nolīgums par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci | 46 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/626/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 25. februāris) par atbalsta shēmu C 2/08 (ex N 572/07) par jūras tonnāžas nodokļa sistēmas grozījumu, ko plāno īstenot Īrija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 688)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 688)

1

20

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

2009/627/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2009. gada 31. jūlijs) par valdības finanšu statistiku (pārstrādātā redakcija) (ECB/2009/20)

(ECB/2009/20)

25

NOLĪGUMI

Padome

*

Informācija par to, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas un Korejas Republikas valdības Nolīgums par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 1.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 791/2009

(2009. gada 31. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 31. augustā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 40,3 |
| XS | 37,6 |
| ZZ | 39,0 |
| 0707 00 05 | MK | 33,2 |
| TR | 96,4 |
| ZZ | 64,8 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 104,8 |
| BR | 122,7 |
| UY | 119,3 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 113,8 |
| 0806 10 10 | EG | 155,8 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 131,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,0 |
| BR | 61,1 |
| CL | 80,6 |
| CN | 67,1 |
| NZ | 83,9 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 81,7 |
| 0808 20 50 | AR | 145,7 |
| TR | 122,4 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 119,0 |
| 0809 30 | TR | 133,9 |
| ZZ | 133,9 |
| 0809 40 05 | IL | 93,9 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

40,3

XS

37,6

ZZ

39,0

0707 00 05

MK

33,2

TR

96,4

ZZ

64,8

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

104,8

BR

122,7

UY

119,3

ZA

108,5

ZZ

113,8

0806 10 10

EG

155,8

TR

106,4

ZZ

131,1

0808 10 80

AR

114,0

BR

61,1

CL

80,6

CN

67,1

NZ

83,9

ZA

83,3

ZZ

81,7

0808 20 50

AR

145,7

TR

122,4

ZA

88,8

ZZ

119,0

0809 30

TR

133,9

ZZ

133,9

0809 40 05

IL

93,9

ZZ

93,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 1.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 792/2009

(2009. gada 31. augusts),

ar ko nosaka kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un dokumentus, kas pieprasīti, īstenojot tirgu kopīgo organizāciju, tiešo maksājumu režīmu, lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumus, kā arī režīmus, ko piemēro attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 30. janvāra Regulu (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (1), un jo īpaši tās 25. pantu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (2), un jo īpaši tās 14. pantu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (3), un jo īpaši tās 192. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs (4) un jo īpaši tās 15. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (5), un īpaši tās 142. panta q) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisija un dalībvalstis pārsvarā izmanto jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas – jo īpaši saziņā ar kompetentajām valsts iestādēm, kas atbild par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) īstenošanu, – tāpēc Komisijas un dalībvalstu rīcībā esošie dokumenti arvien biežāk ir elektroniskā vai ciparu formātā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija un dalībvalstis pārsvarā izmanto jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas – jo īpaši saziņā ar kompetentajām valsts iestādēm, kas atbild par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) īstenošanu, – tāpēc Komisijas un dalībvalstu rīcībā esošie dokumenti arvien biežāk ir elektroniskā vai ciparu formātā.

| (2) | Komisija ir pielikusi pūliņus, lai izstrādātu datorsistēmas, ar kurām būtu iespējams veikt dokumentvedību un pārvaldīt procedūras elektroniski savās iekšējās darba procedūrās, kā arī savos sakaros ar KLP iesaistītajām iestādēm. Vienlaikus dalībvalstis ir izstrādājušas nacionālā mēroga datorsistēmas, lai panāktu atbilstību prasībām attiecībā uz KLP dalīto pārvaldību. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir pielikusi pūliņus, lai izstrādātu datorsistēmas, ar kurām būtu iespējams veikt dokumentvedību un pārvaldīt procedūras elektroniski savās iekšējās darba procedūrās, kā arī savos sakaros ar KLP iesaistītajām iestādēm. Vienlaikus dalībvalstis ir izstrādājušas nacionālā mēroga datorsistēmas, lai panāktu atbilstību prasībām attiecībā uz KLP dalīto pārvaldību.

| (3) | Šajā sakarā, kā arī ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt vienādu un saskaņotu KLP pārvaldību no visu iesaistīto personu puses, ir jāizveido tiesiskais regulējums un jāparedz kopīgi noteikumi, ko piemērot informācijas sistēmām, kas izveidotas, lai dalībvalstis un to izraudzītās iestādes vai struktūras KLP satvarā paziņotu Komisijai informāciju un dokumentus. |
| --- | --- |

(3)

Šajā sakarā, kā arī ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt vienādu un saskaņotu KLP pārvaldību no visu iesaistīto personu puses, ir jāizveido tiesiskais regulējums un jāparedz kopīgi noteikumi, ko piemērot informācijas sistēmām, kas izveidotas, lai dalībvalstis un to izraudzītās iestādes vai struktūras KLP satvarā paziņotu Komisijai informāciju un dokumentus.

| (4) | Lai minētos mērķus efektīvi sasniegtu, ir jādefinē šā tiesiskā regulējuma piemērošanas joma gan tiesību aktu, gan iesaistīto personu ziņā. |
| --- | --- |

(4)

Lai minētos mērķus efektīvi sasniegtu, ir jādefinē šā tiesiskā regulējuma piemērošanas joma gan tiesību aktu, gan iesaistīto personu ziņā.

| (5) | Kas attiecas uz tiesību aktiem, ar Regulām (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 1405/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. 73/2009 un to īstenošanas noteikumiem (turpmāk tekstā “KLP regulas”) dalībvalstīm ir noteikta virkne pienākumu, ar ko tām liek paziņot Komisijai informāciju un dokumentus, kas nepieciešami minēto regulu īstenošanai. Tāpēc šīs regulas ir jāņem vērā saskaņā ar to specifiskām iezīmēm. |
| --- | --- |

(5)

Kas attiecas uz tiesību aktiem, ar Regulām (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 1405/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. 73/2009 un to īstenošanas noteikumiem (turpmāk tekstā “KLP regulas”) dalībvalstīm ir noteikta virkne pienākumu, ar ko tām liek paziņot Komisijai informāciju un dokumentus, kas nepieciešami minēto regulu īstenošanai. Tāpēc šīs regulas ir jāņem vērā saskaņā ar to specifiskām iezīmēm.

| (6) | Kas attiecas uz iesaistītajām personām, sakarā ar tiesībām un pienākumiem, kas ar KLP regulām ir noteikti gan Komisijai, gan dalībvalstīm un to kompetentajām iestādēm un struktūrām, ir nepieciešama precīza to personu un iestāžu identificēšana, kas atbild par rīcību un šajā sakarā īstenotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(6)

Kas attiecas uz iesaistītajām personām, sakarā ar tiesībām un pienākumiem, kas ar KLP regulām ir noteikti gan Komisijai, gan dalībvalstīm un to kompetentajām iestādēm un struktūrām, ir nepieciešama precīza to personu un iestāžu identificēšana, kas atbild par rīcību un šajā sakarā īstenotajiem pasākumiem.

| (7) | KLP galvenokārt paredz, ka informācija jānosūta elektroniski vai izmantojot informācijas sistēmu, bet ne vienmēr precizē, kādi principi tiek piemēroti. Lai nodrošinātu konsekvenci un sekmīgu pārvaldību, kā arī lai lietotāju un par sistēmām atbildīgo iestāžu labā vienkāršotu procedūras, ir vēlams ieviest vienotus principus, ko piemēro visām izveidotajām sistēmām. |
| --- | --- |

(7)

KLP galvenokārt paredz, ka informācija jānosūta elektroniski vai izmantojot informācijas sistēmu, bet ne vienmēr precizē, kādi principi tiek piemēroti. Lai nodrošinātu konsekvenci un sekmīgu pārvaldību, kā arī lai lietotāju un par sistēmām atbildīgo iestāžu labā vienkāršotu procedūras, ir vēlams ieviest vienotus principus, ko piemēro visām izveidotajām sistēmām.

| (8) | Ir jābūt iespējai nodrošināt dokumentu un ar tiem saistīto metadatu autentiskumu, integritāti un salasāmību ilgtermiņā visu laiku, kamēr tie ir jāuzglabā, lai to derīgumu varētu atzīt gan Komisijas vajadzībām, gan dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(8)

Ir jābūt iespējai nodrošināt dokumentu un ar tiem saistīto metadatu autentiskumu, integritāti un salasāmību ilgtermiņā visu laiku, kamēr tie ir jāuzglabā, lai to derīgumu varētu atzīt gan Komisijas vajadzībām, gan dalībvalstīs.

| (9) | Lai to garantētu, ir jāparedz, ka izveidotajās informācijas sistēmās vienmēr ir jāidentificē iestādes vai personas, kas ir pilnvarotas nosūtīt paziņojumus. Par identifikācijas procesu ir jāatbild kompetentajām iestādēm, kas minētas attiecīgajās KLP regulās. Tomēr sekmīgas pārvaldības nolūkā dalībvalstu un Komisijas ziņā ir paredzēt nosacījumus, kas piemērojami, izraugoties privātpersonas, kam ir atļauts piekļūt sistēmām, ar nosacījumu, ka izraudzīšanās notiek ar vienotas sadarbības iestādes starpniecību. Turklāt ir arī jāprecizē nosacījumi, ar kādiem var piešķirt tiesības piekļūt Komisijas izveidotajām informācijas sistēmām. |
| --- | --- |

(9)

Lai to garantētu, ir jāparedz, ka izveidotajās informācijas sistēmās vienmēr ir jāidentificē iestādes vai personas, kas ir pilnvarotas nosūtīt paziņojumus. Par identifikācijas procesu ir jāatbild kompetentajām iestādēm, kas minētas attiecīgajās KLP regulās. Tomēr sekmīgas pārvaldības nolūkā dalībvalstu un Komisijas ziņā ir paredzēt nosacījumus, kas piemērojami, izraugoties privātpersonas, kam ir atļauts piekļūt sistēmām, ar nosacījumu, ka izraudzīšanās notiek ar vienotas sadarbības iestādes starpniecību. Turklāt ir arī jāprecizē nosacījumi, ar kādiem var piešķirt tiesības piekļūt Komisijas izveidotajām informācijas sistēmām.

| (10) | Ņemot vērā daudzos paziņošanas pienākumus, uz kuriem attiecas šī regula, informācijas sistēmas pamazām tiks nodotas dalībvalstu kompetento iestāžu rīcībā. Pienākums nosūtīt paziņojumus, izmantojot minētās informācijas sistēmas, jāpiemēro no dienas, kad atbilstīgi attiecīgajiem KLP regulu noteikumiem sāk piemērot šo regulu. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā daudzos paziņošanas pienākumus, uz kuriem attiecas šī regula, informācijas sistēmas pamazām tiks nodotas dalībvalstu kompetento iestāžu rīcībā. Pienākums nosūtīt paziņojumus, izmantojot minētās informācijas sistēmas, jāpiemēro no dienas, kad atbilstīgi attiecīgajiem KLP regulu noteikumiem sāk piemērot šo regulu.

| (11) | Dokumentvedība notiek saskaņā ar personas datu aizsardzības noteikumiem. Šajā nolūkā piemēro vispārējos noteikumus, ko paredz Kopienas tiesību akti, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personas aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (7), Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (8), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (9). |
| --- | --- |

(11)

Dokumentvedība notiek saskaņā ar personas datu aizsardzības noteikumiem. Šajā nolūkā piemēro vispārējos noteikumus, ko paredz Kopienas tiesību akti, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personas aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (7), Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (8), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (9).

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas un Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas un Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Ar šo regulu paredz noteikumus par informācijas un dokumentu (turpmāk tekstā “dokumentu”) paziņošanu, izmantojot informācijas sistēmas, lai izpildītu dalībvalstu pienākumu informēt par to Komisiju atbilstīgi:

| — | Regulai (EK) Nr. 247/2006 un tās īstenošanas noteikumiem, |
| --- | --- |

—

Regulai (EK) Nr. 247/2006 un tās īstenošanas noteikumiem,

| — | Regulai (EK) Nr. 1405/2006 un tās īstenošanas noteikumiem, |
| --- | --- |

—

Regulai (EK) Nr. 1405/2006 un tās īstenošanas noteikumiem,

| — | Regulai (EK) Nr. 1234/2007 un tās īstenošanas noteikumiem, |
| --- | --- |

—

Regulai (EK) Nr. 1234/2007 un tās īstenošanas noteikumiem,

| — | Regulai (EK) Nr. 3/2008 un tās īstenošanas noteikumiem, |
| --- | --- |

—

Regulai (EK) Nr. 3/2008 un tās īstenošanas noteikumiem,

| — | Regulai (EK) Nr. 73/2009 un tās īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Regulai (EK) Nr. 73/2009 un tās īstenošanas noteikumiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “paziņošanas pienākums” ir dalībvalstīm noteiktais pienākums iesniegt dokumentus Komisijai, kā tas paredzēts šīs regulas 1. pantā minētajos Kopienas tiesību aktos; |
| --- | --- |

a)

“paziņošanas pienākums” ir dalībvalstīm noteiktais pienākums iesniegt dokumentus Komisijai, kā tas paredzēts šīs regulas 1. pantā minētajos Kopienas tiesību aktos;

| b) | “kompetentās iestādes” ir iestādes vai struktūras, ko dalībvalstis izraudzījušās kā atbildīgas par paziņošanas pienākuma izpildi; |
| --- | --- |

b)

“kompetentās iestādes” ir iestādes vai struktūras, ko dalībvalstis izraudzījušās kā atbildīgas par paziņošanas pienākuma izpildi;

| c) | “par informācijas sistēmām atbildīgā iestāde” ir iestāde, departaments, struktūra vai persona, kas Komisijā atbild par sistēmas validāciju un izmantošanu un kas šajā sistēmā identificēta kā par to atbildīgais; |
| --- | --- |

c)

“par informācijas sistēmām atbildīgā iestāde” ir iestāde, departaments, struktūra vai persona, kas Komisijā atbild par sistēmas validāciju un izmantošanu un kas šajā sistēmā identificēta kā par to atbildīgais;

| d) | “metadati” ir dati, kas apraksta dokumentu kontekstu, saturu un struktūru, kā arī šo dokumentvedību ilgtermiņā. |
| --- | --- |

d)

“metadati” ir dati, kas apraksta dokumentu kontekstu, saturu un struktūru, kā arī šo dokumentvedību ilgtermiņā.

II   NODAĻA

KOMISIJAS INFORMĀCIJAS SISTĒMAS, PIEKĻUVES TIESĪBAS UN DOKUMENTU AUTENTISKUMS

3. pants

Komisijas informācijas sistēmas

Lai izpildītu paziņošanas pienākumu, dokumentus Komisijai dara zināmus, izmantojot kompetento iestāžu rīcībā esošas informācijas sistēmas (turpmāk tekstā “informācijas sistēmas”), sākot no dienas, kurā saskaņā ar šīs regulas noteikumiem šādu sistēmu izmantošana, izpildot paziņošanas pienākumu, kļūst obligāta.

4. pants

Piekļuves tiesības un vienotā sadarbības iestāde

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes atbild par piekļuves tiesību piešķiršanu, kā arī par to personu identitātes sertificēšanu, kurām atļauts piekļūt informācijas sistēmām (turpmāk tekstā “lietotāji”).

2.   Kas attiecas uz piekļuvi šīm sistēmām, dalībvalstis:

| a) | izraugās vienotu sadarbības iestādi, kura atbilstoši savai atbildībai:






  i) | katrai sistēmai validē piekļuves tiesības, kuras kompetentā iestāde piešķir un atjaunina, kā arī to lietotāju sertificēto identitāti, kuriem atļauts piekļūt minētajām sistēmām; |
| --- | --- | --- |

a)

izraugās vienotu sadarbības iestādi, kura atbilstoši savai atbildībai:

i)

katrai sistēmai validē piekļuves tiesības, kuras kompetentā iestāde piešķir un atjaunina, kā arī to lietotāju sertificēto identitāti, kuriem atļauts piekļūt minētajām sistēmām;

| ii) | dara Komisijai zināmu kompetento iestāžu sarakstu, kā arī lietotājus, kam ir tiesības piekļūt sistēmai; |
| --- | --- |

ii)

dara Komisijai zināmu kompetento iestāžu sarakstu, kā arī lietotājus, kam ir tiesības piekļūt sistēmai;

| b) | paziņo Komisijai izraudzītās sadarbības iestādes identitāti un tās kontaktinformāciju. |
| --- | --- |

b)

paziņo Komisijai izraudzītās sadarbības iestādes identitāti un tās kontaktinformāciju.

Pēc tam, kad piekļuves tiesības ir validētas, par informācijas sistēmām atbildīgā iestāde tās aktivizē.

5. pants

Dokumentu sagatavošana un paziņošana

1.   Dokumentus sagatavo un paziņo saskaņā ar informācijas sistēmās paredzētajām procedūrām, izmantojot paraugus un metodes, kas ar minētajām informācijas sistēmām darītas pieejamas lietotājiem, kompetentās iestādes pārvaldībā un saskaņā ar attiecīgo iestāžu piešķirtajām piekļuves tiesībām. Šos paraugus un metodes groza un dara pieejamus pēc tam, kad ir informēti saistīto sistēmu lietotāji.

2.   Nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu gadījumos un jo īpaši tad, ja informācijas sistēmas darbība ir traucēta vai nav stabila savienojuma, dalībvalsts var iesniegt Komisijai dokumentus papīra formātā vai citādā piemērotā elektroniskā veidā. Ja dokumentus iesniedz papīra formātā vai citādā piemērotā elektroniskā veidā, par to Komisija iepriekš pietiekami laicīgi jābrīdina pirms paziņojuma iesniegšanas termiņa.

6. pants

Dokumentu autentiskums

To, ka dokuments – kas paziņots vai ir rīcībā esošs, izmantojot informācijas sistēmu saskaņā ar šo regulu, – ir autentisks, atzīst, ja persona, kas dokumentu nosūtījusi, ir pienācīgi identificēta un ja dokuments ir sagatavots un paziņots atbilstoši šai regulai.

III   NODAĻA

INTEGRITĀTE UN SALASĀMĪBA ILGTERMIŅĀ UN PERSONAS DATU AIZSARDZĪBA

7. pants

Integritāte un salasāmība ilgtermiņā

Informācijas sistēmas aizsargā paziņoto un rīcībā esošo dokumentu integritāti.

Jo īpaši šīs sistēmas garantē turpmāko:

| a) | tās nodrošina katra atsevišķa lietotāja skaidru identifikāciju, un tajās ir iestrādāti efektīvi pasākumi piekļuves tiesību kontrolei, lai nodrošinātu aizsardzību pret nelegālu, ļaunprātīgu vai neatļautu piekļuvi, dokumentu, datņu, metadatu vai procedūras posmu dzēšanu, pārveidošanu vai pārvietošanu; |
| --- | --- |

a)

tās nodrošina katra atsevišķa lietotāja skaidru identifikāciju, un tajās ir iestrādāti efektīvi pasākumi piekļuves tiesību kontrolei, lai nodrošinātu aizsardzību pret nelegālu, ļaunprātīgu vai neatļautu piekļuvi, dokumentu, datņu, metadatu vai procedūras posmu dzēšanu, pārveidošanu vai pārvietošanu;

| b) | tās ir aprīkotas ar fiziskās aizsardzības sistēmām pret traucējumiem un ar vidi saistītiem negadījumiem, kā arī programmatūras aizsardzību pret kiberuzbrukumiem; |
| --- | --- |

b)

tās ir aprīkotas ar fiziskās aizsardzības sistēmām pret traucējumiem un ar vidi saistītiem negadījumiem, kā arī programmatūras aizsardzību pret kiberuzbrukumiem;

| c) | tās ar dažādiem līdzekļiem izslēdz iespēju izdarīt neatļautas izmaiņas, un tajās ietilpst dokumentu integritātes pārbaudes mehānismi, kas ļauj kontrolēt, vai dokumentā laika gaitā nav izdarītas izmaiņas; |
| --- | --- |

c)

tās ar dažādiem līdzekļiem izslēdz iespēju izdarīt neatļautas izmaiņas, un tajās ietilpst dokumentu integritātes pārbaudes mehānismi, kas ļauj kontrolēt, vai dokumentā laika gaitā nav izdarītas izmaiņas;

| d) | par katru būtisku procedūras posmu tās izdara atmiņā auditācijas pierakstu; |
| --- | --- |

d)

par katru būtisku procedūras posmu tās izdara atmiņā auditācijas pierakstu;

| e) | tās glabā uzkrātos datus vidē, kas ir droša gan fiziskā, gan programmatūras ziņā, ievērojot b) punktā noteikto; |
| --- | --- |

e)

tās glabā uzkrātos datus vidē, kas ir droša gan fiziskā, gan programmatūras ziņā, ievērojot b) punktā noteikto;

| f) | tās dara iespējamas drošas formāta pārvēršanas un migrācijas procedūras, lai garantētu, ka dokumenti ir salasāmi un pieejami visā noteiktajā uzglabāšanas laikposmā; |
| --- | --- |

f)

tās dara iespējamas drošas formāta pārvēršanas un migrācijas procedūras, lai garantētu, ka dokumenti ir salasāmi un pieejami visā noteiktajā uzglabāšanas laikposmā;

| g) | tās ir apgādātas ar pietiekami sīku un atjauninātu funkcionālo un tehnisko dokumentāciju, kas attiecas uz sistēmas darbību un parametriem un kas ir jebkurā brīdī pieejamas organizācijas vienībām, kas atbild par funkcionālajām un/vai tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

g)

tās ir apgādātas ar pietiekami sīku un atjauninātu funkcionālo un tehnisko dokumentāciju, kas attiecas uz sistēmas darbību un parametriem un kas ir jebkurā brīdī pieejamas organizācijas vienībām, kas atbild par funkcionālajām un/vai tehniskajām specifikācijām.

8. pants

Personas datu aizsardzība

Šīs regulas noteikumus piemēro, neskarot Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Regulu (EK) Nr. 1049/2001, Direktīvu 95/46/EK un Direktīvu 2002/58/EK, kā arī noteikumus, kas pieņemti atbilstīgi minētajiem tiesību aktiem.

IV   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 31. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 42, 14.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp.

