# Eiropas Savienības C 285E/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2009.285.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 285E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 26. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2009.285.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 285E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 26. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 5. jūnija sēdePIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 189 E, 26.7.2008. |
| | |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijs |
| 2009/C 285E/01 | Tirdzniecības politikas īstenošana ar efektīvu importa un eksporta noteikumu un procedūru palīdzībuEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par efektīviem importa un eksporta noteikumiem un procedūrām tirgus politikā (2007/2256(INI)) | 1 |
| 2009/C 285E/02 | Stāvokļa pasliktināšanās GruzijāEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par situāciju Gruzijā | 7 |
| 2009/C 285E/03 | 2006. gada ziņojums par KĀDPEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Padomes 2006. gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) galvenajiem aspektiem un perspektīvām, kas Eiropas Parlamentam iesniegts, piemērojot 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma II daļas G sadaļas 43. pantu (2007/2219(INI)) | 11 |
| 2009/C 285E/04 | Gada ziņojums par Eiropas drošības stratēģijas un EDAP īstenošanuEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Eiropas drošības stratēģijas un EDAP īstenošanu (2008/2003(INI)) | 23 |
| 2009/C 285E/05 | ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmeEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par gaidāmo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi | 32 |
| 2009/C 285E/06 | Barselonas process Savienība Vidusjūras reģionamEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Barselonas procesu Savienība Vidusjūras reģionam | 39 |
| 2009/C 285E/07 | Jauno lauksaimnieku nākotne saistībā ar notiekošo KLP reformuEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par jauno lauksaimnieku nākotni saistībā ar notiekošo KLP reformu (2007/2194(INI)) | 43 |
| 2009/C 285E/08 | ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbs 2007. gadāEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbu 2007. gadā (2007/2180(INI)) | 51 |
| 2009/C 285E/09 | Konkurence — nozares izmeklēšana banku mazumtirdzniecības pakalpojumu jomāEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par konkurenci — nozares izmeklēšana banku mazumtirdzniecības pakalpojumu jomā (2007/2201(INI)) | 55 |
| 2009/C 285E/10 | Finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecība vienotajā tirgūEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija attiecībā uz Zaļo grāmatu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienotajā tirgū (2007/2287(INI)) | 61 |
| 2009/C 285E/11 | Reimatiskās slimībasEiropas Parlamenta deklarācija par reimatiskajām slimībām | 67 |
| | |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijs |
| 2009/C 285E/12 | Īpaši pasākumi lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām *Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (COM(2008)0168 — C6-0175/2008 — 2008/0065(CNS)) | 69 |
| 2009/C 285E/13 | 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projektu, izdevumi pa iedaļām, III iedaļa — Komisija, VI iedaļa — Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (9903/2008 — C6-0206/2008 — 2008/2095(BUD)) | 70 |
| 2009/C 285E/14 | 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2008 projektu, izdevumi pa iedaļām, III iedaļa — Komisija (9904/2008 — C6-0207/2008 — 2008/2094(BUD)) | 71 |
| 2009/C 285E/15 | Korupcijas apkarošanas kontaktpunktu tīkls *Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par Vācijas Federatīvās Republikas ierosmi, lai pieņemtu Padomes lēmumu par korupcijas apkarošanas kontaktpunktu tīklu (11231/2007 — C6-0240/2007 — 2007/0809(CNS)) | 72 |
| 2009/C 285E/16 | Kopienas sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju *Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (COM(2007)0602 — C6-0454/2007 — 2007/0223(CNS)) | 74 |
| 2009/C 285E/17 | Jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzība *Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību pret grunts zvejas rīku negatīvo ietekmi tāljūras zvejā (COM(2007)0605 — C6-0453/2007 — 2007/0224(CNS)) | 90 |
| 2009/C 285E/18 | ES Solidaritātes fonda mobilizācijaEiropas Parlamenta 2008. gada 5 jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda mobilizāciju, piemērojot 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0200 — C6-0164/2008 — 2008/2091(ACI)) | 96 |
| 2009/C 285E/19 | Starptautiskie pasažieru pārvadājumi ar autobusiem (pārstrādāts dokuments) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu pakalpojumu tirgum (pārstrādāta versija) (COM(2007)0264 — C6-0147/2007 — 2007/0097(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2007)0097Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 5. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (pārstrādāta versija) | 99 |
| 2009/C 285E/20 | Pārtikas produktu higiēna ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (COM(2007)0090 — C6-0211/2007 — 2007/0037B(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0037BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 5. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu | 123 |
| 2009/C 285E/21 | Noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegums lopkopībā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/22/EK par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā (COM(2007)0292 — C6-0154/2007 — 2007/0102(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2007)0102Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 5. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/22/EK par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā | 125 |
| 2009/C 285E/22 | Vispārējās tarifa preferences laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim *Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 964/2007 un (EK) Nr. 1100/2006 (COM(2007)0857 — C6-0051/2008 — 2007/0289(CNS)) | 126 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 5. jūnija sēdePIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 189 E, 26.7.2008.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijs

2009/C 285E/01

Tirdzniecības politikas īstenošana ar efektīvu importa un eksporta noteikumu un procedūru palīdzībuEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par efektīviem importa un eksporta noteikumiem un procedūrām tirgus politikā (2007/2256(INI))

1

2009/C 285E/02

Stāvokļa pasliktināšanās GruzijāEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par situāciju Gruzijā

7

2009/C 285E/03

2006. gada ziņojums par KĀDPEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Padomes 2006. gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) galvenajiem aspektiem un perspektīvām, kas Eiropas Parlamentam iesniegts, piemērojot 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma II daļas G sadaļas 43. pantu (2007/2219(INI))

11

2009/C 285E/04

Gada ziņojums par Eiropas drošības stratēģijas un EDAP īstenošanuEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Eiropas drošības stratēģijas un EDAP īstenošanu (2008/2003(INI))

23

2009/C 285E/05

ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmeEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par gaidāmo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi

32

2009/C 285E/06

Barselonas process Savienība Vidusjūras reģionamEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Barselonas procesu Savienība Vidusjūras reģionam

39

2009/C 285E/07

Jauno lauksaimnieku nākotne saistībā ar notiekošo KLP reformuEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par jauno lauksaimnieku nākotni saistībā ar notiekošo KLP reformu (2007/2194(INI))

43

2009/C 285E/08

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbs 2007. gadāEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbu 2007. gadā (2007/2180(INI))

51

2009/C 285E/09

Konkurence — nozares izmeklēšana banku mazumtirdzniecības pakalpojumu jomāEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par konkurenci — nozares izmeklēšana banku mazumtirdzniecības pakalpojumu jomā (2007/2201(INI))

55

2009/C 285E/10

Finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecība vienotajā tirgūEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija attiecībā uz Zaļo grāmatu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienotajā tirgū (2007/2287(INI))

61

2009/C 285E/11

Reimatiskās slimībasEiropas Parlamenta deklarācija par reimatiskajām slimībām

67

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijs

2009/C 285E/12

Īpaši pasākumi lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām *Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (COM(2008)0168 — C6-0175/2008 — 2008/0065(CNS))

69

2009/C 285E/13

2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projektu, izdevumi pa iedaļām, III iedaļa — Komisija, VI iedaļa — Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (9903/2008 — C6-0206/2008 — 2008/2095(BUD))

70

2009/C 285E/14

2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2008 projektu, izdevumi pa iedaļām, III iedaļa — Komisija (9904/2008 — C6-0207/2008 — 2008/2094(BUD))

71

2009/C 285E/15

Korupcijas apkarošanas kontaktpunktu tīkls *Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par Vācijas Federatīvās Republikas ierosmi, lai pieņemtu Padomes lēmumu par korupcijas apkarošanas kontaktpunktu tīklu (11231/2007 — C6-0240/2007 — 2007/0809(CNS))

72

2009/C 285E/16

Kopienas sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju *Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (COM(2007)0602 — C6-0454/2007 — 2007/0223(CNS))

74

2009/C 285E/17

Jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzība *Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību pret grunts zvejas rīku negatīvo ietekmi tāljūras zvejā (COM(2007)0605 — C6-0453/2007 — 2007/0224(CNS))

90

2009/C 285E/18

ES Solidaritātes fonda mobilizācijaEiropas Parlamenta 2008. gada 5 jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda mobilizāciju, piemērojot 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0200 — C6-0164/2008 — 2008/2091(ACI))

96

2009/C 285E/19

Starptautiskie pasažieru pārvadājumi ar autobusiem (pārstrādāts dokuments) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu pakalpojumu tirgum (pārstrādāta versija) (COM(2007)0264 — C6-0147/2007 — 2007/0097(COD))