4

(5)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

5

(6)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

6

(7)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

7

(8)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

8

(9)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

9

---

| 1.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 793/2009

(2009. gada 31. augusts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 595/2004, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 85. un 192. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai atvieglotu Komisijai kvotu sistēmas īstenošanas uzraudzību, jo īpaši ņemot vērā ziņojumus, kas Komisijai jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2010. un 2012. gada beigām, dalībvalstis saskaņā ar Komisijas 2004. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 595/2004, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 258/2009 (3), katru gadu iesniedz ziņojumu par kvotas izmantojumu, par neizmantotās kvotas sadali ražotājiem un attiecīgā gadījumā par piekritīgā maksājuma iekasēšanu no ražotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Lai atvieglotu Komisijai kvotu sistēmas īstenošanas uzraudzību, jo īpaši ņemot vērā ziņojumus, kas Komisijai jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2010. un 2012. gada beigām, dalībvalstis saskaņā ar Komisijas 2004. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 595/2004, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 258/2009 (3), katru gadu iesniedz ziņojumu par kvotas izmantojumu, par neizmantotās kvotas sadali ražotājiem un attiecīgā gadījumā par piekritīgā maksājuma iekasēšanu no ražotājiem.

| (2) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1788/2003 (4), kuras noteikumi ir pārņemti Regulā (EK) Nr. 1234/2007, tika mainītas dalībvalstu un Komisijas funkcijas attiecībā uz papildu maksājumu, un tāpēc Komisijas rīcībā vairs nav pilnīgas informācijas par jautājumiem, kas rodas saistībā ar maksājuma iekasēšanu. Tā kā šāda informācija ir vajadzīga, lai izstrādātu vispusīgu novērtējumu par režīmu un tā īstenošanu, būtu lietderīgi, ja dalībvalstis sniegtu attiecīgu informāciju par katru periodu no 2003./2004. gada. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1788/2003 (4), kuras noteikumi ir pārņemti Regulā (EK) Nr. 1234/2007, tika mainītas dalībvalstu un Komisijas funkcijas attiecībā uz papildu maksājumu, un tāpēc Komisijas rīcībā vairs nav pilnīgas informācijas par jautājumiem, kas rodas saistībā ar maksājuma iekasēšanu. Tā kā šāda informācija ir vajadzīga, lai izstrādātu vispusīgu novērtējumu par režīmu un tā īstenošanu, būtu lietderīgi, ja dalībvalstis sniegtu attiecīgu informāciju par katru periodu no 2003./2004. gada.

| (3) | Lai dalībvalstis attiecīgo informāciju varētu paziņot vienādi, jāsagatavo veidne, kurā norādītas precīzas datu specifikācijas. |
| --- | --- |

(3)

Lai dalībvalstis attiecīgo informāciju varētu paziņot vienādi, jāsagatavo veidne, kurā norādītas precīzas datu specifikācijas.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 595/2004. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 595/2004.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 595/2004 groza šādi.

| 1. | Regulas 27. panta 4. punktu aizstāj ar šādu 4., 5. un 6. punktu:
  “4.   Katru gadu līdz 1. oktobrim dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par kvotas izmantojumu un maksājuma iekasēšanu attiecībā uz to 12 mēnešu periodu, kurš beidzas tā paša kalendārā gada 31. martā. Dalībvalstis līdz 1. decembrim iesniedz Komisijai atjauninātu ziņojumu, kurā ietverta visa attiecīgā jaunā informācija.
  5.   Ziņojumā, kas minēts 4. punktā, ietver informāciju par neizmantotās kvotas pārdali, tostarp norāda to ražotāju skaitu, kam piešķirta šī kvota, un šīs piešķiršanas pamatojumu. Dalībvalstis ziņojumā ietver vismaz IIa pielikuma 1. daļā norādīto informāciju. Ja ziņojums iesniedzams līdz 2009. gada 1. oktobrim, tajā norāda attiecīgo informāciju gan par 2008./2009., gan par 2007./2008. gada 12 mēnešu periodu.
  6.   Ziņojumā, kas minēts 4. punktā, norāda papildu maksājuma summu, kas līdz attiecīgajai dienai samaksāta kompetentajai iestādei, to ražotāju skaitu, kuri līdz attiecīgajai dienai kārto papildu maksājumu, to gadījumu skaitu, kuros maksājums vēl jāveic, un attiecīgo summu, kā arī to gadījumu skaitu, kuros papildu maksājumu nebija iespējams iekasēt sakarā ar bankrotu vai ražotāja pilnīgu nespēju maksāt, un attiecīgo summu. Dalībvalstis attiecīgo informāciju sniedz IIa pielikuma 2. daļā norādītajā formā. Ziņojumā, kas iesniedzams līdz 2009. gada 1. oktobrim, ietver ziņas par maksājuma iekasēšanu katrā 12 mēnešu periodā, sākot no 2003./2004. gada, vai – gadījumā, ja dalībvalstis regulu pirmoreiz piemēroja pēc 2003./2004. gada, – ziņas par katru īstenošanas 12 mēnešu periodu. Katrā turpmākajā ziņojumā atjaunina informāciju par visu to papildu maksājumu iekasēšanu, kuri iepriekš deklarēti kā nenokārtoti.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 27. panta 4. punktu aizstāj ar šādu 4., 5. un 6. punktu:

“4.   Katru gadu līdz 1. oktobrim dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par kvotas izmantojumu un maksājuma iekasēšanu attiecībā uz to 12 mēnešu periodu, kurš beidzas tā paša kalendārā gada 31. martā. Dalībvalstis līdz 1. decembrim iesniedz Komisijai atjauninātu ziņojumu, kurā ietverta visa attiecīgā jaunā informācija.

5.   Ziņojumā, kas minēts 4. punktā, ietver informāciju par neizmantotās kvotas pārdali, tostarp norāda to ražotāju skaitu, kam piešķirta šī kvota, un šīs piešķiršanas pamatojumu. Dalībvalstis ziņojumā ietver vismaz IIa pielikuma 1. daļā norādīto informāciju. Ja ziņojums iesniedzams līdz 2009. gada 1. oktobrim, tajā norāda attiecīgo informāciju gan par 2008./2009., gan par 2007./2008. gada 12 mēnešu periodu.

6.   Ziņojumā, kas minēts 4. punktā, norāda papildu maksājuma summu, kas līdz attiecīgajai dienai samaksāta kompetentajai iestādei, to ražotāju skaitu, kuri līdz attiecīgajai dienai kārto papildu maksājumu, to gadījumu skaitu, kuros maksājums vēl jāveic, un attiecīgo summu, kā arī to gadījumu skaitu, kuros papildu maksājumu nebija iespējams iekasēt sakarā ar bankrotu vai ražotāja pilnīgu nespēju maksāt, un attiecīgo summu. Dalībvalstis attiecīgo informāciju sniedz IIa pielikuma 2. daļā norādītajā formā. Ziņojumā, kas iesniedzams līdz 2009. gada 1. oktobrim, ietver ziņas par maksājuma iekasēšanu katrā 12 mēnešu periodā, sākot no 2003./2004. gada, vai – gadījumā, ja dalībvalstis regulu pirmoreiz piemēroja pēc 2003./2004. gada, – ziņas par katru īstenošanas 12 mēnešu periodu. Katrā turpmākajā ziņojumā atjaunina informāciju par visu to papildu maksājumu iekasēšanu, kuri iepriekš deklarēti kā nenokārtoti.”

| 2. | Pēc II pielikuma iekļauj IIa pielikumu, kura teksts ir sniegts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

2.

Pēc II pielikuma iekļauj IIa pielikumu, kura teksts ir sniegts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 31. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 94, 31.3.2004., 22. lpp.

2

(3)  OV L 81, 27.3.2009., 19. lpp.

3

(4)  OV L 270, 21.10.2003., 123. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“IIa PIELIKUMS

Ziņojums, kas minēts 27. panta 4. punktā

1.   DAĻA

Informācija par piegādi un tiešo tirdzniecību 12 mēnešu periodā, kas beidzas 20... gada 31. martā

| 1. | To ražotāju skaits, kas pārsnieguši pieejamo kvotu pirms kvotas pārdalīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 79. pantu. |
| --- | --- |

1.

To ražotāju skaits, kas pārsnieguši pieejamo kvotu pirms kvotas pārdalīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 79. pantu.

| 2. | Apjoms (kg), par kādu 1. punktā ietvertie ražotāji pārsnieguši piegādes un tiešās tirdzniecības apjomu pirms kvotas pārdalīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 79. pantu. |
| --- | --- |

2.

Apjoms (kg), par kādu 1. punktā ietvertie ražotāji pārsnieguši piegādes un tiešās tirdzniecības apjomu pirms kvotas pārdalīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 79. pantu.

| 3. | To ražotāju skaits, kas nav pilnībā izmantojuši pieejamo kvotu. |
| --- | --- |

3.

To ražotāju skaits, kas nav pilnībā izmantojuši pieejamo kvotu.

| 4. | Kvotas apjoms (kg), ko nav izmantojuši 3. punktā ietvertie ražotāji. |
| --- | --- |

4.

Kvotas apjoms (kg), ko nav izmantojuši 3. punktā ietvertie ražotāji.

| 5. | To ražotāju kopējais skaits, kam jākārto papildu maksājums pēc neizmantotās kvotas pārdalīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 79. pantu. |
| --- | --- |

5.

To ražotāju kopējais skaits, kam jākārto papildu maksājums pēc neizmantotās kvotas pārdalīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 79. pantu.

2.   DAĻA

A.   PIEGĀDE + TIEŠĀ TIRDZNIECĪBA

| Periods | To ražotāju kopējais skaits, kam jākārto maksājums | To ražotāju skaits, kuru daļa piekritīgajā maksājumā ir pilnībā samaksāta kompetentajai iestādei | To ražotāju skaits, kuru daļa piekritīgajā maksājumā vēl nav pilnībā samaksāta kompetentajai iestādei | To (d) ailē ietverto ražotāju skaits, no kuriem piekritīgā maksājuma iekasēšanai uzsākts administratīvs process | To (d) ailē ietverto ražotāju skaits, no kuriem piekritīgā maksājuma iekasēšanai uzsākta tiesvedība | To (d) ailē ietverto ražotāju skaits, no kuriem iekasētais maksājums ir apstrīdēts tiesā | To (d) ailē ietverto ražotāju skaits, no kuriem maksājumu nav iespējams iekasēt | Citi
  (pievienot komentāru) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) |
| 2003/2004 | | | | | | | | |
| 2004/2005 | | | | | | | | |
| 2005/2006 | | | | | | | | |
| 2006/2007 | | | | | | | | |
| 2007/2008 | | | | | | | | |
| 2008/2009 | | | | | | | | |
| 2009/2010 | | | | | | | | |
| 2010/2011 | | | | | | | | |
| 2011/2012 | | | | | | | | |
| 2012/2013 | | | | | | | | |
| 2013/2014 | | | | | | | | |
| 2014/2015 | | | | | | | | |
| NB: (d) ailē norādītais skaitlis ir (e) līdz (i) ailes summa. |

Periods

To ražotāju kopējais skaits, kam jākārto maksājums

To ražotāju skaits, kuru daļa piekritīgajā maksājumā ir pilnībā samaksāta kompetentajai iestādei

To ražotāju skaits, kuru daļa piekritīgajā maksājumā vēl nav pilnībā samaksāta kompetentajai iestādei

To (d) ailē ietverto ražotāju skaits, no kuriem piekritīgā maksājuma iekasēšanai uzsākts administratīvs process

To (d) ailē ietverto ražotāju skaits, no kuriem piekritīgā maksājuma iekasēšanai uzsākta tiesvedība

To (d) ailē ietverto ražotāju skaits, no kuriem iekasētais maksājums ir apstrīdēts tiesā

To (d) ailē ietverto ražotāju skaits, no kuriem maksājumu nav iespējams iekasēt

Citi

(pievienot komentāru)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

2003/2004

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

NB: (d) ailē norādītais skaitlis ir (e) līdz (i) ailes summa.

B.   PIEGĀDE + TIEŠĀ TIRDZNIECĪBA

| Periods | Piekritīgā maksājuma kopējā summa attiecīgajā periodā | Kompetentajai iestādei samaksātā maksājuma summa | Kompetentajai iestādei vēl nesamaksātā piekritīgā maksājuma summa | (d) ailē norādītās piekritīgā maksājuma summas daļa, kuras iekasēšanai uzsākts administratīvs process | (d) ailē norādītās piekritīgā maksājuma summas daļa, kuras iekasēšanai uzsākta tiesvedība | (d) ailē norādītās piekritīgā maksājuma summas daļa, kuras iekasēšana apstrīdēta tiesā | (d) ailē norādītās piekritīgā maksājuma summas daļa, kuru nav iespējams iekasēt | Citi
  (pievienot komentāru) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) |
| 2003/2004 | | | | | | | | |
| 2004/2005 | | | | | | | | |
| 2005/2006 | | | | | | | | |
| 2006/2007 | | | | | | | | |
| 2007/2008 | | | | | | | | |
| 2008/2009 | | | | | | | | |
| 2009/2010 | | | | | | | | |
| 2010/2011 | | | | | | | | |
| 2011/2012 | | | | | | | | |
| 2012/2013 | | | | | | | | |
| 2013/2014 | | | | | | | | |
| 2014/2015 | | | | | | | | |
| NB: (d) ailē norādītais skaitlis ir (e) līdz (i) ailes summa.” |

Periods

Piekritīgā maksājuma kopējā summa attiecīgajā periodā

Kompetentajai iestādei samaksātā maksājuma summa

Kompetentajai iestādei vēl nesamaksātā piekritīgā maksājuma summa

(d) ailē norādītās piekritīgā maksājuma summas daļa, kuras iekasēšanai uzsākts administratīvs process

(d) ailē norādītās piekritīgā maksājuma summas daļa, kuras iekasēšanai uzsākta tiesvedība

(d) ailē norādītās piekritīgā maksājuma summas daļa, kuras iekasēšana apstrīdēta tiesā

(d) ailē norādītās piekritīgā maksājuma summas daļa, kuru nav iespējams iekasēt

Citi

(pievienot komentāru)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

2003/2004

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

NB: (d) ailē norādītais skaitlis ir (e) līdz (i) ailes summa.”

---

| 1.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 794/2009

(2009. gada 31. augusts),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 945/2008 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2008./2009. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 945/2008 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 750/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2008./2009. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 945/2008 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 750/2009 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 945/2008 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 31. augustā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 258, 26.9.2008., 56. lpp.

3

(4)  OV L 213, 18.8.2009., 3. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2009. gada 1. septembris piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 38,76 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 38,76 | 3,28 |
| 1701 12 10 (1) | 38,76 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 38,76 | 2,98 |
| 1701 91 00 (2) | 38,65 | 5,91 |
| 1701 99 10 (2) | 38,65 | 2,74 |
| 1701 99 90 (2) | 38,65 | 2,74 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

38,76

0,00

1701 11 90 (1)

38,76

3,28

1701 12 10 (1)

38,76

0,00

1701 12 90 (1)

38,76

2,98

1701 91 00 (2)

38,65

5,91

1701 99 10 (2)

38,65

2,74

1701 99 90 (2)

38,65

2,74

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 1.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 795/2009

(2009. gada 31. augusts),

ar ko nosaka no 2009. gada 1. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2009. gada 1. septembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2009. gada 1. septembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2009. gada 1. septembra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 31. augustā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2009. gada 1. septembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 16,03 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 84,38 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 36,77 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 36,77 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 89,37 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

16,03

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

84,38

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

36,77

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

36,77

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

89,37

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

17.8.2009-28.8.2009

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 152,52 | 88,59 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 153,48 | 143,48 | 123,48 | 55,13 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 19,12 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 6,18 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

152,52

88,59

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

153,48

143,48

123,48

55,13

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

19,12

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

6,18

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 17,54 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 17,52 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

17,54 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

17,52 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

DIREKTĪVAS

| 1.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/17

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/115/EK

(2009. gada 31. augusts),

ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu metomilu kā darbīgo vielu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 703/2001 (3) paredz sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otrā posma īstenošanai un izveido to darbīgo [aktīvo] vielu sarakstu, kuras jānovērtē attiecībā uz iespējamību iekļaut tās Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Metomils ir minētajā sarakstā. Komisijas Lēmumā 2007/628/EK (4) tika noteikts, ka metomils nav iekļaujams Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 703/2001 (3) paredz sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otrā posma īstenošanai un izveido to darbīgo [aktīvo] vielu sarakstu, kuras jānovērtē attiecībā uz iespējamību iekļaut tās Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Metomils ir minētajā sarakstā. Komisijas Lēmumā 2007/628/EK (4) tika noteikts, ka metomils nav iekļaujams Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (2) | Sākotnējais pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta šīs direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (5). |
| --- | --- |

(2)

Sākotnējais pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta šīs direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (5).

| (3) | Pieteikumu iesniedza Apvienotā Karaliste, kura ar Regulu (EK) Nr. 451/2000 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija un atļautie izmantošanas veidi ir tādi, kā minēts Lēmumā 2007/628/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikumu iesniedza Apvienotā Karaliste, kura ar Regulu (EK) Nr. 451/2000 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija un atļautie izmantošanas veidi ir tādi, kā minēts Lēmumā 2007/628/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām.

| (4) | Apvienotā Karaliste novērtēja pieteikuma iesniedzēja sniegto jauno informāciju un datus un 2008. gada 15. maijā sagatavoja papildu ziņojumu. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotā Karaliste novērtēja pieteikuma iesniedzēja sniegto jauno informāciju un datus un 2008. gada 15. maijā sagatavoja papildu ziņojumu.

| (5) | Pārējās dalībvalstis un EFSA veica papildu ziņojuma salīdzinošu pārskatīšanu, un 2008. gada 19. decembrī kā EFSA zinātnisko ziņojumu par metomilu (6) iesniedza to Komisijai. Šo ziņojumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2009. gada 12. jūnijā tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par metomilu. |
| --- | --- |

(5)

Pārējās dalībvalstis un EFSA veica papildu ziņojuma salīdzinošu pārskatīšanu, un 2008. gada 19. decembrī kā EFSA zinātnisko ziņojumu par metomilu (6) iesniedza to Komisijai. Šo ziņojumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2009. gada 12. jūnijā tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par metomilu.

| (6) | Īpaša uzmanība ziņotājas dalībvalsts jaunajā novērtējumā un EFSA jaunajā secinājumā tika veltīta problēmām, kuru dēļ lēma par darbīgās vielas neiekļaušanu. Minētās bažas bija šādas: nepieļaujama iedarbība uz operatoru, nepārliecinošs novērtējums par iedarbību uz strādniekiem un apkārtējiem cilvēkiem un augsta riska pakāpe attiecībā uz putniem, zīdītājiem, ūdens organismiem, bitēm un citiem pie mērķa grupas nepiederošiem posmkājiem. |
| --- | --- |

(6)

Īpaša uzmanība ziņotājas dalībvalsts jaunajā novērtējumā un EFSA jaunajā secinājumā tika veltīta problēmām, kuru dēļ lēma par darbīgās vielas neiekļaušanu. Minētās bažas bija šādas: nepieļaujama iedarbība uz operatoru, nepārliecinošs novērtējums par iedarbību uz strādniekiem un apkārtējiem cilvēkiem un augsta riska pakāpe attiecībā uz putniem, zīdītājiem, ūdens organismiem, bitēm un citiem pie mērķa grupas nepiederošiem posmkājiem.

| (7) | Pieteikuma iesniedzējs nosūtīja jaunu dosjē ar jauniem datiem un informāciju, un tika veikts jauns novērtējums, kas iekļauts papildu ziņojumā un EFSA zinātniskajā ziņojumā par metomilu. Ar to pierādīja, ka iedarbību uz operatoru var samazināt līdz pieņemamam līmenim, ja papildus sākotnējā dosjē minētajiem aizsarglīdzekļiem lieto vēl citus aizsarglīdzekļus. Attiecībā uz apdraudējumu strādniekiem un apkārtējiem cilvēkiem tika paskaidrots, ka atkārtoti iesniegtajā dosjē paredzētie lietošanas veidi nevarētu radīt nepieļaujamu apdraudējumu. Visbeidzot attiecībā uz putniem, zīdītājiem, ūdens organismiem, bitēm un pie mērķa grupas nepiederošiem posmkājiem risku uzskata par pieņemamu, ja tiek ievērota zemākā atļautā lietojuma deva un tiek īstenoti piemēroti riska pārvaldības pasākumi. |
| --- | --- |

(7)

Pieteikuma iesniedzējs nosūtīja jaunu dosjē ar jauniem datiem un informāciju, un tika veikts jauns novērtējums, kas iekļauts papildu ziņojumā un EFSA zinātniskajā ziņojumā par metomilu. Ar to pierādīja, ka iedarbību uz operatoru var samazināt līdz pieņemamam līmenim, ja papildus sākotnējā dosjē minētajiem aizsarglīdzekļiem lieto vēl citus aizsarglīdzekļus. Attiecībā uz apdraudējumu strādniekiem un apkārtējiem cilvēkiem tika paskaidrots, ka atkārtoti iesniegtajā dosjē paredzētie lietošanas veidi nevarētu radīt nepieļaujamu apdraudējumu. Visbeidzot attiecībā uz putniem, zīdītājiem, ūdens organismiem, bitēm un pie mērķa grupas nepiederošiem posmkājiem risku uzskata par pieņemamu, ja tiek ievērota zemākā atļautā lietojuma deva un tiek īstenoti piemēroti riska pārvaldības pasākumi.

| (8) | Tātad pieteikuma iesniedzēja iesniegtie papildu dati un informācija ļauj novērst konkrētās problēmas, kuru dēļ viela netika iekļauta. Citi neatrisināti zinātniski jautājumi nav radušies. |
| --- | --- |

(8)

Tātad pieteikuma iesniedzēja iesniegtie papildu dati un informācija ļauj novērst konkrētās problēmas, kuru dēļ viela netika iekļauta. Citi neatrisināti zinātniski jautājumi nav radušies.

| (9) | Dažādās veiktajās pārbaudēs atklājās, ka metomilu saturošus augu aizsardzības līdzekļus var uzskatīt par tādiem, kas kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut metomilu I pielikumā, lai nodrošinātu, ka atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu, visās dalībvalstīs var piešķirt saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Dažādās veiktajās pārbaudēs atklājās, ka metomilu saturošus augu aizsardzības līdzekļus var uzskatīt par tādiem, kas kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut metomilu I pielikumā, lai nodrošinātu, ka atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu, visās dalībvalstīs var piešķirt saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem.

| (10) | Tomēr, lai nepieļautu tīšas vai netīšas saindēšanās risku, vajadzētu noteikt, ka metomilu saturošos augu aizsardzības līdzekļos jāiekļauj repelenti un/vai vemšanu izraisošas vielas, un atļaut šādus augu aizsardzības līdzekļus izmantot tikai profesionāliem lietotājiem. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr, lai nepieļautu tīšas vai netīšas saindēšanās risku, vajadzētu noteikt, ka metomilu saturošos augu aizsardzības līdzekļos jāiekļauj repelenti un/vai vemšanu izraisošas vielas, un atļaut šādus augu aizsardzības līdzekļus izmantot tikai profesionāliem lietotājiem.

| (11) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EKK. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EKK.

| (12) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza atbilstīgi šīs direktīvas pielikumam.

2. pants

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2010. gada 31. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā 2009. gada 1. septembrī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 31. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp.

2

(3)  OV L 98, 7.4.2001., 6. lpp.

3

(4)  OV L 255, 29.9.2007., 40. lpp.

4

(5)  OV L 15, 18.1.2008., 5. lpp.

5

(6)  EFSA zinātniskais ziņojums (2008) 222. Secinājums par aktīvās vielas metomila pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo pārskatīšanu (atkārtoti izdots 2008. gada 19. decembrī).

6

EFSA

---

PIELIKUMS

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā tabulas beigās pievieno šādu ierakstu:

| Nr. | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Stāšanās spēkā | Iekļaušana ir spēkā līdz | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | “Metomils
  CAS Nr.: 16752-77-50
  CIPAC Nr. 264 | S-metils (EZ)-N-(metilkarbamoiloksi)tioacetimidāts | ≥ 980 g/kg | 2009. gada 1. septembris | 2019. gada 31. augustam | A   DAĻA
  Var atļaut lietot tikai kā insekticīdu dārzeņiem, ar noteikumu, ka lietojuma deva nepārsniedz 0,25 kg darbīgās vielas uz hektāru vienā lietošanas reizē un ka sezonas laikā veic ne vairāk kā divas apstrādes.
  Atļaujas izsniedz tikai profesionāliem lietotājiem.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par metomilu, ko 2009. gada 12. jūnijā pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | operatora drošībai – lietošanas noteikumos norāda, ka jālieto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi. Īpašu uzmanību pievērš iedarbībai uz operatoriem, kuri izmanto uz muguras pārnēsājamas ierīces vai citas rokās turamas ierīces, |

Nr.

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Stāšanās spēkā

Iekļaušana ir spēkā līdz

Īpaši noteikumi

“Metomils

CAS Nr.: 16752-77-50

CIPAC Nr. 264

S-metils (EZ)-N-(metilkarbamoiloksi)tioacetimidāts

≥ 980 g/kg

2009. gada 1. septembris

2019. gada 31. augustam

A   DAĻA

Var atļaut lietot tikai kā insekticīdu dārzeņiem, ar noteikumu, ka lietojuma deva nepārsniedz 0,25 kg darbīgās vielas uz hektāru vienā lietošanas reizē un ka sezonas laikā veic ne vairāk kā divas apstrādes.

Atļaujas izsniedz tikai profesionāliem lietotājiem.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par metomilu, ko 2009. gada 12. jūnijā pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

operatora drošībai – lietošanas noteikumos norāda, ka jālieto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi. Īpašu uzmanību pievērš iedarbībai uz operatoriem, kuri izmanto uz muguras pārnēsājamas ierīces vai citas rokās turamas ierīces,

| — | putnu aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

putnu aizsardzībai,

| — | ūdens organismu aizsardzībai – atļaujas nosacījumos, ja nepieciešams, iekļauj riska mazināšanas pasākumus, piemēram, buferzonas un noteces un noplūdes samazināšanas līdzekļus, |
| --- | --- |

—

ūdens organismu aizsardzībai – atļaujas nosacījumos, ja nepieciešams, iekļauj riska mazināšanas pasākumus, piemēram, buferzonas un noteces un noplūdes samazināšanas līdzekļus,

| — | pie mērķa grupas nepiederošu posmkāju, jo īpaši bišu, aizsardzībai – paredz riska mazināšanas pasākumus, lai novērstu jebkādu kontaktu ar bitēm. |
| --- | --- |

—

pie mērķa grupas nepiederošu posmkāju, jo īpaši bišu, aizsardzībai – paredz riska mazināšanas pasākumus, lai novērstu jebkādu kontaktu ar bitēm.

Dalībvalstis nodrošina, ka preparātos uz metomila bāzes iekļauj iedarbīgus repelentus un/vai vemšanu izraisošus līdzekļus.

Ja vajadzīgs, atļaujas nosacījumos iekļauj turpmākus riska mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Sīkāka informācija par aktīvās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 1.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 25. februāris)

par atbalsta shēmu C 2/08 (ex N 572/07) par jūras tonnāžas nodokļa sistēmas grozījumu, ko plāno īstenot Īrija

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 688)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/626/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minēto pantu (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2007. gada 3. oktobra un 2007. gada 19. novembra elektroniskā pasta vēstulēm Īrijas iestādes paziņoja Komisijai par grozījumu pašreizējā tonnāžas nodokļa shēmā N 504/02, ko Komisija sākotnēji apstiprinājusi 2002. gada 11. decembrī (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar 2007. gada 3. oktobra un 2007. gada 19. novembra elektroniskā pasta vēstulēm Īrijas iestādes paziņoja Komisijai par grozījumu pašreizējā tonnāžas nodokļa shēmā N 504/02, ko Komisija sākotnēji apstiprinājusi 2002. gada 11. decembrī (2).

| (2) | Ar 2008. gada 16. janvāra vēstuli (3) Komisija informēja Īriju par lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz grozījumu minētajā shēmā. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2008. gada 16. janvāra vēstuli (3) Komisija informēja Īriju par lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz grozījumu minētajā shēmā.

| (3) | Lēmumu 2008. gada 14. maijā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Īrija iesniedza apsvērumus 2008. gada 29. februārī. No ieinteresētajām personām Komisija apsvērumus nesaņēma. |
| --- | --- |

(3)

Lēmumu 2008. gada 14. maijā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Īrija iesniedza apsvērumus 2008. gada 29. februārī. No ieinteresētajām personām Komisija apsvērumus nesaņēma.

2.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

2.1.   Īrijas 2002. gada tonnāžas nodokļa būtiskie noteikumi

| (4) | Īrijas tonnāžas nodoklis, ko ieviesa 2002. gadā, ir “nodokļu shēma, ko piemēro kuģniecības sabiedrībām, kuras nodarbojas ar jūras pārvadājumiem. Prasībām atbilstošas sabiedrības var izvēlēties, ka to kuģniecības darbības apliek ar nodokli, pamatojoties uz flotes neto tonnāžu, nevis uz faktisko peļņu. Prasībām atbilstošām sabiedrībām režīms jāizvēlas trīs gados no tiesību akta spēkā stāšanās dienas. Sabiedrībām, kas izvēlējušās tonnāžas nodokļa shēmu, tā jāpiemēro desmit gadus (tonnāžas nodokļa periods).
  Ja vairākas prasībām atbilstošas Īrijas sabiedrības pieder pie vienas sabiedrību grupas, tonnāžas nodokļa shēma jāizvēlas visām sabiedrībām. Komercdarbības, uz kurām neattiecas tonnāžas nodoklis, apliek ar nodokļiem, pamatojoties uz uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas parastajiem noteikumiem.
  Saskaņā ar [...] tonnāžas nodokļa shēmu prasībām atbilstošām kuģniecības sabiedrībām nodokļa apmēru nosaka, pamatojoties uz prasībām atbilstošās flotes neto tonnāžu. Uz visām atbilstīgajām darbībām attiecināmos apliekamos ienākumus katram kuģim, kam piemēro tonnāžas nodokli, nosaka kā fiksētu kopsummu, kuru aprēķina atkarībā no kuģa neto tonnāžas – par katrām 100 neto tonnām (NT) un par katru iesākto 24 stundu periodu neatkarīgi no tā, vai kuģis atrodas vai neatrodas ekspluatācijā:






  līdz 1 000 neto tonnām | EUR 1,00 par 100 NT, |
| --- | --- | --- |
| no 1 001 līdz 10 000 neto tonnām | EUR 0,75 par 100 NT, |
| no 10 001 līdz 25 000 neto tonnām | EUR 0,50 par 100 NT, |
| vairāk nekā 25 000 neto tonnu | EUR 0,25 par 100 NT. |

(4)

Īrijas tonnāžas nodoklis, ko ieviesa 2002. gadā, ir “nodokļu shēma, ko piemēro kuģniecības sabiedrībām, kuras nodarbojas ar jūras pārvadājumiem. Prasībām atbilstošas sabiedrības var izvēlēties, ka to kuģniecības darbības apliek ar nodokli, pamatojoties uz flotes neto tonnāžu, nevis uz faktisko peļņu. Prasībām atbilstošām sabiedrībām režīms jāizvēlas trīs gados no tiesību akta spēkā stāšanās dienas. Sabiedrībām, kas izvēlējušās tonnāžas nodokļa shēmu, tā jāpiemēro desmit gadus (tonnāžas nodokļa periods).

Ja vairākas prasībām atbilstošas Īrijas sabiedrības pieder pie vienas sabiedrību grupas, tonnāžas nodokļa shēma jāizvēlas visām sabiedrībām. Komercdarbības, uz kurām neattiecas tonnāžas nodoklis, apliek ar nodokļiem, pamatojoties uz uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas parastajiem noteikumiem.

Saskaņā ar [...] tonnāžas nodokļa shēmu prasībām atbilstošām kuģniecības sabiedrībām nodokļa apmēru nosaka, pamatojoties uz prasībām atbilstošās flotes neto tonnāžu. Uz visām atbilstīgajām darbībām attiecināmos apliekamos ienākumus katram kuģim, kam piemēro tonnāžas nodokli, nosaka kā fiksētu kopsummu, kuru aprēķina atkarībā no kuģa neto tonnāžas – par katrām 100 neto tonnām (NT) un par katru iesākto 24 stundu periodu neatkarīgi no tā, vai kuģis atrodas vai neatrodas ekspluatācijā:

līdz 1 000 neto tonnām

EUR 1,00 par 100 NT,

no 1 001 līdz 10 000 neto tonnām

EUR 0,75 par 100 NT,

no 10 001 līdz 25 000 neto tonnām

EUR 0,50 par 100 NT,

vairāk nekā 25 000 neto tonnu

EUR 0,25 par 100 NT.

Šādi aprēķinātiem ienākumiem piemēro Īrijas uzņēmumu ienākuma nodokļa standarta likmi 12,5 % apmērā.” (5)

2.2.   Laika fraktēšanas ierobežojums saskaņā ar 2002. gada tonnāžas nodokļa shēmu

| (5) | Viens no “priekšnoteikumiem iekļaušanai [2002. gada] tonnāžas nodokļa shēmā ir tas, ka prasībām atbilstošo kuģu daļa, kas ir pašas kuģniecības sabiedrības īpašumā un izteikta kuģu tonnāžā, nedrīkst būt mazāka par 25 % no visu prasībām atbilstošo sabiedrības kuģu tonnāžas. Iekļaušanai un palikšanai tonnāžas nodokļa shēmā ir izvirzīts noteikums, ka sabiedrības fraktēto kuģu tonnāža [attiecas arī uz laika fraktēšanu] nedrīkst pārsniegt 75 % no visu ekspluatējamo, prasībām atbilstošo kuģu neto tonnāžas. Grupas gadījumā fraktēšanas ierobežojums ir 75 % no visu prasībām atbilstošo grupas sabiedrību ekspluatējamo, prasībām atbilstošo kuģu kopējās neto tonnāžas. “Fraktēt kuģi” nozīmē nomāt to kopā ar apkalpi, ko nodrošinājis fraktētājs, pretēji berbouta fraktēšanas definīcijai, saskaņā ar kuru kuģa apkalpe jānodrošina nomniekam.” (6) |
| --- | --- |

(5)

Viens no “priekšnoteikumiem iekļaušanai [2002. gada] tonnāžas nodokļa shēmā ir tas, ka prasībām atbilstošo kuģu daļa, kas ir pašas kuģniecības sabiedrības īpašumā un izteikta kuģu tonnāžā, nedrīkst būt mazāka par 25 % no visu prasībām atbilstošo sabiedrības kuģu tonnāžas. Iekļaušanai un palikšanai tonnāžas nodokļa shēmā ir izvirzīts noteikums, ka sabiedrības fraktēto kuģu tonnāža [attiecas arī uz laika fraktēšanu] nedrīkst pārsniegt 75 % no visu ekspluatējamo, prasībām atbilstošo kuģu neto tonnāžas. Grupas gadījumā fraktēšanas ierobežojums ir 75 % no visu prasībām atbilstošo grupas sabiedrību ekspluatējamo, prasībām atbilstošo kuģu kopējās neto tonnāžas. “Fraktēt kuģi” nozīmē nomāt to kopā ar apkalpi, ko nodrošinājis fraktētājs, pretēji berbouta fraktēšanas definīcijai, saskaņā ar kuru kuģa apkalpe jānodrošina nomniekam.” (6)

2.3.   Paziņotie grozījumi

2.3.1.   Laika fraktēšanas ierobežojuma atcelšana

| (6) | Īrijas iestādes gatavojas atcelt laika fraktēšanas ierobežojumu. Saskaņā ar paziņojumu sabiedrība vai sabiedrību grupa tādā veidā varētu izmantot tonnāžas nodokļa shēmas priekšrocības arī tad, ja tām nepiederētu neviens kuģis. Īrijas iestādes uzskata, ka ierobežojums jāatceļ vairāku iemeslu dēļ:






  a) | lai nodrošinātu to Īrijā reģistrēto kuģniecības sabiedrību tiesības, kuras atbilst visiem citiem pašreizējiem atbilstības kritērijiem, bet nevar izvēlēties tonnāžas nodokļa shēmu laika fraktēšanas pārmērīgā apjoma dēļ; |
| --- | --- | --- |

(6)

Īrijas iestādes gatavojas atcelt laika fraktēšanas ierobežojumu. Saskaņā ar paziņojumu sabiedrība vai sabiedrību grupa tādā veidā varētu izmantot tonnāžas nodokļa shēmas priekšrocības arī tad, ja tām nepiederētu neviens kuģis. Īrijas iestādes uzskata, ka ierobežojums jāatceļ vairāku iemeslu dēļ:

a)

lai nodrošinātu to Īrijā reģistrēto kuģniecības sabiedrību tiesības, kuras atbilst visiem citiem pašreizējiem atbilstības kritērijiem, bet nevar izvēlēties tonnāžas nodokļa shēmu laika fraktēšanas pārmērīgā apjoma dēļ;

| b) | lai sabiedrības, kas izmanto Īrijas tonnāžas nodokļa priekšrocības (turpmāk “Īrijas sabiedrības, kam piemēro tonnāžas nodokļa shēmu”) un ir iesaistītas darbībās, uz kurām attiecas tonnāžas nodokļa shēma, varētu elastīgāk izmantot tirgus apstākļus, nepārkāpjot tonnāžas nodokļa shēmas nosacījumus; |
| --- | --- |

b)

lai sabiedrības, kas izmanto Īrijas tonnāžas nodokļa priekšrocības (turpmāk “Īrijas sabiedrības, kam piemēro tonnāžas nodokļa shēmu”) un ir iesaistītas darbībās, uz kurām attiecas tonnāžas nodokļa shēma, varētu elastīgāk izmantot tirgus apstākļus, nepārkāpjot tonnāžas nodokļa shēmas nosacījumus;

| c) | lai nosacījumos, ko piemēro uz laiku fraktētai flotei, nodrošinātu paritāti ar citu dalībvalstu režīmiem; |
| --- | --- |

c)

lai nosacījumos, ko piemēro uz laiku fraktētai flotei, nodrošinātu paritāti ar citu dalībvalstu režīmiem;

| d) | lai paplašinātu krastā veicamās kuģu pārvaldības darbības; |
| --- | --- |

d)

lai paplašinātu krastā veicamās kuģu pārvaldības darbības;

| e) | lai sabiedrībām, kam piemēro tonnāžas nodokļa shēmu, nenāktos cedēt komercdarbību sabiedrībām, kam tonnāžas nodokļa shēmu nepiemēro, un perspektīvā trešo valstu kuģu ekspluatantiem un lai tām nebūtu liegts izmantot Īrijas tonnāžas nodokļa shēmu ierobežojumu pārsniegšanas dēļ. |
| --- | --- |

e)

lai sabiedrībām, kam piemēro tonnāžas nodokļa shēmu, nenāktos cedēt komercdarbību sabiedrībām, kam tonnāžas nodokļa shēmu nepiemēro, un perspektīvā trešo valstu kuģu ekspluatantiem un lai tām nebūtu liegts izmantot Īrijas tonnāžas nodokļa shēmu ierobežojumu pārsniegšanas dēļ.

2.3.2.   Ilgums

| (7) | Paziņoto tonnāžas nodokļa tiesību akta grozījumu var piemērot tikai pēc Komisijas apstiprinājuma, bet sākot no grozījuma izdarīšanas valsts tiesību aktā 2006. gada janvārī. |
| --- | --- |

(7)

Paziņoto tonnāžas nodokļa tiesību akta grozījumu var piemērot tikai pēc Komisijas apstiprinājuma, bet sākot no grozījuma izdarīšanas valsts tiesību aktā 2006. gada janvārī.

| (8) | Grozījums nemaina tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanas ilgumu – pašreizējā tonnāžas nodokļa režīma desmit gadu termiņš beidzas 2012. gada 31. decembrī. Kopumā prasībām atbilstošu sabiedrību rīcībā būs tikai 36 mēneši, lai izvēlētos pievienošanos tonnāžas nodokļa shēmai, kļūstot par prasībām atbilstošām sabiedrībām, t. i., ar Īrijas uzņēmumu ienākuma nodokli apliekamām sabiedrībām, kas ekspluatē prasībām atbilstošus kuģus un Īrijā veic prasībām atbilstošu kuģu stratēģisko un komerciālo pārvaldību. |
| --- | --- |

(8)

Grozījums nemaina tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanas ilgumu – pašreizējā tonnāžas nodokļa režīma desmit gadu termiņš beidzas 2012. gada 31. decembrī. Kopumā prasībām atbilstošu sabiedrību rīcībā būs tikai 36 mēneši, lai izvēlētos pievienošanos tonnāžas nodokļa shēmai, kļūstot par prasībām atbilstošām sabiedrībām, t. i., ar Īrijas uzņēmumu ienākuma nodokli apliekamām sabiedrībām, kas ekspluatē prasībām atbilstošus kuģus un Īrijā veic prasībām atbilstošu kuģu stratēģisko un komerciālo pārvaldību.

2.3.3.   Atbalsta saņēmēji

| (9) | Grozījumu piemēro visām sabiedrībām, kas pašlaik ir tiesīgas izmantot tonnāžas nodokļa režīma priekšrocības, un sabiedrībām vai sabiedrību grupām, kuras atbilst šādām prasībām:






  a) | tās ir apliekamas ar Īrijas uzņēmumu ienākuma nodokli; |
| --- | --- | --- |

(9)

Grozījumu piemēro visām sabiedrībām, kas pašlaik ir tiesīgas izmantot tonnāžas nodokļa režīma priekšrocības, un sabiedrībām vai sabiedrību grupām, kuras atbilst šādām prasībām:

a)

tās ir apliekamas ar Īrijas uzņēmumu ienākuma nodokli;

| b) | tās gūst ienākumus no prasībām atbilstošiem kuģiem, kuri veic prasībām atbilstošas darbības, un tās izvēlas tonnāžas nodokļa režīmu; |
| --- | --- |

b)

tās gūst ienākumus no prasībām atbilstošiem kuģiem, kuri veic prasībām atbilstošas darbības, un tās izvēlas tonnāžas nodokļa režīmu;

| c) | tās, atrodoties Īrijā, veic prasībām atbilstošas kuģniecības stratēģisko un komerciālo pārvaldību. |
| --- | --- |

c)

tās, atrodoties Īrijā, veic prasībām atbilstošas kuģniecības stratēģisko un komerciālo pārvaldību.

2.3.4.   Budžets

| (10) | Īrijas iestādes prognozē, ka no 2006. gada 1. janvāra piemērojamās laika fraktēšanas ierobežojuma atcelšanas izmaksas pirmajā gadā būs aptuveni EUR 5,88 milj. ņemot vērā iepriekšējo tirgus augšupeju. Gaidāms, ka vidējā termiņā (no 2007. līdz 2009. gadam), ienākumiem samazinoties līdz vidējam tirgus līmenim, izmaksas samazināsies līdz aptuveni EUR 1,38 milj. |
| --- | --- |

(10)

Īrijas iestādes prognozē, ka no 2006. gada 1. janvāra piemērojamās laika fraktēšanas ierobežojuma atcelšanas izmaksas pirmajā gadā būs aptuveni EUR 5,88 milj. ņemot vērā iepriekšējo tirgus augšupeju. Gaidāms, ka vidējā termiņā (no 2007. līdz 2009. gadam), ienākumiem samazinoties līdz vidējam tirgus līmenim, izmaksas samazināsies līdz aptuveni EUR 1,38 milj.

2.4.   Oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas pamatojums

| (11) | Lēmumā par EK līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras sākšanu Komisija apšaubīja Īrijas iestāžu paziņoto grozījumu saderību ar principiem, kas noteikti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu jūras transportam (7) (turpmāk “Pamatnostādnes”). Jo īpaši Komisija apšaubīja Īrijas rīcības saderību, vienpusēji atceļot saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu atļauto maksimālo uz laiku fraktēto kuģu skaitu. Komisija atzīmēja, ka šādu laika fraktēšanas ierobežojumu pilnīga atcelšana var radīt fiskālu konkurenci starp vairāk vai mazāk pievilcīgām tonnāžas nodokļa shēmām Kopienā. Tā kā Pamatnostādnēs ir apstiprināts, ka šādu fiskālu konkurenci nedrīkst atstāt bez ievērības (8), Īrijas iestāžu ierosinātie grozījumi, kas paredz pilnīgi atcelt laika fraktēšanas ierobežojumus, varētu būt pretrunā Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajām “kopīgām interesēm”, uz kurām pamatojas tonnāžas nodokļu apstiprinājums. |
| --- | --- |

(11)

Lēmumā par EK līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras sākšanu Komisija apšaubīja Īrijas iestāžu paziņoto grozījumu saderību ar principiem, kas noteikti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu jūras transportam (7) (turpmāk “Pamatnostādnes”). Jo īpaši Komisija apšaubīja Īrijas rīcības saderību, vienpusēji atceļot saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu atļauto maksimālo uz laiku fraktēto kuģu skaitu. Komisija atzīmēja, ka šādu laika fraktēšanas ierobežojumu pilnīga atcelšana var radīt fiskālu konkurenci starp vairāk vai mazāk pievilcīgām tonnāžas nodokļa shēmām Kopienā. Tā kā Pamatnostādnēs ir apstiprināts, ka šādu fiskālu konkurenci nedrīkst atstāt bez ievērības (8), Īrijas iestāžu ierosinātie grozījumi, kas paredz pilnīgi atcelt laika fraktēšanas ierobežojumus, varētu būt pretrunā Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajām “kopīgām interesēm”, uz kurām pamatojas tonnāžas nodokļu apstiprinājums.

| (12) | Turklāt Komisija pauda šaubas arī par plānotā pasākuma iespējamo piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Tas varētu notikt, ja atbalstu saskaņā ar paziņoto grozījumu piešķirtu no 2006. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt Komisija pauda šaubas arī par plānotā pasākuma iespējamo piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Tas varētu notikt, ja atbalstu saskaņā ar paziņoto grozījumu piešķirtu no 2006. gada 1. janvāra.

2.5.   Īrijas iesniegtie apsvērumi

| (13) | Ar 2008. gada 29. februāra vēstuli Īrija iesniedza šādus apsvērumus:






  a) | tirgus apstākļi, kuros Īrija vēlas atcelt laika fraktēšanas ierobežojumus, ietekmē ne vien Īrijas, bet arī Kopienas un trešo valstu kuģu īpašniekus. Īpaši strauji kopš 2002. gada pieaudzis vispārējais beztaras preču pieprasījums; |
| --- | --- | --- |

(13)

Ar 2008. gada 29. februāra vēstuli Īrija iesniedza šādus apsvērumus:

a)

tirgus apstākļi, kuros Īrija vēlas atcelt laika fraktēšanas ierobežojumus, ietekmē ne vien Īrijas, bet arī Kopienas un trešo valstu kuģu īpašniekus. Īpaši strauji kopš 2002. gada pieaudzis vispārējais beztaras preču pieprasījums;

| b) | laika fraktēšana ļauj elastīgāk rīkoties kuģu īpašniekiem, kas noslēguši beramkravu pārvadājumu līgumus ar beztaras preču eksporta un importa uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

laika fraktēšana ļauj elastīgāk rīkoties kuģu īpašniekiem, kas noslēguši beramkravu pārvadājumu līgumus ar beztaras preču eksporta un importa uzņēmumiem;

| c) | līdzīgus pasākumus īsteno citas dalībvalstis (piemēram, Dānija). |
| --- | --- |

c)

līdzīgus pasākumus īsteno citas dalībvalstis (piemēram, Dānija).