98

P6_TC1-COD(2007)0097Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 5. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (pārstrādāta versija)

99

2009/C 285E/20

Pārtikas produktu higiēna ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (COM(2007)0090 — C6-0211/2007 — 2007/0037B(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0037BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 5. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu

123

2009/C 285E/21

Noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegums lopkopībā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/22/EK par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā (COM(2007)0292 — C6-0154/2007 — 2007/0102(COD))

125

P6_TC1-COD(2007)0102Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 5. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/22/EK par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā

125

2009/C 285E/22

Vispārējās tarifa preferences laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim *Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 964/2007 un (EK) Nr. 1100/2006 (COM(2007)0857 — C6-0051/2008 — 2007/0289(CNS))

126

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 5. jūnija sēdePIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 189 E, 26.7.2008.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijs

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/1

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsTirdzniecības politikas īstenošana ar efektīvu importa un eksporta noteikumu un procedūru palīdzību

P6_TA(2008)0247

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par efektīviem importa un eksporta noteikumiem un procedūrām tirgus politikā (2007/2256(INI))

2009/C 285 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 23.—31., 95., 133. un 135. pantu,

ņemot vērā 2007. gada 13. decembra Lisabonas līgumu, kuru šobrīd ratificē dalībvalstis,

ņemot vērā Konvenciju, ar ko izveido Muitas sadarbības padomi, kas parakstīta Briselē 1950. gada 15. decembrī un stājās spēkā 1952. gada 4. novembrī,

ņemot vērā 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) un it īpaši tās V, VIII un X pantu,

ņemot vērā Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) ministru deklarāciju, kas pieņemta 1996. gada 13. decembrī Singapūrā, un it īpaši tās 21. punktu,

ņemot vērā PTO ministru deklarāciju, kas pieņemta 2001. gada 14. novembrī Dohā, un it īpaši tās 27. punktu,

ņemot vērā PTO Ģenerālpadomes 2004. gada 1. augustā pieņemto lēmumu un it īpaši tā D pielikumu par sarunu par tirdzniecības atvieglošanu noteikumiem,

ņemot vērā PTO ministru deklarāciju, kas pieņemta 2005. gada 18. decembrī Honkongā, un it īpaši tās 33. punktu un E pielikumu,

ņemot vērā PTO Īpašās grupas un Strīdu izšķiršanas organizācijas ziņojumus lietā (WT/DS315) “Eiropas Kopienas — daži jautājumi par muitu”,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1),

ņemot vērā tā 2008. gada 19. februāra Nostāju otrajā lasījumā par Padomes pieņemto kopējo nostāju attiecībā uz Regulas, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais Muitas kodekss), pieņemšanu (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Lēmumu Nr. 70/2008/EK par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi (3),

ņemot vērā Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas muitas rīcības programmas (“Muita 2013”) izveidi (COM(2006)0201),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu “Izcelsmes noteikumi preferenciālā tirdzniecības režīmā — Tālākās ievirzes” (COM(2005)0100),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 1. aprīļa ziņojumu “Muitas savienības attīstības stratēģija”, (COM(2008)0169),

ņemot vērā Priekšlikumu Komisijas regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas izcelsmes noteikumiem (TAXUD 2046/2007), kuru šobrīd izskata Muitas kodeksa Komiteja,

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par muitas procedūru vienkāršošanu un saskaņošanu (pārskatītā Kioto Konvencija) ar grozījumiem,

ņemot vērā Priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pievienošanos Pasaules Muitas organizācijai (PMO) un par identisku tiesību un pienākumu izmantošanu pagaidu kārtā (PMO) un šīs organizācijas biedriem līdzvērtīgu tiesību un pienākumu (COM(2007)0252),

ņemot vērā Komisijas Nodokļu politikas un Muitas savienības ģenerāldirektorāta 2007. gada 15. jūnija ziņojumu par muitas lomu nākotnē,