3.   NOVĒRTĒJUMS

3.1.   Atbalsta esība

| (14) | Attiecībā uz atbalsta esību Komisija uzskata, ka ar 2002. gada Lēmumu N 504/02 (9) apstiprinātā Īrijas tonnāžas nodokļa shēma arī pēc paziņotā grozījuma ir uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz atbalsta esību Komisija uzskata, ka ar 2002. gada Lēmumu N 504/02 (9) apstiprinātā Īrijas tonnāžas nodokļa shēma arī pēc paziņotā grozījuma ir uzskatāma par valsts atbalstu.

| (15) | Arī pēc laika fraktēšanas ierobežojuma atcelšanas Īrijas iestādes turpinās piešķirt atvieglojumus no valsts līdzekļiem, tādējādi dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, jo pasākums aptver tikai kuģniecības nozari. Šādi atvieglojumi draud radīt konkurences traucējumus un varētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo šādas kuģniecības darbības parasti ir starptautiskas. Tāpēc arī pēc paziņotā grozījuma Īrijas 2002. gada tonnāžas nodokļa shēma ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(15)

Arī pēc laika fraktēšanas ierobežojuma atcelšanas Īrijas iestādes turpinās piešķirt atvieglojumus no valsts līdzekļiem, tādējādi dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, jo pasākums aptver tikai kuģniecības nozari. Šādi atvieglojumi draud radīt konkurences traucējumus un varētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo šādas kuģniecības darbības parasti ir starptautiskas. Tāpēc arī pēc paziņotā grozījuma Īrijas 2002. gada tonnāžas nodokļa shēma ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

3.2.   Novērtējuma juridiskais pamats

| (16) | Paziņotā pasākuma saderības novērtējuma juridiskais pamats ir Pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(16)

Paziņotā pasākuma saderības novērtējuma juridiskais pamats ir Pamatnostādnes.

3.3.   Pasākuma saderība

| (17) | Pamatnostādnēs noteikts, ka “valsts atbalsta mērķis kopējā jūras transporta politikā ir veicināt Kopienas flotu konkurētspēju pasaules kuģniecības tirgū. Tāpēc nodokļu atvieglojumu shēmas parasti būtu jāsaista ar Kopienas karogu. Tomēr izņēmuma kārtā tās var apstiprināt arī gadījumos, kad tās piemēro visai flotei, kuru ekspluatē kuģu īpašnieks, kas reģistrēts kādas dalībvalsts teritorijā, kur piemēro uzņēmumu ienākuma nodokli, ja ir pierādīts, ka visu attiecīgo kuģu stratēģiskā un komerciālā pārvaldība faktiski notiek attiecīgajā teritorijā un ka šī darbība ievērojami sekmē saimniecisko darbību un nodarbinātību Kopienā.” (10) |
| --- | --- |

(17)

Pamatnostādnēs noteikts, ka “valsts atbalsta mērķis kopējā jūras transporta politikā ir veicināt Kopienas flotu konkurētspēju pasaules kuģniecības tirgū. Tāpēc nodokļu atvieglojumu shēmas parasti būtu jāsaista ar Kopienas karogu. Tomēr izņēmuma kārtā tās var apstiprināt arī gadījumos, kad tās piemēro visai flotei, kuru ekspluatē kuģu īpašnieks, kas reģistrēts kādas dalībvalsts teritorijā, kur piemēro uzņēmumu ienākuma nodokli, ja ir pierādīts, ka visu attiecīgo kuģu stratēģiskā un komerciālā pārvaldība faktiski notiek attiecīgajā teritorijā un ka šī darbība ievērojami sekmē saimniecisko darbību un nodarbinātību Kopienā.” (10)

| (18) | Pamatnostādnēs nav minēti nekādi ierobežojumi uz laiku fraktētu kuģu iekļaušanai tonnāžas nodokļa shēmās. Agrākos lēmumos Komisija ir apstiprinājusi shēmas, kas aptver sabiedrības, kurās attiecība starp pašas sabiedrības īpašumā esošu (vai uz berbouta līguma pamata fraktētu) un uz laiku vai reisu fraktētu kuģu tonnāžu ir 3 pret 1 (11), 4 pret 1 (12) vai 10 pret 1 (13). |
| --- | --- |

(18)

Pamatnostādnēs nav minēti nekādi ierobežojumi uz laiku fraktētu kuģu iekļaušanai tonnāžas nodokļa shēmās. Agrākos lēmumos Komisija ir apstiprinājusi shēmas, kas aptver sabiedrības, kurās attiecība starp pašas sabiedrības īpašumā esošu (vai uz berbouta līguma pamata fraktētu) un uz laiku vai reisu fraktētu kuģu tonnāžu ir 3 pret 1 (11), 4 pret 1 (12) vai 10 pret 1 (13).

| (19) | Šādas attiecības nolūks ir nodrošināt, lai sabiedrības, kam piemēro tonnāžas nodokļa shēmu, ar laiku nekļūtu par vienkāršām kuģu brokeru sabiedrībām, kas neatbild ne par ekspluatējamo kuģu apkalpi, ne tehnisko apkopi. Ja sabiedrības, kam piemēro tonnāžas nodokļa shēmu, ekspluatētu tikai uz laiku vai reisu fraktētus kuģus, tās zaudētu ar kuģu apkalpes un tehnisko apkopi saistīto zinātību, bet tas būtu pretrunā vienam no Pamatnostādņu 2.2. iedaļas pirmās daļas ceturtajā ievilkumā minētajiem mērķiem, proti, “saglabāt un pilnveidot zinātību jūrniecības jomā”. |
| --- | --- |

(19)

Šādas attiecības nolūks ir nodrošināt, lai sabiedrības, kam piemēro tonnāžas nodokļa shēmu, ar laiku nekļūtu par vienkāršām kuģu brokeru sabiedrībām, kas neatbild ne par ekspluatējamo kuģu apkalpi, ne tehnisko apkopi. Ja sabiedrības, kam piemēro tonnāžas nodokļa shēmu, ekspluatētu tikai uz laiku vai reisu fraktētus kuģus, tās zaudētu ar kuģu apkalpes un tehnisko apkopi saistīto zinātību, bet tas būtu pretrunā vienam no Pamatnostādņu 2.2. iedaļas pirmās daļas ceturtajā ievilkumā minētajiem mērķiem, proti, “saglabāt un pilnveidot zinātību jūrniecības jomā”.

| (20) | Jāatzīst arī, ka šāda attiecība ir sekmējusi vēl viena Pamatnostādņu mērķa sasniegšanu, palīdzot valsts iestādēm kontrolēt, vai krasta darbības, kas attiecas uz kuģiem, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, notiek Kopienas/EEZ teritorijā. Jādomā, ka gadījumos, kad kuģi pieder kuģu īpašniekiem, kam piemēro tonnāžas nodokli, vai tiek fraktēti uz berbouta līguma pamata, īpašnieki paši nodrošina apkalpes pārvaldību. Ja abas šīs darbības nodrošina vienā sabiedrībā, fiskālajām iestādēm ir vieglāk pārbaudīt, vai ar kuģiem saistītās krasta darbības notiek Kopienas/EEZ teritorijā. Šajā gadījumā mērķis ir palīdzēt “konsolidēt dalībvalstīs izveidoto jūrniecības klasteri” saskaņā ar Pamatnostādņu 2.2. iedaļas pirmās daļas trešo ievilkumu. |
| --- | --- |

(20)

Jāatzīst arī, ka šāda attiecība ir sekmējusi vēl viena Pamatnostādņu mērķa sasniegšanu, palīdzot valsts iestādēm kontrolēt, vai krasta darbības, kas attiecas uz kuģiem, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, notiek Kopienas/EEZ teritorijā. Jādomā, ka gadījumos, kad kuģi pieder kuģu īpašniekiem, kam piemēro tonnāžas nodokli, vai tiek fraktēti uz berbouta līguma pamata, īpašnieki paši nodrošina apkalpes pārvaldību. Ja abas šīs darbības nodrošina vienā sabiedrībā, fiskālajām iestādēm ir vieglāk pārbaudīt, vai ar kuģiem saistītās krasta darbības notiek Kopienas/EEZ teritorijā. Šajā gadījumā mērķis ir palīdzēt “konsolidēt dalībvalstīs izveidoto jūrniecības klasteri” saskaņā ar Pamatnostādņu 2.2. iedaļas pirmās daļas trešo ievilkumu.

| (21) | Tomēr ierobežojuma pilnīgas atcelšanas gadījumā tonnāžas nodokļa režīma priekšrocības varētu izmantot uzņēmumi, kas ekspluatē tikai uz laiku vai reisu fraktētus kuģus. Šajā sakarībā Komisija uzskata, ka paziņotais grozījums nesaskan ar 19. un 20. apsvērumā minētajiem mērķiem. Komisija uzskata, ka attiecībai starp fraktētiem un sabiedrības īpašumā esošiem kuģiem vajadzētu būt vismaz 10 pret 1. |
| --- | --- |

(21)

Tomēr ierobežojuma pilnīgas atcelšanas gadījumā tonnāžas nodokļa režīma priekšrocības varētu izmantot uzņēmumi, kas ekspluatē tikai uz laiku vai reisu fraktētus kuģus. Šajā sakarībā Komisija uzskata, ka paziņotais grozījums nesaskan ar 19. un 20. apsvērumā minētajiem mērķiem. Komisija uzskata, ka attiecībai starp fraktētiem un sabiedrības īpašumā esošiem kuģiem vajadzētu būt vismaz 10 pret 1.

| (22) | Ja iepriekš minētie mērķi netiek sasniegti, Komisija uzskata, ka fraktētajiem kuģiem būtu jāpalīdz sasniegt citu Pamatnostādnēs minētu mērķi, proti, veicināt kuģu reģistrāciju vai pārreģistrāciju dalībvalstu reģistros saskaņā ar Pamatnostādņu 2.2. iedaļas pirmās daļas otro ievilkumu. Tādējādi arī tad, ja kuģu apkalpes pārvaldība un tehniskā apkope nenotiek Kopienas/EEZ teritorijā, Komisija varētu pieņemt, ka kopīgās intereses ir aizsargātas, ja attiecīgais kuģis peld ar Kopienas/EEZ valsts karogu. |
| --- | --- |

(22)

Ja iepriekš minētie mērķi netiek sasniegti, Komisija uzskata, ka fraktētajiem kuģiem būtu jāpalīdz sasniegt citu Pamatnostādnēs minētu mērķi, proti, veicināt kuģu reģistrāciju vai pārreģistrāciju dalībvalstu reģistros saskaņā ar Pamatnostādņu 2.2. iedaļas pirmās daļas otro ievilkumu. Tādējādi arī tad, ja kuģu apkalpes pārvaldība un tehniskā apkope nenotiek Kopienas/EEZ teritorijā, Komisija varētu pieņemt, ka kopīgās intereses ir aizsargātas, ja attiecīgais kuģis peld ar Kopienas/EEZ valsts karogu.

| (23) | Tādējādi Komisija uzskata, ka minētos mērķus var sasniegt, ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | fraktētais kuģis ir reģistrēts Kopienas vai EEZ kuģu reģistrā; vai |
| --- | --- | --- |

(23)

Tādējādi Komisija uzskata, ka minētos mērķus var sasniegt, ievērojot šādus nosacījumus:

a)

fraktētais kuģis ir reģistrēts Kopienas vai EEZ kuģu reģistrā; vai

| b) | kuģa apkalpes pārvaldība un tehniskā apkope notiek Kopienas vai EEZ teritorijā. |
| --- | --- |

b)

kuģa apkalpes pārvaldība un tehniskā apkope notiek Kopienas vai EEZ teritorijā.

| (24) | Ja ir ievēroti šie nosacījumi, iepriekš minētie Pamatnostādņu mērķi ir sasniegti. |
| --- | --- |

(24)

Ja ir ievēroti šie nosacījumi, iepriekš minētie Pamatnostādņu mērķi ir sasniegti.

| (25) | Lai nepieļautu paziņotā grozījuma piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, saskaņā ar nesenu judikatūru (14) grozījumu var apstiprināt no 2007. gada 1. janvāra (t. i., no paziņošanas dienas), |
| --- | --- |

(25)

Lai nepieļautu paziņotā grozījuma piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, saskaņā ar nesenu judikatūru (14) grozījumu var apstiprināt no 2007. gada 1. janvāra (t. i., no paziņošanas dienas),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisijas 2002. gada 11. decembrī sākotnēji apstiprinātās tonnāžas nodokļa shēmas N 504/02 paziņotais grozījums ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja ir ievēroti 2. pantā minētie nosacījumi.

To var piemērot no 2007. gada 1. janvāra.

2. pants

Attiecība starp kuģiem, kurus fraktē katra sabiedrība, kam piemēro tonnāžas nodokļa shēmu, un šādai sabiedrībai piederošiem kuģiem ir vismaz 10 pret 1.

Katrs fraktētais kuģis, kuru izmanto konkrēta sabiedrība, kam piemēro tonnāžas nodokļa shēmu, atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | fraktētais kuģis ir reģistrēts Kopienas vai EEZ kuģu reģistrā; |
| --- | --- |

a)

fraktētais kuģis ir reģistrēts Kopienas vai EEZ kuģu reģistrā;

| b) | fraktētā kuģa apkalpes pārvaldība un tehniskā apkope notiek Kopienas vai EEZ teritorijā. |
| --- | --- |

b)

fraktētā kuģa apkalpes pārvaldība un tehniskā apkope notiek Kopienas vai EEZ teritorijā.

3. pants

Īrija divos mēnešos no šā lēmuma paziņošanas informē Komisiju par tā izpildei veiktajiem pasākumiem.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Īrijai.

Briselē, 2009. gada 25. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV C 117, 14.5.2008, 32. lpp.

1

(2)  Lēmums C(2002) 4371, galīgā redakcija.

2

(3)  SG(2008)D/200091.

3

(4)  OV C 117, 14.5.2008, 32. lpp.

4

(5)  Lēmums C(2002) 4371, galīgā redakcija, 3.–6. punkts.

5

(6)  Lēmums C(2002) 4371, galīgā redakcija, 26. punkts.

6

(7)  OV C 13, 17.1.2004, 3. lpp.

7

(8)  Pamatnostādņu 3.1. iedaļa: Kuģu īpašnieku sabiedrībām piemērojamais fiskālais režīms.

8

(9)  Sk. šā lēmuma 2. zemsvītras piezīmi.

9

(10)  Pamatnostādņu 3.1. iedaļas septītā daļa.

10

(11)  Sk., piemēram, Komisijas Lēmumu C 20/03, kas pieejams interneta adresē http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2003:145:0004:0047:FR:PDF, Komisijas Lēmumu N 572/02, kas oficiālajā valodā pieejams interneta adresē http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n572-02.pdf

11

(12)  Komisijas 2002. gada 12. marta Lēmums (valsts atbalsts N 563/01), oficiālajā valodā pieejams interneta adresē http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

12

(13)  Sk. Komisijas Lēmumu C 58/08, vēl nav publicēts.

13

(14)  Sk. 2008. gada 18. decembra spriedumu lietā C-384/07 Wienstrom GmbH pret Bundesminister für Wirtschaft und Arbeit, vēl nav paziņots, un jo īpaši tā 26. punktu: “Ja atbalsta projekts ir pienācīgi paziņots Komisijai un nav īstenots pirms šā lēmuma pieņemšanas, to var sākt piemērot no tā pieņemšanas dienas, attiecīgā gadījumā arī attiecībā uz iepriekšēju laikposmu, uz kuru attiecas pasākums, kas atzīts par saderīgu”.

14

Wienstrom GmbH

Bundesminister für Wirtschaft und Arbeit

---

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

| 1.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/25

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2009. gada 31. jūlijs)

par valdības finanšu statistiku

(pārstrādātā redakcija)

(ECB/2009/20)

(2009/627/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 5.1. pantu, 5.2. pantu, 12.1. pantu un 14.3. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 479/2009 par Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru piemērošanu (1),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (2),

tā kā:

| (1) | 2005. gada 17. februāra Pamatnostādne ECB/2005/5 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un statistikas informācijas sniegšanas procedūrām Eiropas Centrālo banku sistēmā valdības finanšu statistikas jomā (3) ir vairākas reizes grozīta. Tā kā šajā pamatnostādnē jāveic turpmāki grozījumi, tā skaidrības un pārskatāmības nolūkā ir jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

2005. gada 17. februāra Pamatnostādne ECB/2005/5 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un statistikas informācijas sniegšanas procedūrām Eiropas Centrālo banku sistēmā valdības finanšu statistikas jomā (3) ir vairākas reizes grozīta. Tā kā šajā pamatnostādnē jāveic turpmāki grozījumi, tā skaidrības un pārskatāmības nolūkā ir jāpārstrādā.

| (2) | Lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) varētu pildīt savus uzdevumus, tai ekonomikas un monetārās analīzes mērķiem nepieciešama visaptveroša valdības finanšu statistika (VFS), t. i., tāda statistika, kas aptver visus darījumus, t. sk. darījumus, kuros valdība rīkojas kā Eiropas Savienības iestāžu pārstāve. |
| --- | --- |

(2)

Lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) varētu pildīt savus uzdevumus, tai ekonomikas un monetārās analīzes mērķiem nepieciešama visaptveroša valdības finanšu statistika (VFS), t. i., tāda statistika, kas aptver visus darījumus, t. sk. darījumus, kuros valdība rīkojas kā Eiropas Savienības iestāžu pārstāve.

| (3) | Šajā pamatnostādnē noteiktās procedūras neietekmē atbildību un kompetenci dalībvalstu līmenī un Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Šajā pamatnostādnē noteiktās procedūras neietekmē atbildību un kompetenci dalībvalstu līmenī un Kopienas līmenī.

| (4) | Ir jāizveido efektīvas procedūras VFS sniegšanai ECBS ietvaros, lai nodrošinātu, ka ECBS rīcībā savlaicīgi ir VFS, kas atbilst ECBS vajadzībām, un ka savstarpēji atbilst VFS un to pašu rādītāju prognozes, ko sagatavojušas nacionālās centrālās bankas (NCB), neatkarīgi no tā, vai statistiku sagatavo NCB vai kompetentas valstu iestādes. |
| --- | --- |

(4)

Ir jāizveido efektīvas procedūras VFS sniegšanai ECBS ietvaros, lai nodrošinātu, ka ECBS rīcībā savlaicīgi ir VFS, kas atbilst ECBS vajadzībām, un ka savstarpēji atbilst VFS un to pašu rādītāju prognozes, ko sagatavojušas nacionālās centrālās bankas (NCB), neatkarīgi no tā, vai statistiku sagatavo NCB vai kompetentas valstu iestādes.

| (5) | Daļu no informācijas, kas vajadzīga, lai izpildītu ECBS statistikas prasības VFS jomā, sagatavo kompetentas valstu iestādes, kas nav NCB. Tādēļ dažu uzdevumu, kas jāveic saskaņā ar šo pamatnostādni, veikšanai ir vajadzīga sadarbība starp ECBS un kompetentajām valstu iestādēm. Padomes 1998. gada 23. novembra Regulas (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (4), 4. pantā noteikts, lai dalībvalstis no ECBS Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu nodrošināšanai veiktu organizatoriskos pasākumus statistikas jomā un pilnībā sadarbotos ar ECBS. |
| --- | --- |

(5)

Daļu no informācijas, kas vajadzīga, lai izpildītu ECBS statistikas prasības VFS jomā, sagatavo kompetentas valstu iestādes, kas nav NCB. Tādēļ dažu uzdevumu, kas jāveic saskaņā ar šo pamatnostādni, veikšanai ir vajadzīga sadarbība starp ECBS un kompetentajām valstu iestādēm. Padomes 1998. gada 23. novembra Regulas (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (4), 4. pantā noteikts, lai dalībvalstis no ECBS Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu nodrošināšanai veiktu organizatoriskos pasākumus statistikas jomā un pilnībā sadarbotos ar ECBS.

| (6) | Statistikas datu avoti, kas balstās uz Regulu (EK) Nr. 479/2009 un Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (turpmāk – “EKS 95” (5)), neapmierina ECBS vajadzības attiecībā uz valdības parāda un deficīta–parāda korekciju statistikas, kā arī dalībvalstu un ES budžeta darījumu statistikas datu aptveramību un savlaicīgumu. Tādēļ arī turpmāk datus nepieciešams vākt kompetentajām valstu iestādēm. |
| --- | --- |

(6)

Statistikas datu avoti, kas balstās uz Regulu (EK) Nr. 479/2009 un Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (turpmāk – “EKS 95” (5)), neapmierina ECBS vajadzības attiecībā uz valdības parāda un deficīta–parāda korekciju statistikas, kā arī dalībvalstu un ES budžeta darījumu statistikas datu aptveramību un savlaicīgumu. Tādēļ arī turpmāk datus nepieciešams vākt kompetentajām valstu iestādēm.

| (7) | Ir jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmainīs pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmēs esošos pienākumus, |
| --- | --- |

(7)

Ir jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmainīs pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmēs esošos pienākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Definīcijas

Šajā pamatnostādnē:

| 1) | “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas ieviesusi euro; |
| --- | --- |

1)

“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas ieviesusi euro;

| 2) | “neiesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas nav ieviesusi euro. |
| --- | --- |

2)

“neiesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas nav ieviesusi euro.

2. pants

NCB statistikas pārskatu sniegšanas pienākumi

1.   NCB sniedz VFS pārskatus, kā tas norādīts I pielikumā, Eiropas Centrālajai bankai uz kalendārā gada bāzes. Dati atbilst Regulas (EK) Nr. 479/2009 un EKS 95 principiem un definīcijām, kā tas papildus izklāstīts II pielikumā.

2.   Pilns datu kopums aptver visas kategorijas, kas kā pamatkategorijas vai sekundārās kategorijas norādītas II pielikuma ieņēmumu un izdevumu statistikā, deficīta–parāda korekciju statistikā un parāda statistikā. Daļējs datu kopums aptver vismaz pamatkategorijas ieņēmumu un izdevumu statistikā, deficīta–parāda korekciju statistikā vai parāda statistikā.

3.   NCB pārskatus sniedz saskaņā ar metodoloģijas definīcijām, kas sektoriem un apakšsektoriem noteiktas šīs pamatnostādnes II pielikuma 1. nodaļā un kas turpmāk norādītajam noteiktas tā 2. nodaļā:

| a) | “ieņēmumu un izdevumu statistika”, kas ietverta I pielikuma 1.A tabulā, 1.B tabulā un 1.C tabulā; |
| --- | --- |

a)

“ieņēmumu un izdevumu statistika”, kas ietverta I pielikuma 1.A tabulā, 1.B tabulā un 1.C tabulā;

| b) | “deficīta–parāda korekciju statistika”, kas ietverta I pielikuma 2.A tabulā un 2.B tabulā; |
| --- | --- |

b)

“deficīta–parāda korekciju statistika”, kas ietverta I pielikuma 2.A tabulā un 2.B tabulā;

| c) | “parāda statistika”, kas ietverta I pielikuma 3.A tabulā un 3.B tabulā. |
| --- | --- |

c)

“parāda statistika”, kas ietverta I pielikuma 3.A tabulā un 3.B tabulā.

4.   Dati aptver periodu no 1995. gada līdz gadam, uz kuru attiecas nosūtīšana (gads t-1).

5.   Datiem par deficītu/pārpalikumu, parādu, ieņēmumiem, izdevumiem vai nominālo iekšzemes kopproduktu (IKP) pievieno pārskatīšanas iemeslus, ja pārskatīšanas rezultātā notikušo izmaiņu apjoms deficītā/pārpalikumā ir vismaz 0,3 % no IKP, kā arī tad, ja izmaiņu apjoms parādā, ieņēmumos, izdevumos vai nominālajā iekšzemes kopproduktā ir vismaz 0,5 % no IKP.

3. pants

ECB statistikas pārskatu sniegšanas pienākumi

1.   Pamatojoties uz NCB pārskatos sniegtajiem datiem, ECB pārvalda “VFS datu bāzi”, kas ietver euro zonas un ES kopsavilkuma rādītājus. ECB VFS datu bāzes datus izplata nacionālajām centrālajām bankām.

2.   NCB apzīmē savu statistikas informāciju, norādot, kuram to var darīt pieejamu. ECB šos apzīmējumus ņem vērā, izplatot VFS datu bāzes datus.

4. pants

Termiņi

1.   Pilnus datu kopumus NCB sniedz divas reizes gadā – pirms 15. aprīļa un pirms 15. oktobra.

2.   Daļējos datu kopumus NCB sniedz pēc pašu iniciatīvas, pirmajā punktā aprakstīto piegāžu starplaikos, kad ir kļuvusi pieejama jauna informācija. Sniedzot daļējo datu kopumu, kas aptver tikai pamatkategorijas, NCB var sniegt arī sekundāro kategoriju aplēses.

3.   ECB izplata VFS datu bāzes datus nacionālajām centrālajām bankām vismaz reizi mēnesī, ne vēlāk kā nākošajā ECB darba dienā pēc tam, kad ECB pabeigusi datu sagatavošanu publikācijai.

5. pants

Sadarbība ar kompetentajām valstu iestādēm

1.   Ja visu datu vai to daļas un 2. pantā aprakstītās informācijas avoti ir kompetentās valstu iestādes, kas nav nacionālās centrālās bankas, NCB cenšas izveidot attiecīgu sadarbības kārtību ar šīm iestādēm, lai nodrošinātu pastāvīgu datu pārsūtīšanas struktūru ar mērķi ievērot ECBS standartus un prasības, ja šādi rezultāti jau nav sasniegti ar nacionālajiem tiesību aktiem.

2.   Ja šīs sadarbības laikā NCB nav spējīga izpildīt prasības, kas noteiktas 2. un 4. pantā, jo kompetentā valsts iestāde nav sniegusi NCB vajadzīgo informāciju, ECB un NCB apspriežas ar šo iestādi par to, kā informāciju var padarīt pieejamu.

6. pants

Pārsūtīšanas un kodēšanas standarti

NCB un ECB izmanto standartus, kas noteikti III pielikumā, lai pārsūtītu un kodētu datus, kas aprakstīti 2. un 3. pantā. Šī prasība neliedz izmantot kādus citus līdzekļus statistikas datu pārsūtīšanai uz ECB, kuri ir saskaņoti kā alternatīvs risinājums.

7. pants

Kvalitāte

1.   ECB un NCB uzrauga un veicina to datu kvalitāti, kas tiek sniegti ECB.

2.   ECB Valde katru gadu ziņo ECB Padomei par gada VFS kvalitāti.

3.   Ziņojums attiecas vismaz uz datu pārklājumu, uz to, cik lielā mērā tie atbilst attiecīgajām definīcijām, kā arī uz pārskatīšanu apjomu.

8. pants

Vienkāršota grozījumu procedūra

Ņemot vērā Statistikas komitejas viedokļus, ECB Valde ir tiesīga veikt tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē pārskatu sniegšanas pienākumus.

9. pants

Stāšanās spēkā un Pamatnostādnes ECB/2005/5 atcelšana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā divas dienas pēc tās pieņemšanas.

2.   Ar šo atceļ Pamatnostādni ECB/2005/5.

3.   Atsauces uz Pamatnostādni ECB/2005/5 uzskata par atsaucēm uz šo pamatnostādni.

10. pants

Adresāti

Šo pamatnostādni piemēro visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 31. jūlijā

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 109, 29.4.2005., 81. lpp.

3

(4)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

4

(5)  Iekļauta Regulas (EK) Nr. 2223/96 pielikumā.

5

---

I PIELIKUMS

DATU PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS

Pamatkategorijas ir treknrakstā, bet pārējās ir sekundārās kategorijas. Ja nav norādīts citādi, kategorijas attiecas uz valdības sektoru. “Parāds ar mainīgo procentu likmi” ir parāds saistībā ar tādiem finanšu instrumentiem, kuru kupona maksājumi nav vis iepriekš noteikta procentuālā daļa no pamatsummas, bet gan ir atkarīgi no citas procentu likmes vai peļņas likmes, vai cita rādītāja.

Ieņēmumu un izdevumu statistika

1.A   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 1 = 2 – 5 |
| Kopējie ieņēmumi | 2 = 3 + 4 |
| Kopējie kārtējie ieņēmumi | 3 = 11 |
| Kopējie kapitāla ieņēmumi | 4 = 33 |
| Kopējie izdevumi | 5 = 6 + 7 |
| Kopējie kārtējie izdevumi | 6 = 23 |
| Kopējie kapitāla izdevumi | 7 = 35 |
| Sākotnējais deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 8 = 9 + 10 |
| Deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 9 = 1 |
| Maksājamie procenti | 10 = 28 |
| Kopējie kārtējie ieņēmumi | 11 = 12 + 15 + 17 + 20 + 22 |
| Tiešie nodokļi | 12 |
| t. sk. uzņēmumu maksātie | 13 |
| t. sk. mājsaimniecību maksātie | 14 |
| Netiešie nodokļi | 15 |
| t. sk. pievienotās vērtības nodoklis (PVN) | 16 |
| Sociālās iemaksas | 17 |
| t. sk. darba devēju faktiskās sociālās iemaksas | 18 |
| t. sk. darbinieku sociālās iemaksas | 19 |
| Pārējie kārtējie ieņēmumi | 20 |
| t. sk. saņemamie procenti | 21 |
| Pārdošana | 22 |
| Kopējie kārtējie izdevumi | 23 = 24 + 28 + 29 + 31 |
| Kārtējie pārvedumi | 24 = 25 + 26 + 27 |
| Sociālie maksājumi | 25 |
| Maksājamās subsīdijas | 26 |
| Pārējie maksājamie kārtējie pārvedumi | 27 |
| Maksājamie procenti | 28 |
| Atlīdzība nodarbinātajiem | 29 |
| t. sk. darba alga | 30 |
| Starppatēriņš | 31 |
| Bruto ietaupījumi | 32 = 11 – 23 |
| Kopējie kapitāla ieņēmumi | 33 |
| t. sk. kapitāla nodokļi | 34 |
| Kopējie kapitāla izdevumi | 35 = 36 + 37 + 38 |
| Investīcijas | 36 |
| Pārējās nefinanšu aktīvu neto iegādes | 37 |
| Maksājamie kapitāla pārvedumi | 38 |
| Deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 39 = 1 = 40 + 41 + 42 + 43 |
| Centrālās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 40 |
| Pavalsts valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 41 |
| Vietējās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 42 |
| Sociālā nodrošinājuma fondu deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 43 |
| Ārpusbilances posteņi |
| Faktiskās sociālās iemaksas | 44 |
| Sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā | 45 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Deficīts (–) vai pārpalikums (+)

1 = 2 – 5

Kopējie ieņēmumi

2 = 3 + 4

Kopējie kārtējie ieņēmumi

3 = 11

Kopējie kapitāla ieņēmumi

4 = 33

Kopējie izdevumi

5 = 6 + 7

Kopējie kārtējie izdevumi

6 = 23

Kopējie kapitāla izdevumi

7 = 35

Sākotnējais deficīts (–) vai pārpalikums (+)

8 = 9 + 10

Deficīts (–) vai pārpalikums (+)

9 = 1

Maksājamie procenti

10 = 28

Kopējie kārtējie ieņēmumi

11 = 12 + 15 + 17 + 20 + 22

Tiešie nodokļi

12

t. sk. uzņēmumu maksātie

13

t. sk. mājsaimniecību maksātie

14

Netiešie nodokļi

15

t. sk. pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

16

Sociālās iemaksas

17

t. sk. darba devēju faktiskās sociālās iemaksas

18

t. sk. darbinieku sociālās iemaksas

19

Pārējie kārtējie ieņēmumi

20

t. sk. saņemamie procenti

21

Pārdošana

22

Kopējie kārtējie izdevumi

23 = 24 + 28 + 29 + 31

Kārtējie pārvedumi

24 = 25 + 26 + 27

Sociālie maksājumi

25

Maksājamās subsīdijas

26

Pārējie maksājamie kārtējie pārvedumi

27

Maksājamie procenti

28

Atlīdzība nodarbinātajiem

29

t. sk. darba alga

30

Starppatēriņš

31

Bruto ietaupījumi

32 = 11 – 23

Kopējie kapitāla ieņēmumi

33

t. sk. kapitāla nodokļi

34

Kopējie kapitāla izdevumi

35 = 36 + 37 + 38

Investīcijas

36

Pārējās nefinanšu aktīvu neto iegādes

37

Maksājamie kapitāla pārvedumi

38

Deficīts (–) vai pārpalikums (+)

39 = 1 = 40 + 41 + 42 + 43

Centrālās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+)

40

Pavalsts valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+)

41

Vietējās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+)

42

Sociālā nodrošinājuma fondu deficīts (–) vai pārpalikums (+)

43

Ārpusbilances posteņi

Faktiskās sociālās iemaksas

44

Sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā

45

1.B   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Dalībvalsts maksājumi Eiropas Savienības budžetā | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| ES budžetā saņemamie netiešie nodokļi | 2 |
| t. sk. ES budžetā saņemamais PVN | 3 |
| Kārtējie ar starptautisko sadarbību saistītie maksājumi, ko valdība maksā ES budžetā | 4 |
| Dažādi kārtējie pārvedumi, ko valdība maksā ES budžetā | 5 |
| t. sk. ES budžeta ceturtais pašu resurss | 6 |
| Kapitāla pārvedumi, ko valdība maksā ES budžetā | 7 |
| ES izdevumi dalībvalstī | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| No ES budžeta maksātās subsīdijas | 9 |
| Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai | 10 |
| Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām | 11 |
| Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai | 12 |
| Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskajām vienībām | 13 |
| Neto ieņēmumi no ES budžeta (neto saņēmējs +, neto maksātājs -) | 14 = 8 – 1 |
| Ārpusbilances postenis |
| Pašu resursu iekasēšanas izmaksas | 15 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Dalībvalsts maksājumi Eiropas Savienības budžetā

1 = 2 + 4 + 5 + 7

ES budžetā saņemamie netiešie nodokļi

2

t. sk. ES budžetā saņemamais PVN

3

Kārtējie ar starptautisko sadarbību saistītie maksājumi, ko valdība maksā ES budžetā

4

Dažādi kārtējie pārvedumi, ko valdība maksā ES budžetā

5

t. sk. ES budžeta ceturtais pašu resurss

6

Kapitāla pārvedumi, ko valdība maksā ES budžetā

7

ES izdevumi dalībvalstī

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

No ES budžeta maksātās subsīdijas

9

Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai

10

Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām

11

Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai

12

Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskajām vienībām

13

Neto ieņēmumi no ES budžeta (neto saņēmējs +, neto maksātājs -)

14 = 8 – 1

Ārpusbilances postenis

Pašu resursu iekasēšanas izmaksas

15

1.C   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Galapatēriņa izdevumi | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Individuālā patēriņa izdevumi | 2 |
| Kolektīvā patēriņa izdevumi | 3 |
| Darbinieku atalgojums | 4 = [1A.29] (1) |
| Starppatēriņš | 5 = [1A.31] |
| Sociālie pārvedumi natūrā, kas piegādāti ar ražotāju starpniecību | 6 |
| Pamatkapitāla patēriņš | 7 |
| Samaksātie ražošanas nodokļi, atskaitot saņemtās subsīdijas | 8 |
| Neto darbības rezultāts | 9 |
| Pārdošana | 10 = [1A.22] |
| Ārpusbilances postenis |
| Galapatēriņa izdevumi iepriekšējā gada cenās | 11 |
| Deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 12 = [1A.1] |
| Maksājamie procenti | 13 = [1A.10] |
| Procenti, t. sk. procentu plūsmas mijmaiņas līgumos un nestandartizētos procentu likmes nākotnes līgumos | 14 |
| Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 15 = 12 + 13 – 14 |
| Ienākumi no universālās mobilo telekomunikāciju sistēmas | 16 |
| Parāds | 17 = [3A.1] |
| Iekšzemes kopprodukts (IKP) faktiskajās cenās | 18 |
| IKP iepriekšējā gada cenās | 19 |
| Valdības investīcijas iepriekšējā gada cenās | 20 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Galapatēriņa izdevumi

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Individuālā patēriņa izdevumi

2

Kolektīvā patēriņa izdevumi

3

Darbinieku atalgojums

4 = [1A.29] (1)

Starppatēriņš

5 = [1A.31]

Sociālie pārvedumi natūrā, kas piegādāti ar ražotāju starpniecību

6

Pamatkapitāla patēriņš

7

Samaksātie ražošanas nodokļi, atskaitot saņemtās subsīdijas

8

Neto darbības rezultāts

9

Pārdošana

10 = [1A.22]

Ārpusbilances postenis

Galapatēriņa izdevumi iepriekšējā gada cenās

11

Deficīts (–) vai pārpalikums (+)

12 = [1A.1]

Maksājamie procenti

13 = [1A.10]

Procenti, t. sk. procentu plūsmas mijmaiņas līgumos un nestandartizētos procentu likmes nākotnes līgumos

14

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras deficīts (–) vai pārpalikums (+)

15 = 12 + 13 – 14

Ienākumi no universālās mobilo telekomunikāciju sistēmas

16

Parāds

17 = [3A.1]

Iekšzemes kopprodukts (IKP) faktiskajās cenās

18

IKP iepriekšējā gada cenās

19

Valdības investīcijas iepriekšējā gada cenās

20

Deficīta–parāda korekcijas statistika

2.A   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 1 = [1A.1] |
| Korekcijas starp finanšu un nefinanšu kontiem | 2 = 1 – 3 |
| Neto darījumi ar finanšu aktīviem un pasīviem | 3 = 4 – 15 |
| Darījumi ar finanšu aktīviem (konsolidēti) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem | 5 |
| Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīri | 6 |
| Darījumi ar atvasinātiem finanšu instrumentiem | 7 |
| Darījumi ar kredītiem | 8 |
| Darījumi ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem | 9 |
| Privatizācija | 10 |
| Kapitāla ieguldījumi | 11 |
| Pārējie | 12 |
| Darījumi ar pārējiem finanšu aktīviem | 13 |
| t. sk. nodokļi un sociālās iemaksas – uzkrāti, bet vēl nesamaksāti | 14 |
| Darījumi ar pasīviem (konsolidēti) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem | 16 |
| Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – īstermiņa vērtspapīri | 17 |
| Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – ilgtermiņa vērtspapīri | 18 |
| Darījumi ar atvasinātiem finanšu instrumentiem | 19 |
| Darījumi ar kredītiem | 20 |
| t. sk. centrālās bankas kredīti | 21 |
| Darījumi ar citiem pasīviem | 22 |
| Darījumi ar parāda instrumentiem (konsolidēti)
  = valdības aizņemšanās nepieciešamība | 23 = 16 + 17 + 18 + 20
  23 = 25 + 26 + 27
  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Darījumi ar ilgtermiņa parāda instrumentiem | 24 |
| Darījumi ar parāda instrumentiem nacionālajā valūtā | 25 |
| Darījumi ar parāda instrumentiem iesaistīto dalībvalstu valūtā (2) | 26 |
| Darījumi ar parāda instrumentiem neiesaistīto dalībvalstu valūtā | 27 |
| Pārējās plūsmas | 28 = 29 + 32 |
| Pārvērtēšanas ietekme uz parādu | 29 = 30 + 31 |
| Ārvalstu valūtas turējumu peļņa un zaudējumi | 30 |
| Pārējie pārvērtēšanas rezultāti – nominālvērtība | 31 |
| Pārējās pārmaiņas parāda apmērā | 32 |
| Parāda pārmaiņas | 33 = 23 + 28
  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Deficīts (–) vai pārpalikums (+)

1 = [1A.1]

Korekcijas starp finanšu un nefinanšu kontiem

2 = 1 – 3

Neto darījumi ar finanšu aktīviem un pasīviem

3 = 4 – 15

Darījumi ar finanšu aktīviem (konsolidēti)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem

5

Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīri

6

Darījumi ar atvasinātiem finanšu instrumentiem

7

Darījumi ar kredītiem

8

Darījumi ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem

9

Privatizācija

10

Kapitāla ieguldījumi

11

Pārējie

12

Darījumi ar pārējiem finanšu aktīviem

13

t. sk. nodokļi un sociālās iemaksas – uzkrāti, bet vēl nesamaksāti

14

Darījumi ar pasīviem (konsolidēti)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem

16

Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – īstermiņa vērtspapīri

17

Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – ilgtermiņa vērtspapīri

18

Darījumi ar atvasinātiem finanšu instrumentiem

19

Darījumi ar kredītiem

20

t. sk. centrālās bankas kredīti

21

Darījumi ar citiem pasīviem

22

Darījumi ar parāda instrumentiem (konsolidēti)

= valdības aizņemšanās nepieciešamība

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Darījumi ar ilgtermiņa parāda instrumentiem

24

Darījumi ar parāda instrumentiem nacionālajā valūtā

25

Darījumi ar parāda instrumentiem iesaistīto dalībvalstu valūtā (2)

26

Darījumi ar parāda instrumentiem neiesaistīto dalībvalstu valūtā

27

Pārējās plūsmas

28 = 29 + 32

Pārvērtēšanas ietekme uz parādu

29 = 30 + 31

Ārvalstu valūtas turējumu peļņa un zaudējumi

30

Pārējie pārvērtēšanas rezultāti – nominālvērtība

31

Pārējās pārmaiņas parāda apmērā

32

Parāda pārmaiņas

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

2.B   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Darījumi ar parāda instrumentiem – nekonsolidēti | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) – nekonsolidēti | 2 |
| Darījumi ar īstermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidēti | 3 |
| Darījumi ar ilgtermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidēti | 4 |
| Darījumi ar centrālo banku kredītiem | 5 |
| Darījumi ar pārējiem kredītiem (pasīvi) – nekonsolidēti | 6 |
| Konsolidējošie darījumi | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Konsolidējošie darījumi – skaidra nauda un noguldījumi | 8 = 2 – [2A.16] |
| Konsolidējošie darījumi – īstermiņa vērtspapīri | 9 = 3 – [2A.17] |
| Konsolidējošie darījumi – ilgtermiņa vērtspapīri | 10 = 4 – [2A.18] |
| Konsolidējošie darījumi – kredīti | 11 = 6 – ([2A.20] – [2A.21]) |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Darījumi ar parāda instrumentiem – nekonsolidēti

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) – nekonsolidēti

2

Darījumi ar īstermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidēti

3

Darījumi ar ilgtermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidēti

4

Darījumi ar centrālo banku kredītiem

5

Darījumi ar pārējiem kredītiem (pasīvi) – nekonsolidēti

6

Konsolidējošie darījumi

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Konsolidējošie darījumi – skaidra nauda un noguldījumi

8 = 2 – [2A.16]

Konsolidējošie darījumi – īstermiņa vērtspapīri

9 = 3 – [2A.17]

Konsolidējošie darījumi – ilgtermiņa vērtspapīri

10 = 4 – [2A.18]

Konsolidējošie darījumi – kredīti

11 = 6 – ([2A.20] – [2A.21])

Parāda statistika

3.A   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Parāds | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6
  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15
  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22
  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Parāds – skaidra nauda un noguldījumi (pasīvi) | 2 |
| Parāds – īstermiņa vērtspapīri (pasīvi) | 3 |
| Parāds – ilgtermiņa vērtspapīri (pasīvi) | 4 |
| Parāds – centrālās bankas kredīti (pasīvi) | 5 |
| Parāds – pārējie kredīti (pasīvi) | 6 |
| Dalībvalsts rezidentu turētais parāds | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Centrālās bankas turētais parāds | 8 |
| Pārējo monetāro finanšu iestāžu turētais parāds | 9 |
| Pārējo finanšu iestāžu turētais parāds | 10 |
| Dalībvalsts pārējo rezidentu turētais parāds | 11 |
| Dalībvalsts nerezidentu turētais parāds | 12 |
| Parāds nacionālajā valūtā | 13 |
| Parāds iesaistītās dalībvalsts valūtā | 14 |
| Parāds neiesaistītās dalībvalsts valūtā | 15 |
| Īstermiņa parāds | 16 |
| Ilgtermiņa parāds | 17 |
| t. sk. ar mainīgu procentu likmi | 18 |
| Parāds ar atlikušo termiņu līdz vienam gadam | 19 |
| Parāds ar atlikušo termiņu no viena līdz pieciem gadiem | 20 |
| t. sk. ar mainīgu procentu likmi | 21 |
| Parāds ar atlikušo termiņu ilgāku par pieciem gadiem | 22 |
| t. sk. ar mainīgu procentu likmi | 23 |
| Centrālās valdības parāda daļa | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Pavalsts valdības parāda daļa | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Vietējās valdības parāda daļa | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Sociālā nodrošinājuma fondu parāda daļa | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Ārpusbilances posteņi |
| Parāda vidējais atlikušais termiņš | 28 |
| Parāds – bezkupona obligācijas | 29 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Parāds

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Parāds – skaidra nauda un noguldījumi (pasīvi)

2

Parāds – īstermiņa vērtspapīri (pasīvi)

3

Parāds – ilgtermiņa vērtspapīri (pasīvi)

4

Parāds – centrālās bankas kredīti (pasīvi)

5

Parāds – pārējie kredīti (pasīvi)

6

Dalībvalsts rezidentu turētais parāds

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Centrālās bankas turētais parāds

8

Pārējo monetāro finanšu iestāžu turētais parāds

9

Pārējo finanšu iestāžu turētais parāds

10

Dalībvalsts pārējo rezidentu turētais parāds

11

Dalībvalsts nerezidentu turētais parāds

12

Parāds nacionālajā valūtā

13

Parāds iesaistītās dalībvalsts valūtā

14

Parāds neiesaistītās dalībvalsts valūtā

15

Īstermiņa parāds

16

Ilgtermiņa parāds

17

t. sk. ar mainīgu procentu likmi

18

Parāds ar atlikušo termiņu līdz vienam gadam

19

Parāds ar atlikušo termiņu no viena līdz pieciem gadiem

20

t. sk. ar mainīgu procentu likmi

21

Parāds ar atlikušo termiņu ilgāku par pieciem gadiem

22

t. sk. ar mainīgu procentu likmi

23

Centrālās valdības parāda daļa

24 = [3B.7] – [3B.15]

Pavalsts valdības parāda daļa

25 = [3B.9] – [3B.16]

Vietējās valdības parāda daļa

26 = [3B.11] – [3B.17]

Sociālā nodrošinājuma fondu parāda daļa

27 = [3B.13] – [3B.18]

Ārpusbilances posteņi

Parāda vidējais atlikušais termiņš

28

Parāds – bezkupona obligācijas

29

3.B   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Parāds (nekonsolidēts) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konsolidējošie elementi | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Konsolidējošie elementi – skaidra nauda un noguldījumi | 3 |
| Konsolidējošie elementi – īstermiņa vērtspapīri | 4 |
| Konsolidējošie elementi – ilgtermiņa vērtspapīri | 5 |
| Konsolidējošie elementi – kredīti | 6 |
| Centrālās valdības emitētais parāds | 7 |
| t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā | 8 |
| Pavalsts valdības emitētais parāds | 9 |
| t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā | 10 |
| Vietējās valdības emitētais parāds | 11 |
| t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā | 12 |
| Sociālā nodrošinājuma fondu emitētais parāds | 13 |
| t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā | 14 |
| Ārpusbilances posteņi |
| Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds centrālās valdības turējumā | 15 |
| Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds pavalsts valdības turējumā | 16 |
| Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds vietējās valdības turējumā | 17 |
| Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds sociālā nodrošinājuma fondu turējumā | 18 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Parāds (nekonsolidēts)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konsolidējošie elementi

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Konsolidējošie elementi – skaidra nauda un noguldījumi

3

Konsolidējošie elementi – īstermiņa vērtspapīri

4

Konsolidējošie elementi – ilgtermiņa vērtspapīri

5

Konsolidējošie elementi – kredīti

6

Centrālās valdības emitētais parāds

7

t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā

8

Pavalsts valdības emitētais parāds

9

t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā

10

Vietējās valdības emitētais parāds

11

t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā

12

Sociālā nodrošinājuma fondu emitētais parāds

13

t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā

14

Ārpusbilances posteņi

Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds centrālās valdības turējumā

15

Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds pavalsts valdības turējumā

16

Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds vietējās valdības turējumā

17

Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds sociālā nodrošinājuma fondu turējumā

18

---

(1)  [x.y] attiecas uz x tabulas y kategoriju.

(2)  Pārskats jāsniedz par gadiem pirms tam, kad dalībvalsts kļuva par iesaistīto dalībvalsti.

---

II PIELIKUMS

METODOLOĢISKĀS DEFINĪCIJAS

1.   Sektoru un apakšsektoru definīcijas

EKS 95 sektori un apakšsektori

| | | Valsts | Nacionāli privāti | Ārvalstu kontrolēti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējā ekonomika: | S.1 | | | |
| Nefinanšu sabiedrības | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Finanšu sabiedrības | S.12 | | | |
| Centrālā banka | S.121 | | | |
| Pārējās monetārās finanšu iestādes | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Pārējie finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Finanšu palīgsabiedrības | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Valdība | S.13 | | | |
| Centrālā valdība | S.1311 | | | |
| Pavalsts valdība | S.1312 | | | |
| Vietējā valdība | S.1313 | | | |
| Sociālā nodrošinājuma fondi | S.1314 | | | |
| Mājsaimniecības | S.14 | | | |
| Bezpeļņas iestādes mājsaimniecību apkalpošanai | S.15 | | | |
| Pārējā pasaule | S.2 | | | |
| ES | S.21 | | | |
| ES dalībvalstis: | S.211 | | | |
| ES iestādes | S.212 | | | |
| Trešās valstis un starptautiskās organizācijas | S.22 | | | |

Valsts

Nacionāli privāti

Ārvalstu kontrolēti

Kopējā ekonomika:

S.1

Nefinanšu sabiedrības

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Finanšu sabiedrības

S.12

Centrālā banka

S.121

Pārējās monetārās finanšu iestādes

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Pārējie finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Finanšu palīgsabiedrības

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Valdība

S.13

Centrālā valdība

S.1311

Pavalsts valdība

S.1312

Vietējā valdība

S.1313

Sociālā nodrošinājuma fondi

S.1314

Mājsaimniecības

S.14

Bezpeļņas iestādes mājsaimniecību apkalpošanai

S.15

Pārējā pasaule

S.2

ES

S.21

ES dalībvalstis:

S.211

ES iestādes

S.212

Trešās valstis un starptautiskās organizācijas

S.22

2.   Kategoriju noteikšana
   (1)

| 1.A | tabula |
| --- | --- |

1.A

tabula

| 1. | Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.1] atbilst S.13 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9). |
| --- | --- |

1.

Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.1] atbilst S.13 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9).

| 2. | Kopējie ieņēmumi [1A.2] atbilst kopējiem kārtējiem ieņēmumiem [1A.3], pieskaitot kopējos kapitāla ieņēmumus [1A.4]. |
| --- | --- |

2.

Kopējie ieņēmumi [1A.2] atbilst kopējiem kārtējiem ieņēmumiem [1A.3], pieskaitot kopējos kapitāla ieņēmumus [1A.4].

| 3. | Kopējie kārtējie ieņēmumi [1A.3] atbilst kopējiem kārtējiem ieņēmumiem [1A.11]. |
| --- | --- |

3.

Kopējie kārtējie ieņēmumi [1A.3] atbilst kopējiem kārtējiem ieņēmumiem [1A.11].

| 4. | Kopējie kapitāla ieņēmumi [1A.4] atbilst kopējiem kapitāla ieņēmumiem [1A.33]. |
| --- | --- |

4.

Kopējie kapitāla ieņēmumi [1A.4] atbilst kopējiem kapitāla ieņēmumiem [1A.33].

| 5. | Kopējie izdevumi [1A.5] atbilst kopējiem kārtējiem izdevumiem [1A.6], pieskaitot kopējos kapitāla izdevumus [1A.7]. |
| --- | --- |

5.

Kopējie izdevumi [1A.5] atbilst kopējiem kārtējiem izdevumiem [1A.6], pieskaitot kopējos kapitāla izdevumus [1A.7].

| 6. | Kopējie kārtējie izdevumi [1A.6] atbilst kopējiem kārtējiem izdevumiem [1A.23]. |
| --- | --- |

6.

Kopējie kārtējie izdevumi [1A.6] atbilst kopējiem kārtējiem izdevumiem [1A.23].

| 7. | Kopējie kapitāla izdevumi [1A.7] atbilst kopējiem kapitāla izdevumiem [1A.35]. |
| --- | --- |

7.

Kopējie kapitāla izdevumi [1A.7] atbilst kopējiem kapitāla izdevumiem [1A.35].

| 8. | Sākotnējais deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.8] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.9], pieskaitot maksājamos procentus [1A.10]. |
| --- | --- |

8.

Sākotnējais deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.8] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.9], pieskaitot maksājamos procentus [1A.10].

| 9. | Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.9] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.1]. |
| --- | --- |

9.

Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.9] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.1].

| 10. | Maksājamie procenti [1A.10] atbilst maksājamiem procentiem [1A.28]. |
| --- | --- |

10.

Maksājamie procenti [1A.10] atbilst maksājamiem procentiem [1A.28].

| 11. | Kopējie kārtējie ieņēmumi [1A.11] atbilst tiešajiem nodokļiem [1A.12], pieskaitot netiešos nodokļus [1A.15], pieskaitot sociālās iemaksas [1A.17], pieskaitot pārējos kārtējos ieņēmumus [1A.20], pieskaitot pārdošanu [1A.22]. |
| --- | --- |

11.

Kopējie kārtējie ieņēmumi [1A.11] atbilst tiešajiem nodokļiem [1A.12], pieskaitot netiešos nodokļus [1A.15], pieskaitot sociālās iemaksas [1A.17], pieskaitot pārējos kārtējos ieņēmumus [1A.20], pieskaitot pārdošanu [1A.22].

| 12. | Tiešie nodokļi [1A.12] atbilst kārtējiem ienākuma, bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

12.

Tiešie nodokļi [1A.12] atbilst kārtējiem ienākuma, bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem.

| 13. | Tiešie nodokļi, t. sk. sabiedrību maksātie [1A.13] atbilst kārtējiem ienākuma, bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.11 un S.12 izlietojumiem. |
| --- | --- |

13.

Tiešie nodokļi, t. sk. sabiedrību maksātie [1A.13] atbilst kārtējiem ienākuma, bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.11 un S.12 izlietojumiem.

| 14. | Tiešie nodokļi, t. sk. mājsaimniecību maksātie [1A.14] atbilst kārtējiem ienākuma, bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.13 un S.14 izlietojumiem. |
| --- | --- |

14.

Tiešie nodokļi, t. sk. mājsaimniecību maksātie [1A.14] atbilst kārtējiem ienākuma, bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.13 un S.14 izlietojumiem.

| 15. | Netiešie nodokļi [1A.15] atbilst ražošanas un importa nodokļiem (D.2), kas uzrādīti kā S.13 resursi. |
| --- | --- |

15.

Netiešie nodokļi [1A.15] atbilst ražošanas un importa nodokļiem (D.2), kas uzrādīti kā S.13 resursi.

| 16. | Netiešie nodokļi, t. sk. pievienotās vērtības nodoklis (PVN) [1A.16], atbilst pievienotās vērtības tipa nodokļiem (D.211), kas uzrādīti kā S.13 resursi. |
| --- | --- |

16.

Netiešie nodokļi, t. sk. pievienotās vērtības nodoklis (PVN) [1A.16], atbilst pievienotās vērtības tipa nodokļiem (D.211), kas uzrādīti kā S.13 resursi.

| 17. | Sociālās iemaksas [1A.17] atbilst sociālajām iemaksām (D.61), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

17.

Sociālās iemaksas [1A.17] atbilst sociālajām iemaksām (D.61), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem.

| 18. | Sociālās iemaksas, t. sk. darba devēju faktiskās iemaksas [1A.18], atbilst darba devēju faktiskajām sociālajām iemaksām (D.6111), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

18.

Sociālās iemaksas, t. sk. darba devēju faktiskās iemaksas [1A.18], atbilst darba devēju faktiskajām sociālajām iemaksām (D.6111), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem.

| 19. | Sociālās iemaksas, t. sk. darba ņēmēju faktiskās iemaksas [1A.19], atbilst darba ņēmēju faktiskajām sociālajām iemaksām (D.6112), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

19.

Sociālās iemaksas, t. sk. darba ņēmēju faktiskās iemaksas [1A.19], atbilst darba ņēmēju faktiskajām sociālajām iemaksām (D.6112), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem.

| 20. | Pārējie kārtējie ieņēmumi [1A.20] atbilst īpašuma ienākumiem (D.4), nedzīvības apdrošināšanas prasībām (D.72), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74) un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem, izņemot S.13 procentu resursus (D.41), kuri ir arī S.13 izmantojumi, pieskaitot pārējos ražošanas subsīdiju ieņēmumus (D.39), kas ir S.13 izmantojumi. |
| --- | --- |

20.

Pārējie kārtējie ieņēmumi [1A.20] atbilst īpašuma ienākumiem (D.4), nedzīvības apdrošināšanas prasībām (D.72), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74) un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem, izņemot S.13 procentu resursus (D.41), kuri ir arī S.13 izmantojumi, pieskaitot pārējos ražošanas subsīdiju ieņēmumus (D.39), kas ir S.13 izmantojumi.

| 21. | Pārējie kārtējie ieņēmumi, t. sk. saņemamie procenti [1A.21], atbilst procentiem (D.41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un visu sektoru, izņemot S.13, izlietojumiem. |
| --- | --- |

21.

Pārējie kārtējie ieņēmumi, t. sk. saņemamie procenti [1A.21], atbilst procentiem (D.41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un visu sektoru, izņemot S.13, izlietojumiem.

| 22. | Pārdošana [1A.22] atbilst tirgus produkcijai (P.11), pieskaitot produkciju pašu galapatēriņam (P.12), pieskaitot maksājumus par citu netirgojamo produkciju (P.131), kas uzrādīta kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

22.

Pārdošana [1A.22] atbilst tirgus produkcijai (P.11), pieskaitot produkciju pašu galapatēriņam (P.12), pieskaitot maksājumus par citu netirgojamo produkciju (P.131), kas uzrādīta kā daļa no S.13 resursiem.

| 23. | Kopējie kārtējie izdevumi [1A.23] atbilst kārtējiem pārvedumiem [1A.24], pieskaitot maksājamos procentus [1A.28], pieskaitot darbinieku atalgojumu [1A.29], pieskaitot starppatēriņu [1A.31]. |
| --- | --- |

23.

Kopējie kārtējie izdevumi [1A.23] atbilst kārtējiem pārvedumiem [1A.24], pieskaitot maksājamos procentus [1A.28], pieskaitot darbinieku atalgojumu [1A.29], pieskaitot starppatēriņu [1A.31].

| 24. | Kārtējie pārvedumi [1A.24] atbilst sociālajiem maksājumiem [1A.25], pieskaitot maksājamās subsīdijas [1A.26], pieskaitot pārējos kārtējos maksājamos pārvedumus [1A.27]. |
| --- | --- |

24.

Kārtējie pārvedumi [1A.24] atbilst sociālajiem maksājumiem [1A.25], pieskaitot maksājamās subsīdijas [1A.26], pieskaitot pārējos kārtējos maksājamos pārvedumus [1A.27].

| 25. | Sociālie maksājumi [1A.25] atbilst sociālajiem pabalstiem, kas nav sociālie pabalsti natūrā (D.62), pieskaitot sociālos pabalstus natūrā, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies to preču iegādē, kas ar preču ražotāju starpniecību piegādātas mājsaimniecībām (D6311 + D63121 + D63131), kuri uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, pieskaitot dažādus kārtējos pārvedumus (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un S.15 resursiem. |
| --- | --- |

25.

Sociālie maksājumi [1A.25] atbilst sociālajiem pabalstiem, kas nav sociālie pabalsti natūrā (D.62), pieskaitot sociālos pabalstus natūrā, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies to preču iegādē, kas ar preču ražotāju starpniecību piegādātas mājsaimniecībām (D6311 + D63121 + D63131), kuri uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, pieskaitot dažādus kārtējos pārvedumus (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un S.15 resursiem.

| 26. | Maksājamās subsīdijas [1A.26], atbilst subsīdijām (D.3), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

26.

Maksājamās subsīdijas [1A.26], atbilst subsīdijām (D.3), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem.

| 27. | Pārējie kārtējie maksājamie pārvedumi [1A.27] atbilst kārtējiem ienākuma, bagātības u. c. nodokļiem (D.5), pārējiem ražošanas nodokļiem (D.29), īpašuma ienākumiem (D.4), izņemot procentus (D.41), nedzīvības neto apdrošināšanas prēmijām (D.71), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.15, resursiem. |
| --- | --- |

27.

Pārējie kārtējie maksājamie pārvedumi [1A.27] atbilst kārtējiem ienākuma, bagātības u. c. nodokļiem (D.5), pārējiem ražošanas nodokļiem (D.29), īpašuma ienākumiem (D.4), izņemot procentus (D.41), nedzīvības neto apdrošināšanas prēmijām (D.71), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.15, resursiem.

| 28. | Maksājamie procenti [1A.28] atbilst procentiem (D.41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem. |
| --- | --- |

28.

Maksājamie procenti [1A.28] atbilst procentiem (D.41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem.

| 29. | Darbinieku atalgojums [1A.29] atbilst darbinieku atalgojumam (D.1), kas uzrādīts kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

29.

Darbinieku atalgojums [1A.29] atbilst darbinieku atalgojumam (D.1), kas uzrādīts kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 30. | Darbinieku atalgojums, t. sk. darba alga [1A.30], atbilst darba algai (D.11), kas uzrādīta kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

30.

Darbinieku atalgojums, t. sk. darba alga [1A.30], atbilst darba algai (D.11), kas uzrādīta kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 31. | Starppatēriņš [1A.31] atbilst starppatēriņam (P.2), kas uzrādīts kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

31.

Starppatēriņš [1A.31] atbilst starppatēriņam (P.2), kas uzrādīts kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 32. | Bruto ietaupījumi [1A.32] atbilst kopējiem kārtējiem ieņēmumiem [1A.11], atņemot kopējos kārtējos izdevumus [1A.23]. |
| --- | --- |

32.

Bruto ietaupījumi [1A.32] atbilst kopējiem kārtējiem ieņēmumiem [1A.11], atņemot kopējos kārtējos izdevumus [1A.23].

| 33. | Kopējie kapitāla ieņēmumi [1A.33] atbilst saņemamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām, un uzrādīti kā kapitāla pārvedums, ko maksā visi sektori, izņemot S.13. |
| --- | --- |

33.

Kopējie kapitāla ieņēmumi [1A.33] atbilst saņemamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām, un uzrādīti kā kapitāla pārvedums, ko maksā visi sektori, izņemot S.13.

| 34. | Kopējie kapitāla ieņēmumi, t. sk. kapitāla nodokļi [1A.34], atbilst kapitāla nodokļiem (D.91), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

34.

Kopējie kapitāla ieņēmumi, t. sk. kapitāla nodokļi [1A.34], atbilst kapitāla nodokļiem (D.91), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 35. | Kopējie kapitāla izdevumi [1A.35] atbilst investīcijām [1A.36], pieskaitot pārējās nefinanšu aktīvu neto iegādes [1A.37], pieskaitot maksājamos kapitāla pārvedumus [1A.38]. |
| --- | --- |

35.

Kopējie kapitāla izdevumi [1A.35] atbilst investīcijām [1A.36], pieskaitot pārējās nefinanšu aktīvu neto iegādes [1A.37], pieskaitot maksājamos kapitāla pārvedumus [1A.38].

| 36. | Investīcijas [1A.36] atbilst kopējā pamatkapitāla veidošanai (P.51), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

36.

Investīcijas [1A.36] atbilst kopējā pamatkapitāla veidošanai (P.51), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām.

| 37. | Pārējās nefinanšu aktīvu neto iegādes [1A.37] atbilst krājumu pieaugumam (P.52), neto vērtslietu iegādēm (P.53) un neražoto nefinanšu aktīvu neto iegādei (K.2), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

37.

Pārējās nefinanšu aktīvu neto iegādes [1A.37] atbilst krājumu pieaugumam (P.52), neto vērtslietu iegādēm (P.53) un neražoto nefinanšu aktīvu neto iegādei (K.2), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām.

| 38. | Maksājamie kapitāla pārvedumi [1A.38] atbilst maksājamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām, un uzrādīti kā kapitāla pārvedums, ko saņem visi sektori, izņemot S.13. |
| --- | --- |

38.

Maksājamie kapitāla pārvedumi [1A.38] atbilst maksājamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām, un uzrādīti kā kapitāla pārvedums, ko saņem visi sektori, izņemot S.13.

| 39. | Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.39] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.1] un atbilst centrālās valdības deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.40], pieskaitot pavalsts valdības deficītu (–) vai pārpalikumu (+) [1A.41], pieskaitot vietējās valdības deficītu (–) vai pārpalikumu (+) [1A.42], pieskaitot sociālās nodrošināšanas fondu deficītu (–) vai pārpalikumu (+) [1A.43]. |
| --- | --- |

39.

Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.39] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.1] un atbilst centrālās valdības deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.40], pieskaitot pavalsts valdības deficītu (–) vai pārpalikumu (+) [1A.41], pieskaitot vietējās valdības deficītu (–) vai pārpalikumu (+) [1A.42], pieskaitot sociālās nodrošināšanas fondu deficītu (–) vai pārpalikumu (+) [1A.43].

| 40. | Centrālās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.40] atbilst S.1311 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9). |
| --- | --- |

40.

Centrālās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.40] atbilst S.1311 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9).

| 41. | Pavalsts valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.41] atbilst S.1312 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9). |
| --- | --- |

41.

Pavalsts valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.41] atbilst S.1312 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9).

| 42. | Vietējās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.42] atbilst S.1313 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9). |
| --- | --- |

42.

Vietējās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.42] atbilst S.1313 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9).

| 43. | Sociālās nodrošināšanas fondu deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.43] atbilst S.1314 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9). |
| --- | --- |

43.

Sociālās nodrošināšanas fondu deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.43] atbilst S.1314 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9).

| 44. | Faktiskās sociālās iemaksas [1A.44] atbilst faktiskajām sociālajām iemaksām (D.611), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

44.

Faktiskās sociālās iemaksas [1A.44] atbilst faktiskajām sociālajām iemaksām (D.611), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem.

| 45. | Sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā [1A.45], atbilst sociālajiem pabalstiem, kas nav sociālie pārvedumi natūrā (D.62), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

45.

Sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā [1A.45], atbilst sociālajiem pabalstiem, kas nav sociālie pārvedumi natūrā (D.62), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 1.B | tabula |
| --- | --- |

1.B

tabula

| 1. | Dalībvalsts maksājumi ES budžetā [1B.1] atbilst ES budžetā saņemamiem netiešajiem nodokļiem, pieskaitot kārtējo starptautisko sadarbību (D.74), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.4], pieskaitot dažādus kārtējos pārvedumus (D.75), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.5], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalsts maksājumi ES budžetā [1B.1] atbilst ES budžetā saņemamiem netiešajiem nodokļiem, pieskaitot kārtējo starptautisko sadarbību (D.74), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.4], pieskaitot dažādus kārtējos pārvedumus (D.75), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.5], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.7].

| 2. | ES budžetā saņemamie netiešie nodokļi [1B.2] atbilst ražošanas un importa nodokļiem (D.2), kas uzrādīti kā S.212 resursi. |
| --- | --- |

2.

ES budžetā saņemamie netiešie nodokļi [1B.2] atbilst ražošanas un importa nodokļiem (D.2), kas uzrādīti kā S.212 resursi.

| 3. | ES budžetā saņemamie netiešie nodokļi, t. sk. ES budžetā saņemamais PVN [1B.3], atbilst pievienotās vērtības veida nodokļiem (D.211), kas uzrādīti kā S.212 resursi. |
| --- | --- |

3.

ES budžetā saņemamie netiešie nodokļi, t. sk. ES budžetā saņemamais PVN [1B.3], atbilst pievienotās vērtības veida nodokļiem (D.211), kas uzrādīti kā S.212 resursi.

| 4. | Kārtējie ar starptautisko sadarbību saistītie maksājumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.4], atbilst kārtējai starptautiskajai sadarbībai (D.74), kas uzrādīta kā S.212 resursi un S.13 izlietojumi. |
| --- | --- |

4.

Kārtējie ar starptautisko sadarbību saistītie maksājumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.4], atbilst kārtējai starptautiskajai sadarbībai (D.74), kas uzrādīta kā S.212 resursi un S.13 izlietojumi.

| 5. | Dažādi kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.5], atbilst dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā S.212 resursi un S.13 izlietojumi. |
| --- | --- |

5.

Dažādi kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.5], atbilst dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā S.212 resursi un S.13 izlietojumi.

| 6. | Dažādi kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā, t. sk. ES ceturtais pašu resurss [1B.6] atbilst uz NKP pamatotajam ceturtajam pašu resursam (EKS 95 4.138. punkts), kas kā dažādi kārtējie pārvedumi (D.75) uzrādīts kā daļa no S.212 resursiem un S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

6.

Dažādi kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā, t. sk. ES ceturtais pašu resurss [1B.6] atbilst uz NKP pamatotajam ceturtajam pašu resursam (EKS 95 4.138. punkts), kas kā dažādi kārtējie pārvedumi (D.75) uzrādīts kā daļa no S.212 resursiem un S.13 izlietojumiem.

| 7. | Kapitāla pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.7], atbilst maksājamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām kā S.212 saņemamie kapitāla pārvedumi. |
| --- | --- |

7.

Kapitāla pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.7], atbilst maksājamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām kā S.212 saņemamie kapitāla pārvedumi.

| 8. | ES izdevumi dalībvalstī [1B.8] atbilst subsīdijām (D.3), ko maksā no ES budžeta [1B.9], pieskaitot pārējos kārtējos pārvedumus (D.7), ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], pieskaitot pārējos kārtējos pārvedumus (D.7), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.11], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

ES izdevumi dalībvalstī [1B.8] atbilst subsīdijām (D.3), ko maksā no ES budžeta [1B.9], pieskaitot pārējos kārtējos pārvedumus (D.7), ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], pieskaitot pārējos kārtējos pārvedumus (D.7), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.11], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13].

| 9. | Subsīdijas, ko maksā no ES budžeta [1B.9], atbilst subsīdijām (D.3), kas uzrādītas kā daļa no S.212 resursiem. |
| --- | --- |

9.

Subsīdijas, ko maksā no ES budžeta [1B.9], atbilst subsīdijām (D.3), kas uzrādītas kā daļa no S.212 resursiem.

| 10. | Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], atbilst kārtējai starptautiskajai sadarbībai (D.74) un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.212 izlietojumiem. |
| --- | --- |

10.

Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], atbilst kārtējai starptautiskajai sadarbībai (D.74) un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.212 izlietojumiem.

| 11. | Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.11], atbilst dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.212 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem. |
| --- | --- |

11.

Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.11], atbilst dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.212 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem.

| 12. | Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12], atbilst saņemamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un S.212 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

12.

Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12], atbilst saņemamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un S.212 aktīvu pārmaiņām.

| 13. | Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13], atbilst maksājamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.212 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

13.

Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13], atbilst maksājamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.212 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 14. | Neto ieņēmumi no ES budžeta [1B.14] atbilst valdības neto ieņēmumiem no ES budžeta, pieskaitot nevalstisko vienību neto ieņēmumus no ES budžeta. |
| --- | --- |

14.

Neto ieņēmumi no ES budžeta [1B.14] atbilst valdības neto ieņēmumiem no ES budžeta, pieskaitot nevalstisko vienību neto ieņēmumus no ES budžeta.

| 15. | Pašu resursu iekasēšanas izmaksas [1B.15] ir tā daļa no tirgus produkcijas (P.11), kas uzrādīta kā daļa no S.13 resursiem, tas ir, pašu resursu iekasēšanas izmaksas, par kurām samaksāts no ES budžeta. |
| --- | --- |

15.

Pašu resursu iekasēšanas izmaksas [1B.15] ir tā daļa no tirgus produkcijas (P.11), kas uzrādīta kā daļa no S.13 resursiem, tas ir, pašu resursu iekasēšanas izmaksas, par kurām samaksāts no ES budžeta.

| 1.C | tabula |
| --- | --- |

1.C

tabula

| 1. | Galapatēriņa izdevumi [1C.1] atbilst galapatēriņa izdevumiem (P.3), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

1.

Galapatēriņa izdevumi [1C.1] atbilst galapatēriņa izdevumiem (P.3), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 2. | Individuālā patēriņa izdevumi [1C.2] atbilst individuālā patēriņa izdevumiem (P.31), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

2.

Individuālā patēriņa izdevumi [1C.2] atbilst individuālā patēriņa izdevumiem (P.31), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 3. | Kolektīvā patēriņa izdevumi [1C.3] atbilst kolektīvā patēriņa izdevumiem (P.32), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

3.

Kolektīvā patēriņa izdevumi [1C.3] atbilst kolektīvā patēriņa izdevumiem (P.32), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 4. | Darbinieku atalgojums [1C.4] atbilst [1A.29]. |
| --- | --- |

4.

Darbinieku atalgojums [1C.4] atbilst [1A.29].

| 5. | Starppatēriņš [1C.5] atbilst [1A.31]. |
| --- | --- |

5.

Starppatēriņš [1C.5] atbilst [1A.31].

| 6. | Sociālie pārvedumi natūrā, kas piegādāti ar ražotāju starpniecību [1C.6], atbilst sociālajiem pabalstiem natūrā, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies to preču iegādē, kas ar preču ražotāju starpniecību piegādātas mājsaimniecībām (D.6311 + D.63121 + D.63131), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

6.

Sociālie pārvedumi natūrā, kas piegādāti ar ražotāju starpniecību [1C.6], atbilst sociālajiem pabalstiem natūrā, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies to preču iegādē, kas ar preču ražotāju starpniecību piegādātas mājsaimniecībām (D.6311 + D.63121 + D.63131), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 7. | Pamatkapitāla patēriņš [1C.7] atbilst pamatkapitāla patēriņam (K.1), kas uzrādīts kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

7.

Pamatkapitāla patēriņš [1C.7] atbilst pamatkapitāla patēriņam (K.1), kas uzrādīts kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 8. | Samaksātie ražošanas nodokļi, atskaitot saņemtās subsīdijas [1C.8], atbilst citu ražošanas nodokļu maksājumiem (D.29), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, atskaitot citu ražošanas subsīdiju ieņēmumus (D.39), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

8.

Samaksātie ražošanas nodokļi, atskaitot saņemtās subsīdijas [1C.8], atbilst citu ražošanas nodokļu maksājumiem (D.29), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, atskaitot citu ražošanas subsīdiju ieņēmumus (D.39), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 9. | Neto darbības rezultāts [1C.9] atbilst darbības rezultātam, izņemot S.13 (B.2n). |
| --- | --- |

9.

Neto darbības rezultāts [1C.9] atbilst darbības rezultātam, izņemot S.13 (B.2n).

| 10. | Pārdošana [1C.10] atbilst [1A.22]. |
| --- | --- |

10.

Pārdošana [1C.10] atbilst [1A.22].

| 11. | Galapatēriņa izdevumi iepriekšējā gada cenās [1C.11] atbilst galapatēriņa izdevumu ķēdes indeksu veidā agregētajam apjoma rādītājam (P.3), kas uzrādīts kā daļa no S.13 izlietojumiem iepriekšējā gada cenās. |
| --- | --- |

11.

Galapatēriņa izdevumi iepriekšējā gada cenās [1C.11] atbilst galapatēriņa izdevumu ķēdes indeksu veidā agregētajam apjoma rādītājam (P.3), kas uzrādīts kā daļa no S.13 izlietojumiem iepriekšējā gada cenās.

| 12. | Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1C.12] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.1]. |
| --- | --- |

12.

Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1C.12] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.1].

| 13. | Maksājamie procenti [1C.13] atbilst maksājamiem procentiem [1A.10]. |
| --- | --- |

13.

Maksājamie procenti [1C.13] atbilst maksājamiem procentiem [1A.10].

| 14. | Procenti, t. sk. procentu plūsmas mijmaiņas līgumos un nestandartizētos procentu likmes nākotnes līgumos [1C.14] atbilst pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (EDP) procentiem (EDP D41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem. |
| --- | --- |

14.

Procenti, t. sk. procentu plūsmas mijmaiņas līgumos un nestandartizētos procentu likmes nākotnes līgumos [1C.14] atbilst pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (EDP) procentiem (EDP D41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem.

| 15. | EDP deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.1] atbilst S.13 EDP tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (EDP B.9). |
| --- | --- |

15.

EDP deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.1] atbilst S.13 EDP tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (EDP B.9).

| 16. | Ieņēmumi no universālo mobilo telekomunikāciju sistēmu licenču pārdošanas [1C.16] atbilst ieņēmumiem no trešās paaudzes mobilo telefonu licenču pārdošanas, kas uzrādīta kā nefinanšu aktīvu atsavināšana saskaņā ar Eurostat lēmumu par mobilo telefonu licenču sadali. |
| --- | --- |

16.

Ieņēmumi no universālo mobilo telekomunikāciju sistēmu licenču pārdošanas [1C.16] atbilst ieņēmumiem no trešās paaudzes mobilo telefonu licenču pārdošanas, kas uzrādīta kā nefinanšu aktīvu atsavināšana saskaņā ar Eurostat lēmumu par mobilo telefonu licenču sadali.

| 17. | Parāds [1C.17] atbilst parādam, kas definēts Regulā (EK) Nr. 479/2009. |
| --- | --- |

17.

Parāds [1C.17] atbilst parādam, kas definēts Regulā (EK) Nr. 479/2009.

| 18. | Iekšzemes kopprodukts (IKP) faktiskajās cenās [1C.18] atbilst IKP (B.1*g) tirgus cenās. |
| --- | --- |

18.

Iekšzemes kopprodukts (IKP) faktiskajās cenās [1C.18] atbilst IKP (B.1*g) tirgus cenās.

| 19. | IKP iepriekšējā gada cenās [1C.19] atbilst ķēdes indeksu veidā agregētajam IKP (B.1*g) apjoma rādītājam iepriekšējā gada cenās. |
| --- | --- |

19.

IKP iepriekšējā gada cenās [1C.19] atbilst ķēdes indeksu veidā agregētajam IKP (B.1*g) apjoma rādītājam iepriekšējā gada cenās.

| 20. | Valdības investīcijas iepriekšējā gada cenās [1C.20] atbilst ķēdes indeksu veidā agregētajam kopējā pamatkapitāla veidošanas apjomam (P.51), kas uzrādīts kā daļa no pārmaiņām S.13 aktīvos salīdzināmajās cenās. |
| --- | --- |

20.

Valdības investīcijas iepriekšējā gada cenās [1C.20] atbilst ķēdes indeksu veidā agregētajam kopējā pamatkapitāla veidošanas apjomam (P.51), kas uzrādīts kā daļa no pārmaiņām S.13 aktīvos salīdzināmajās cenās.

| 2.A | tabula |
| --- | --- |

2.A

tabula

| 1. | Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [2A.1] atbilst [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [2A.1] atbilst [1A.1].

| 2. | Korekcija starp finanšu un nefinanšu kontiem [2A.2] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [2A.1], atskaitot neto darījumus ar finanšu aktīviem un pasīviem [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Korekcija starp finanšu un nefinanšu kontiem [2A.2] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [2A.1], atskaitot neto darījumus ar finanšu aktīviem un pasīviem [2A.3].

| 3. | Neto darījumi ar finanšu aktīviem un pasīviem [2A.3] atbilst darījumiem finanšu aktīvu neto iegādei [2A.4], atskaitot neto radušās saistības [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Neto darījumi ar finanšu aktīviem un pasīviem [2A.3] atbilst darījumiem finanšu aktīvu neto iegādei [2A.4], atskaitot neto radušās saistības [2A.15].

| 4. | Darījumi ar finanšu aktīviem (konsolidēti) [2A.4] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2) [2A.5], darījumiem ar vērtspapīriem, kas nav akcijas (F.33) [2A.6], darījumiem ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34) [2A.7], darījumiem ar kredītiem (F.4) [2A.8], darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5) [2A.9] un darījumiem ar citiem finanšu aktīviem [2A.13], kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

4.

Darījumi ar finanšu aktīviem (konsolidēti) [2A.4] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2) [2A.5], darījumiem ar vērtspapīriem, kas nav akcijas (F.33) [2A.6], darījumiem ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34) [2A.7], darījumiem ar kredītiem (F.4) [2A.8], darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5) [2A.9] un darījumiem ar citiem finanšu aktīviem [2A.13], kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 5. | Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (aktīvi) [2A.5] atbilst skaidras naudas un noguldījumu neto iegādei (F.2), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

5.

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (aktīvi) [2A.5] atbilst skaidras naudas un noguldījumu neto iegādei (F.2), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 6. | Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīri (aktīvi) [2A.6] atbilst neakciju vērtspapīru neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

6.

Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīri (aktīvi) [2A.6] atbilst neakciju vērtspapīru neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 7. | Darījumi ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (aktīvi) [2A.7] atbilst tīrajiem maksājumiem attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

7.

Darījumi ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (aktīvi) [2A.7] atbilst tīrajiem maksājumiem attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 8. | Darījumi ar kredītiem (aktīvi) [2A.8] atbilst jaunajiem kredītiem (F.4), ko piešķīrusi valdība, izņemot atmaksas valdībai, kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

8.

Darījumi ar kredītiem (aktīvi) [2A.8] atbilst jaunajiem kredītiem (F.4), ko piešķīrusi valdība, izņemot atmaksas valdībai, kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 9. | Darījumi ar akcijām un pārējiem kapitāla vērtspapīriem (aktīvi) [2A.9] atbilst akciju un citu kapitāla vērtspapīru neto iegādei (F.5), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

9.

Darījumi ar akcijām un pārējiem kapitāla vērtspapīriem (aktīvi) [2A.9] atbilst akciju un citu kapitāla vērtspapīru neto iegādei (F.5), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām.

| 10. | Privatizācija (neto) [2A.10] atbilst darījumiem ar akcijām un pārējiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11 vai S.12 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 veic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā (EKS 95 2.26. punkts) (2); šādus darījumus S.13 var veikt tieši ar parādnieka vienību, vai ar citu kreditora vienību. |
| --- | --- |

10.

Privatizācija (neto) [2A.10] atbilst darījumiem ar akcijām un pārējiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11 vai S.12 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 veic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā (EKS 95 2.26. punkts) (2); šādus darījumus S.13 var veikt tieši ar parādnieka vienību, vai ar citu kreditora vienību.

| 11. | Kapitāla ieguldījumi (neto) [2A.11] atbilst darījumiem ar akcijām un pārējiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11 vai S.12 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 neveic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā, un ko S.13 veic tieši ar parādnieka vienību. |
| --- | --- |

11.

Kapitāla ieguldījumi (neto) [2A.11] atbilst darījumiem ar akcijām un pārējiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11 vai S.12 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 neveic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā, un ko S.13 veic tieši ar parādnieka vienību.

| 12. | Citi [2A.12] atbilst darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11, S.12 vai S.14 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 neveic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā, un ko S.13 neveic tieši ar parādnieka vienību, bet gan ar citu kreditora vienību. |
| --- | --- |

12.

Citi [2A.12] atbilst darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11, S.12 vai S.14 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 neveic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā, un ko S.13 neveic tieši ar parādnieka vienību, bet gan ar citu kreditora vienību.

| 13. | Darījumi ar pārējiem finanšu aktīviem [2A.13] atbilst monetārā zelta un speciālo aizņēmumtiesību neto iegādei (F.1), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām, apdrošināšanas tehnisko rezervju neto iegādei (F.6) un citiem debitoru parādiem (F.7), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

13.

Darījumi ar pārējiem finanšu aktīviem [2A.13] atbilst monetārā zelta un speciālo aizņēmumtiesību neto iegādei (F.1), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām, apdrošināšanas tehnisko rezervju neto iegādei (F.6) un citiem debitoru parādiem (F.7), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 14. | Darījumi ar citiem finanšu aktīviem, t. sk. uzkrātie, bet vēl nesamaksātie nodokļi un sociālās iemaksas [2A.14], atbilst tai daļai no debitoru parādiem (F.7 aktīvi), kas attiecas uz nodokļiem un sociālajām iemaksām, kuras uzrādītas D2, D5, D6 un D91, atņemot faktiski iekasētās nodokļu summas, kas uzrādītas kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

14.

Darījumi ar citiem finanšu aktīviem, t. sk. uzkrātie, bet vēl nesamaksātie nodokļi un sociālās iemaksas [2A.14], atbilst tai daļai no debitoru parādiem (F.7 aktīvi), kas attiecas uz nodokļiem un sociālajām iemaksām, kuras uzrādītas D2, D5, D6 un D91, atņemot faktiski iekasētās nodokļu summas, kas uzrādītas kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 15. | Darījumi ar pasīviem (konsolidēti) [2A.15] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2) [2A.16], darījumiem ar īstermiņa neakciju vērtspapīriem, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.331) [2A.17], darījumiem ar ilgtermiņa neakciju vērtspapīriem, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.332) [2A.18], darījumiem ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34) [2A.19], darījumiem ar kredītiem (F.4) [2A.20] un darījumiem ar pārējiem pasīviem [2A.22], kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

15.

Darījumi ar pasīviem (konsolidēti) [2A.15] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2) [2A.16], darījumiem ar īstermiņa neakciju vērtspapīriem, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.331) [2A.17], darījumiem ar ilgtermiņa neakciju vērtspapīriem, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.332) [2A.18], darījumiem ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34) [2A.19], darījumiem ar kredītiem (F.4) [2A.20] un darījumiem ar pārējiem pasīviem [2A.22], kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 16. | Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) [2A.16] atbilst skaidras naudas un noguldījumu neto iegādei (F.2), kas uzrādīta kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

16.

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) [2A.16] atbilst skaidras naudas un noguldījumu neto iegādei (F.2), kas uzrādīta kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 17. | Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – īstermiņa vērtspapīri (pasīvi) [2A.17], atbilst neakciju īstermiņa vērtspapīru neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.331), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam, kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

17.

Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – īstermiņa vērtspapīri (pasīvi) [2A.17], atbilst neakciju īstermiņa vērtspapīru neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.331), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam, kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 18. | Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – ilgtermiņa vērtspapīri (pasīvi) [2A.18], atbilst neakciju ilgtermiņa vērtspapīru neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.332), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāk par vienu gadu, kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

18.

Darījumi ar neakciju vērtspapīriem – ilgtermiņa vērtspapīri (pasīvi) [2A.18], atbilst neakciju ilgtermiņa vērtspapīru neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.332), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāk par vienu gadu, kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 19. | Darījumi ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (pasīvi) [2A.19] atbilst tīrajiem ieņēmumiem attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

19.

Darījumi ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (pasīvi) [2A.19] atbilst tīrajiem ieņēmumiem attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 20. | Darījumi ar kredītiem (pasīvi) [2A.20] atbilst saņemtajiem jaunajiem kredītiem (F.4), atskaitot esošo kredītu atmaksas, kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

20.

Darījumi ar kredītiem (pasīvi) [2A.20] atbilst saņemtajiem jaunajiem kredītiem (F.4), atskaitot esošo kredītu atmaksas, kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 21. | Darījumi ar kredītiem, t. sk. centrālās bankas kredīti [2A.21] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un S.121 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

21.

Darījumi ar kredītiem, t. sk. centrālās bankas kredīti [2A.21] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un S.121 aktīvu pārmaiņām.

| 22. | Darījumi ar pārējiem pasīviem [2A.22] ir vienādi ar apdrošināšanas tehnisko rezervju neto saistību rašanos (F.6) un kreditoru parādiem (F.7), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

22.

Darījumi ar pārējiem pasīviem [2A.22] ir vienādi ar apdrošināšanas tehnisko rezervju neto saistību rašanos (F.6) un kreditoru parādiem (F.7), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 23. | Darījumi ar parāda instrumentiem (konsolidēti) [2A.23] ir vienādi ar skaidras naudas un noguldījumu neto saistību rašanos (F.2) [2A.16], neakciju vērtspapīriem, izņemot atvasinātos instrumentus, [2A.17 un 2A.18] (F.33), un kredītiem (F.4) [2A.20]. Tā ir arī denominēta valdības aizņemšanās nepieciešamība (VAN). |
| --- | --- |

23.

Darījumi ar parāda instrumentiem (konsolidēti) [2A.23] ir vienādi ar skaidras naudas un noguldījumu neto saistību rašanos (F.2) [2A.16], neakciju vērtspapīriem, izņemot atvasinātos instrumentus, [2A.17 un 2A.18] (F.33), un kredītiem (F.4) [2A.20]. Tā ir arī denominēta valdības aizņemšanās nepieciešamība (VAN).

| 24. | Darījumi ar ilgtermiņa parāda instrumentiem [2A.24] ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu. |
| --- | --- |

24.

Darījumi ar ilgtermiņa parāda instrumentiem [2A.24] ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu.

| 25. | Darījumi ar parāda instrumentiem nacionālajā valūtā [2A.25], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas denominēti dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī. |
| --- | --- |

25.

Darījumi ar parāda instrumentiem nacionālajā valūtā [2A.25], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas denominēti dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī.

| 26. | Darījumi ar parāda instrumentiem iesaistītās dalībvalsts valūtā [2A.26], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas denominēti ECU, pieskaitot parāda instrumentus, kas denominēti euro pirms dalībvalsts kļuva par iesaistīto dalībvalsti, pieskaitot parāda instrumentus, kas denominēti dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī pirms tā kļuva par iesaistīto dalībvalsti. Tas neietver nacionālo valūtu [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Darījumi ar parāda instrumentiem iesaistītās dalībvalsts valūtā [2A.26], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas denominēti ECU, pieskaitot parāda instrumentus, kas denominēti euro pirms dalībvalsts kļuva par iesaistīto dalībvalsti, pieskaitot parāda instrumentus, kas denominēti dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī pirms tā kļuva par iesaistīto dalībvalsti. Tas neietver nacionālo valūtu [2A.25].

| 27. | Darījumi ar parāda instrumentiem neiesaistītās dalībvalsts valūtā [2A.27], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas nav iekļauti [2A.25] vai [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Darījumi ar parāda instrumentiem neiesaistītās dalībvalsts valūtā [2A.27], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas nav iekļauti [2A.25] vai [2A.26].

| 28. | Pārējās plūsmas [2A.28] atbilst pārvērtēšanas ietekmei uz parādu [2A.29], pieskaitot citas pārmaiņas parāda apjomā [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Pārējās plūsmas [2A.28] atbilst pārvērtēšanas ietekmei uz parādu [2A.29], pieskaitot citas pārmaiņas parāda apjomā [2A.32].

| 29. | Pārvērtēšanas ietekme uz parādu [2A.29] atbilst ārvalstu valūtas turējumu peļņai un zaudējumiem [2A.30], pieskaitot pārējos pārvērtēšanas rezultātus – nominālvērtība [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Pārvērtēšanas ietekme uz parādu [2A.29] atbilst ārvalstu valūtas turējumu peļņai un zaudējumiem [2A.30], pieskaitot pārējos pārvērtēšanas rezultātus – nominālvērtība [2A.31].

| 30. | Ārvalstu valūtas turējumu peļņa un zaudējumi [2A.30] atbilst parāda [3A.1] nominālajai turēšanas peļņai/zaudējumiem (K.11), kas valūtas kursu pārmaiņu dēļ maina vērtību pēc konvertācijas nacionālajā valūtā. |
| --- | --- |

30.

Ārvalstu valūtas turējumu peļņa un zaudējumi [2A.30] atbilst parāda [3A.1] nominālajai turēšanas peļņai/zaudējumiem (K.11), kas valūtas kursu pārmaiņu dēļ maina vērtību pēc konvertācijas nacionālajā valūtā.

| 31. | Pārējās pārvērtēšanas rezultāti – nominālvērtība [2A.31] atbilst parāda pārmaiņām [2A.33], atskaitot darījumus ar parāda instrumentiem (konsolidēti) [2A.23], atskaitot ārvalstu valūtas turējumu peļņu un zaudējumus [2A.30], atskaitot pārējās pārmaiņas parāda apjomā [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Pārējās pārvērtēšanas rezultāti – nominālvērtība [2A.31] atbilst parāda pārmaiņām [2A.33], atskaitot darījumus ar parāda instrumentiem (konsolidēti) [2A.23], atskaitot ārvalstu valūtas turējumu peļņu un zaudējumus [2A.30], atskaitot pārējās pārmaiņas parāda apjomā [2A.32].

| 32. | Pārējās pārmaiņas parāda apjomā [2A.32] atbilst citām apjoma pārmaiņām (K.7, K.8, K.10 un K.12) pasīvos, kas klasificēti kā skaidra nauda un noguldījumi (AF.2), neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), vai kredīti (AF.4), kas nav S.13 aktīvi. |
| --- | --- |

32.

Pārējās pārmaiņas parāda apjomā [2A.32] atbilst citām apjoma pārmaiņām (K.7, K.8, K.10 un K.12) pasīvos, kas klasificēti kā skaidra nauda un noguldījumi (AF.2), neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), vai kredīti (AF.4), kas nav S.13 aktīvi.

| 33. | Parāda pārmaiņas [2A.33] atbilst parādam [3A.1] t gadā, atskaitot parādu [3A.1] t–1 gadā. |
| --- | --- |

33.

Parāda pārmaiņas [2A.33] atbilst parādam [3A.1] t gadā, atskaitot parādu [3A.1] t–1 gadā.

| 1.B | tabula |
| --- | --- |

1.B

tabula

| 1. | Darījumi ar parāda instrumentiem – nekonsolidēti [2B.1] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) – nekonsolidētiem [2B.2], pieskaitot darījumus ar īstermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidētus [2B.3], darījumus ar ilgtermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidētus [2B.4], pieskaitot darījumus ar centrālo banku kredītiem [2B.5], pieskaitot citus darījumus ar citiem kredītiem (pasīvi) – nekonsolidētus [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Darījumi ar parāda instrumentiem – nekonsolidēti [2B.1] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) – nekonsolidētiem [2B.2], pieskaitot darījumus ar īstermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidētus [2B.3], darījumus ar ilgtermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidētus [2B.4], pieskaitot darījumus ar centrālo banku kredītiem [2B.5], pieskaitot citus darījumus ar citiem kredītiem (pasīvi) – nekonsolidētus [2B.6].

| 2. | Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) – nekonsolidēti [2B.2] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) – nekonsolidēti [2B.2] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 3. | Darījumi ar īstermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidēti [2B.3] atbilst darījumiem ar neakciju vērtspapīriem, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam, kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

3.

Darījumi ar īstermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidēti [2B.3] atbilst darījumiem ar neakciju vērtspapīriem, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam, kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 4. | Darījumi ar ilgtermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidēti [2B.4] atbilst darījumiem ar neakciju vērtspapīriem, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu, kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

4.

Darījumi ar ilgtermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidēti [2B.4] atbilst darījumiem ar neakciju vērtspapīriem, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu, kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 5. | Darījumi ar centrālo banku kredītiem [2B.5] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un S.121 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

5.

Darījumi ar centrālo banku kredītiem [2B.5] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un S.121 aktīvu pārmaiņām.

| 6. | Darījumi ar pārējiem kredītiem (pasīvi) – nekonsolidēti [2B.6] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.121, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

6.

Darījumi ar pārējiem kredītiem (pasīvi) – nekonsolidēti [2B.6] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 pasīvu un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.121, aktīvu pārmaiņām.

| 7. | Konsolidējošie darījumi [2B.7] atbilst darījumiem ar parāda instrumentiem – nekonsolidētiem [2B.1], atskaitot darījumus ar parāda instrumentiem (konsolidētos) [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Konsolidējošie darījumi [2B.7] atbilst darījumiem ar parāda instrumentiem – nekonsolidētiem [2B.1], atskaitot darījumus ar parāda instrumentiem (konsolidētos) [2A.23].

| 8. | Konsolidējošie darījumi – skaidra nauda un noguldījumi [2B.8] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) – nekonsolidētiem [2B.2], atskaitot konsolidētos darījumus ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konsolidējošie darījumi – skaidra nauda un noguldījumi [2B.8] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) – nekonsolidētiem [2B.2], atskaitot konsolidētos darījumus ar skaidru naudu un noguldījumiem (pasīvi) [2A.16].

| 9. | Konsolidējošie darījumi – īstermiņa vērtspapīri [2B.9] atbilst darījumiem ar īstermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidētiem [2B.3], atskaitot konsolidētos darījumus ar neakciju vērtspapīriem – īstermiņa vērtspapīri (pasīvi) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konsolidējošie darījumi – īstermiņa vērtspapīri [2B.9] atbilst darījumiem ar īstermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidētiem [2B.3], atskaitot konsolidētos darījumus ar neakciju vērtspapīriem – īstermiņa vērtspapīri (pasīvi) [2A.17].

| 10. | Konsolidējošie darījumi – ilgtermiņa vērtspapīri [2B.10] atbilst darījumiem ar ilgtermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidētiem [2B.4], atskaitot konsolidētos darījumus ar neakciju vērtspapīriem – ilgtermiņa vērtspapīri (pasīvi) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konsolidējošie darījumi – ilgtermiņa vērtspapīri [2B.10] atbilst darījumiem ar ilgtermiņa vērtspapīriem (pasīvi) – nekonsolidētiem [2B.4], atskaitot konsolidētos darījumus ar neakciju vērtspapīriem – ilgtermiņa vērtspapīri (pasīvi) [2A.18].

| 11. | Konsolidējošie darījumi – kredīti [2B.11] atbilst darījumiem ar pārējiem kredītiem (pasīvi) – nekonsolidētiem [2B.6], atskaitot konsolidētos darījumus ar kredītiem (pasīvi) [2A.20], atskaitot darījumus ar centrālo banku kredītiem [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Konsolidējošie darījumi – kredīti [2B.11] atbilst darījumiem ar pārējiem kredītiem (pasīvi) – nekonsolidētiem [2B.6], atskaitot konsolidētos darījumus ar kredītiem (pasīvi) [2A.20], atskaitot darījumus ar centrālo banku kredītiem [2A.21].

| 3.A | tabula |
| --- | --- |

3.A

tabula

| 1. | Parāds [3A.1] atbilst parādam [1C.17]. |
| --- | --- |

1.

Parāds [3A.1] atbilst parādam [1C.17].

| 2. | Parāds – skaidra nauda un noguldījumi (pasīvi) [3A.2] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā skaidra nauda un noguldījumi (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Parāds – skaidra nauda un noguldījumi (pasīvi) [3A.2] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā skaidra nauda un noguldījumi (AF.2).

| 3. | Parāds – īstermiņa vērtspapīri (pasīvi) [3A.3] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

3.

Parāds – īstermiņa vērtspapīri (pasīvi) [3A.3] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam.

| 4. | Parāds – ilgtermiņa vērtspapīri (pasīvi) [3A.4] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu. |
| --- | --- |

4.

Parāds – ilgtermiņa vērtspapīri (pasīvi) [3A.4] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu.

| 5. | Parāds – centrālās bankas kredīti (pasīvi) [3A.5] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā kredīti (AF.4), kas ir S.121 aktīvs. |
| --- | --- |

5.

Parāds – centrālās bankas kredīti (pasīvi) [3A.5] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā kredīti (AF.4), kas ir S.121 aktīvs.

| 6. | Parāds – pārējie kredīti (pasīvi) [3A.6] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā kredīti (AF.4), kas nav S.121 aktīvs. |
| --- | --- |

6.

Parāds – pārējie kredīti (pasīvi) [3A.6] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā kredīti (AF.4), kas nav S.121 aktīvs.

| 7. | Parāds, kura turētāji ir dalībvalstu nerezidenti [3A.7], atbilst centrālās bankas turētajam parādam [3A.8], citu monetāro finanšu iestāžu turētajam parādam [3A.9], citu finanšu iestāžu turētajam parādam [3A.10] un citu dalībvalsts rezidentu turētajam parādam [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Parāds, kura turētāji ir dalībvalstu nerezidenti [3A.7], atbilst centrālās bankas turētajam parādam [3A.8], citu monetāro finanšu iestāžu turētajam parādam [3A.9], citu finanšu iestāžu turētajam parādam [3A.10] un citu dalībvalsts rezidentu turētajam parādam [3A.11].

| 8. | Centrālās bankas turētais parāds [3A.8] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.121 aktīvs. |
| --- | --- |

8.

Centrālās bankas turētais parāds [3A.8] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.121 aktīvs.

| 9. | Pārējo monetāro finanšu iestāžu turētais parāds [3A.9] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.122 aktīvs. |
| --- | --- |

9.

Pārējo monetāro finanšu iestāžu turētais parāds [3A.9] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.122 aktīvs.

| 10. | Pārējo finanšu iestāžu turētais parāds [3A.10] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.123, S.124 vai S.125 aktīvs. |
| --- | --- |

10.

Pārējo finanšu iestāžu turētais parāds [3A.10] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.123, S.124 vai S.125 aktīvs.

| 11. | Pārējo dalībvalsts rezidentu turētais parāds [3A.11] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.11, S.14 vai S.15 aktīvs. |
| --- | --- |

11.

Pārējo dalībvalsts rezidentu turētais parāds [3A.11] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.11, S.14 vai S.15 aktīvs.

| 12. | Dalībvalsts nerezidentu turētais parāds [3A.12] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.2 aktīvs. |
| --- | --- |

12.

Dalībvalsts nerezidentu turētais parāds [3A.12] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.2 aktīvs.

| 13. | Parāds nacionālajā valūtā [3A.13], atbilst parāda [3A.1] daļai, kas denominēta dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī. |
| --- | --- |

13.

Parāds nacionālajā valūtā [3A.13], atbilst parāda [3A.1] daļai, kas denominēta dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī.

| 14. | Parāds iesaistītās dalībvalsts valūtā [3A.14], pirms dalībvalsts kļūšanas par iesaistīto dalībvalsti atbilst parāda [3A.1] daļai, kas denominēta kādas iesaistītās dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī (izņemot nacionālo valūtu [3A.13]), pieskaitot parādu, kas denominēts ECU vai euro. |
| --- | --- |

14.

Parāds iesaistītās dalībvalsts valūtā [3A.14], pirms dalībvalsts kļūšanas par iesaistīto dalībvalsti atbilst parāda [3A.1] daļai, kas denominēta kādas iesaistītās dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī (izņemot nacionālo valūtu [3A.13]), pieskaitot parādu, kas denominēts ECU vai euro.

| 15. | Parāds neiesaistītās dalībvalsts valūtā [3A.15], atbilst parāda [3A.1] daļai, kas nav iekļauta [3A.13] vai [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Parāds neiesaistītās dalībvalsts valūtā [3A.15], atbilst parāda [3A.1] daļai, kas nav iekļauta [3A.13] vai [3A.14].

| 16. | Īstermiņa parāds [3A.16] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

16.

Īstermiņa parāds [3A.16] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam.

| 17. | Ilgtermiņa parāds [3A.17] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu. |
| --- | --- |

17.

Ilgtermiņa parāds [3A.17] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu.

| 18. | Ilgtermiņa parāds, t. sk. ar mainīgu procentu likmi [3A.18] atbilst ilgtermiņa parāda [3A.17] daļai, kuras procentu likme ir mainīga. |
| --- | --- |

18.

Ilgtermiņa parāds, t. sk. ar mainīgu procentu likmi [3A.18] atbilst ilgtermiņa parāda [3A.17] daļai, kuras procentu likme ir mainīga.

| 19. | Parāds ar atlikušo termiņu līdz vienam gadam [3A.19] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

19.

Parāds ar atlikušo termiņu līdz vienam gadam [3A.19] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir līdz vienam gadam.

| 20. | Parāds ar atlikušo termiņu no viena līdz pieciem gadiem [3A.20] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir no viena līdz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

20.

Parāds ar atlikušo termiņu no viena līdz pieciem gadiem [3A.20] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir no viena līdz pieciem gadiem.

| 21. | Parāds ar atlikušo termiņu no viena līdz pieciem gadiem ar mainīgu procentu likmi [3A.21] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir no viena līdz pieciem gadiem [3A.20], un kuras procentu likme ir mainīga. |
| --- | --- |

21.

Parāds ar atlikušo termiņu no viena līdz pieciem gadiem ar mainīgu procentu likmi [3A.21] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir no viena līdz pieciem gadiem [3A.20], un kuras procentu likme ir mainīga.

| 22. | Parāds ar atlikušo termiņu ilgāku par pieciem gadiem [3A.22] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem. |
| --- | --- |

22.

Parāds ar atlikušo termiņu ilgāku par pieciem gadiem [3A.22] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem.

| 23. | Parāds ar atlikušo termiņu ilgāku par pieciem gadiem, t. sk. ar mainīgu procentu likmi [3A.23] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem [3A.22], un kuras procentu likme ir mainīga. |
| --- | --- |

23.

Parāds ar atlikušo termiņu ilgāku par pieciem gadiem, t. sk. ar mainīgu procentu likmi [3A.23] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem [3A.22], un kuras procentu likme ir mainīga.

| 24. | Centrālās valdības parāda daļa [3A.24] atbilst S.1311 pasīviem, kas nav S.1311 aktīvi, atskaitot S.1311 aktīvus, kas ir S.13 pasīvi, kas nav S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Centrālās valdības parāda daļa [3A.24] atbilst S.1311 pasīviem, kas nav S.1311 aktīvi, atskaitot S.1311 aktīvus, kas ir S.13 pasīvi, kas nav S.1311 [3B.15].

| 25. | Pavalsts valdības parāda daļa [3A.25] atbilst S.1312 pasīviem, kas nav S.1312 aktīvi, atskaitot S.1312 aktīvus, kas ir S.13 pasīvi, kas nav S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Pavalsts valdības parāda daļa [3A.25] atbilst S.1312 pasīviem, kas nav S.1312 aktīvi, atskaitot S.1312 aktīvus, kas ir S.13 pasīvi, kas nav S.1312 [3B.16].

| 26. | Vietējās valdības parāda daļa [3A.26] atbilst S.1313 pasīviem, kas nav S.1313 aktīvi, atskaitot S.1313 aktīvus, kas ir S.13 pasīvi, kas nav S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Vietējās valdības parāda daļa [3A.26] atbilst S.1313 pasīviem, kas nav S.1313 aktīvi, atskaitot S.1313 aktīvus, kas ir S.13 pasīvi, kas nav S.1313 [3B.17].

| 27. | Sociālās nodrošināšanas parāda daļa [3A.27] atbilst S.1314 pasīviem, kas nav S.1314 aktīvi, atskaitot S.1314 aktīvus, kas ir S.13 pasīvi, kas nav S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Sociālās nodrošināšanas parāda daļa [3A.27] atbilst S.1314 pasīviem, kas nav S.1314 aktīvi, atskaitot S.1314 aktīvus, kas ir S.13 pasīvi, kas nav S.1314 [3B.18].

| 28. | Parāda vidējais atlikušais termiņš [3A.28] atbilst vidējam atlikušajam termiņam svērtam pēc atlikušajām summām, izteiktam gados. |
| --- | --- |

28.

Parāda vidējais atlikušais termiņš [3A.28] atbilst vidējam atlikušajam termiņam svērtam pēc atlikušajām summām, izteiktam gados.

| 29. | Parāds – bezkupona obligācijas [3A.29] atbilst parāda [3A.1] daļai bezkupona obligāciju veidā, t. i., obligācijām bez kuponu maksājumiem, kuru procentu atlīdzība ir pamatota uz atšķirību dzēšanas un emisijas cenā. |
| --- | --- |

29.

Parāds – bezkupona obligācijas [3A.29] atbilst parāda [3A.1] daļai bezkupona obligāciju veidā, t. i., obligācijām bez kuponu maksājumiem, kuru procentu atlīdzība ir pamatota uz atšķirību dzēšanas un emisijas cenā.

| 3.B | tabula |
| --- | --- |

3.B

tabula

| 1. | Parāds – nekonsolidēts [3B.1] atbilst S.13 pasīviem, ietverot tos, kas ir S.13 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Parāds – nekonsolidēts [3B.1] atbilst S.13 pasīviem, ietverot tos, kas ir S.13 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 2. | Konsolidējošie elementi [3B.2] atbilst S.13 pasīviem, kas tajā pašā laikā ir S.13 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Konsolidējošie elementi [3B.2] atbilst S.13 pasīviem, kas tajā pašā laikā ir S.13 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 3. | Konsolidējošie elementi – skaidra nauda un noguldījumi [3B.3] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā skaidra nauda un noguldījumi (F.2). |
| --- | --- |

3.

Konsolidējošie elementi – skaidra nauda un noguldījumi [3B.3] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā skaidra nauda un noguldījumi (F.2).

| 4. | Konsolidējošie elementi – īstermiņa vērtspapīri [3B.4] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

4.

Konsolidējošie elementi – īstermiņa vērtspapīri [3B.4] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam.

| 5. | Konsolidējošie elementi – ilgtermiņa vērtspapīri [3B.5] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu. |
| --- | --- |

5.

Konsolidējošie elementi – ilgtermiņa vērtspapīri [3B.5] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā neakciju vērtspapīri, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu.

| 6. | Konsolidējošie elementi – kredīti [3B.6] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā kredīti (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konsolidējošie elementi – kredīti [3B.6] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā kredīti (F.4).

| 7. | Centrālās valdības emitētais parāds [3B.7] atbilst S.1311 pasīviem, kas nav S.1311 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Centrālās valdības emitētais parāds [3B.7] atbilst S.1311 pasīviem, kas nav S.1311 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 8. | Centrālās valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.8], atbilst S.1311 pasīviem, kas ir S.1312, S.1313 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Centrālās valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.8], atbilst S.1311 pasīviem, kas ir S.1312, S.1313 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 9. | Pavalsts valdības emitētais parāds [3B.9] atbilst S.1312 pasīviem, kas nav S.1312 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Pavalsts valdības emitētais parāds [3B.9] atbilst S.1312 pasīviem, kas nav S.1312 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 10. | Pavalsts valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.10], atbilst S.1312 pasīviem, kas ir S.1311, S.1313 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Pavalsts valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.10], atbilst S.1312 pasīviem, kas ir S.1311, S.1313 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 11. | Vietējās valdības emitētais parāds [3B.11] atbilst S.1313 pasīviem, kas nav S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Vietējās valdības emitētais parāds [3B.11] atbilst S.1313 pasīviem, kas nav S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 12. | Vietējās valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēti [3B.12] atbilst S.1313 pasīviem, kas ir S.1311, S.1312 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Vietējās valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēti [3B.12] atbilst S.1313 pasīviem, kas ir S.1311, S.1312 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 13. | Sociālās nodrošināšanas fondu emitētais parāds [3B.13] atbilst S.1314 pasīviem, kas nav S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Sociālās nodrošināšanas fondu emitētais parāds [3B.13] atbilst S.1314 pasīviem, kas nav S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 14. | Sociālās nodrošināšanas fondu emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēti [3B.14] atbilst S.1314 pasīviem, kas ir S.1311, S.1312 vai S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Sociālās nodrošināšanas fondu emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēti [3B.14] atbilst S.1314 pasīviem, kas ir S.1311, S.1312 vai S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 15. | Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds centrālās valdības turējumā [3B.15] atbilst S.1312, S.1313 vai S.1314 pasīviem, kas ir S.1311 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds centrālās valdības turējumā [3B.15] atbilst S.1312, S.1313 vai S.1314 pasīviem, kas ir S.1311 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 16. | Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds pavalsts valdības turējumā [3B.16] atbilst S.1311, S.1313 vai S.1314 pasīviem, kas ir S.1312 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds pavalsts valdības turējumā [3B.16] atbilst S.1311, S.1313 vai S.1314 pasīviem, kas ir S.1312 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 17. | Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds vietējās valdības turējumā, kuru emitējušas citu valdības apakšsektoru vienības [3B.17], atbilst S.1311, S.1312 vai S.1314 pasīviem, kas ir S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds vietējās valdības turējumā, kuru emitējušas citu valdības apakšsektoru vienības [3B.17], atbilst S.1311, S.1312 vai S.1314 pasīviem, kas ir S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 18. | Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds sociālās nodrošināšanas fondu turējumā [3B.18] atbilst S.1311, S.1312 vai S.1313 pasīviem, kas ir S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

18.

Pārējo valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds sociālās nodrošināšanas fondu turējumā [3B.18] atbilst S.1311, S.1312 vai S.1313 pasīviem, kas ir S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

---

(1)  [x.y] attiecas uz x tabulas y kategoriju.

(2)  Izraisot parādnieka vienības pārklasificēšanu no S.11001 vai S.12x01 apakšsektora uz S.11002/3 vai S.12x02/3 apakšsektoru, vai otrādi.

---

III PIELIKUMS

PĀRSŪTĪŠANAS UN KODĒŠANAS STANDARTI

Elektroniskai statistikas datu pārsūtīšanai, kas aprakstīta 2. un 3. pantā, NCB un ECB izmanto EXDI. Datnes kodē, izmantojot GESMES/TS (SDMX-EDI) ziņojumu formātu. Katru laikrindu kodē, izmantojot šādu ECB_GST1 kodu grupu.

ECB_GST1 kodu grupa

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Kodu saraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Biežums | Laikrindu ziņošanas biežums | CL_FREQ |
| 2 | Datu izcelsmes apgabals | Ziņotājvalsts vai kopsavilkuma rādītāja divu simbolu, burtciparu ISO valsts kods | CL_AREA_EE |
| 3 | Korekciju rādītājs | Lielums norāda, vai attiecībā uz laikrindām ir veiktas kādas korekcijas, piemēram, saistībā ar sezonu un/vai darbdienām | CL_ADJUSTMENT |
| 4 | Izlietojums vai kreditora/aktīvu sektors | Sektors, kura kategorija ir izlietojums/izmaiņas aktīvos | CL_SECTOR_ESA |
| 5 | Postenis | Laikrindas kategorija | CL_GOVNT_ITEM_ESA |
| 6 | Resurss vai debitora/pasīva sektors | Sektors, kura kategorija ir resurss/izmaiņas pasīvos un neto vērtībā | CL_SECTOR_ESA |
| 7 | Novērtēšana | Izmantotā vērtēšanas metode | CL_GOVNT_VALUATION |
| 8 | Laikrindas vienība | Ziņotās kategorijas vienība un citi raksturlielumi | CL_GOVNT_ST_SUFFIX |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Kodu saraksts

1

Biežums

Laikrindu ziņošanas biežums

CL_FREQ

2

Datu izcelsmes apgabals

Ziņotājvalsts vai kopsavilkuma rādītāja divu simbolu, burtciparu ISO valsts kods

CL_AREA_EE

3

Korekciju rādītājs

Lielums norāda, vai attiecībā uz laikrindām ir veiktas kādas korekcijas, piemēram, saistībā ar sezonu un/vai darbdienām

CL_ADJUSTMENT

4

Izlietojums vai kreditora/aktīvu sektors

Sektors, kura kategorija ir izlietojums/izmaiņas aktīvos

CL_SECTOR_ESA

5

Postenis

Laikrindas kategorija

CL_GOVNT_ITEM_ESA

6

Resurss vai debitora/pasīva sektors

Sektors, kura kategorija ir resurss/izmaiņas pasīvos un neto vērtībā

CL_SECTOR_ESA

7

Novērtēšana

Izmantotā vērtēšanas metode

CL_GOVNT_VALUATION

8

Laikrindas vienība

Ziņotās kategorijas vienība un citi raksturlielumi

CL_GOVNT_ST_SUFFIX

---

NOLĪGUMI

Padome

| 1.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/46

---

Informācija par to, ka stājas spēkā Eiropas Kopienas un Korejas Republikas valdības Nolīgums par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci

Eiropas Kopienas un Korejas Republikas valdības Nolīgums par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, ir stājies spēkā 2009. gada 1. jūlijā, un šā nolīguma 11. panta 1. punktā paredzētās procedūras minētajā dienā ir nokārtotas.

---