ņemot vērā Parlamentā Starptautiskās tirdzniecības komitejā 2007. gada 19. decembrī notikušo uzklausīšanu par tēmu “Efektīvi importa un eksporta noteikumi un procedūras tirgus politikā”,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A6-0184/2008),

| A. | tā kā Muitas savienība ir viens no vēsturiskajiem instrumentiem, uz kuriem būvēta Eiropas kontinenta ekonomiskā un politiskā integrācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā Muitas savienība ir viens no vēsturiskajiem instrumentiem, uz kuriem būvēta Eiropas kontinenta ekonomiskā un politiskā integrācija;

| B. | tā kā jēdzieni “muitas savienība” un “kopējā tirdzniecības politika” ir nedalāmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā jēdzieni “muitas savienība” un “kopējā tirdzniecības politika” ir nedalāmi;

| C. | tā kā Eiropas Savienības importa un eksporta noteikumiem un procedūrām joprojām ir būtiska nozīme iekšējā tirgus veiksmīgā darbībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības importa un eksporta noteikumiem un procedūrām joprojām ir būtiska nozīme iekšējā tirgus veiksmīgā darbībā;

| D. | tā kā kopējā tirdzniecības politika pēdējo gadu laikā ir ievērojami attīstījusies, ir bijis un būs pastāvīgi jāpielāgo eksporta un importa noteikumi; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopējā tirdzniecības politika pēdējo gadu laikā ir ievērojami attīstījusies, ir bijis un būs pastāvīgi jāpielāgo eksporta un importa noteikumi;

| E. | tā kā kopējā tirgus politika var funkcionēt, vienīgi balstoties uz efektīviem noteikumiem un procedūrām preču importa un eksporta jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopējā tirgus politika var funkcionēt, vienīgi balstoties uz efektīviem noteikumiem un procedūrām preču importa un eksporta jomā;

| F. | tā kā importa un eksporta noteikumu un procedūru vienkāršošana un modernizēšana gan Eiropas Savienībā, gan starptautiskā līmenī ir stratēģiski uzdevumi tirdzniecības konkurētspējai; |
| --- | --- |

F.

tā kā importa un eksporta noteikumu un procedūru vienkāršošana un modernizēšana gan Eiropas Savienībā, gan starptautiskā līmenī ir stratēģiski uzdevumi tirdzniecības konkurētspējai;

| G. | tā kā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) radās īpašas problēmas muitas noteikumu un procedūru uzraudzībā, kas bieži vien ir iemesls tam, ka šiem uzņēmumiem ir sarežģītāk piekļūt starptautiskajai tirdzniecībai un ka tās traucē pilnībā izmantot globalizācijas sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

G.

tā kā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) radās īpašas problēmas muitas noteikumu un procedūru uzraudzībā, kas bieži vien ir iemesls tam, ka šiem uzņēmumiem ir sarežģītāk piekļūt starptautiskajai tirdzniecībai un ka tās traucē pilnībā izmantot globalizācijas sniegtās priekšrocības;

| H. | tā kā ir nepieciešams pareizi noteikt importēto preču tarifa klasifikāciju, to izcelsmi un vērtību, lai varētu veiksmīgi piemērot kopējo muitas tarifu, tarifa preferenču sistēmu, antidempinga un antisubsidēšanas pasākumus, kā arī citus tirdzniecības politikas instrumentus; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir nepieciešams pareizi noteikt importēto preču tarifa klasifikāciju, to izcelsmi un vērtību, lai varētu veiksmīgi piemērot kopējo muitas tarifu, tarifa preferenču sistēmu, antidempinga un antisubsidēšanas pasākumus, kā arī citus tirdzniecības politikas instrumentus;

| I. | tā kā pārlieku stingri vai lēni muitas noteikumi un procedūras kavē starptautisko preču apriti, un uzņēmēji, it īpaši MVU, tos uzskata par galvenajiem ārpustarifu šķēršļiem tirdzniecībai; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārlieku stingri vai lēni muitas noteikumi un procedūras kavē starptautisko preču apriti, un uzņēmēji, it īpaši MVU, tos uzskata par galvenajiem ārpustarifu šķēršļiem tirdzniecībai;

| J. | tā kā muitas loma šodien no vienkāršas muitas nodokļu iekasēšanas, kas ir svarīga muitas funkcija, kura pēdējo divdesmit gadu laikā ir apsīkusi, mainās uz ārpustarifu pasākumu piemērošanu it īpaši drošības un uzticamības, cīņas pret viltošanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšaas un narkotisko vielu jomā, kā arī veselības, vides un patērētāju aizsardzības jomā, neaizmirstot PVN un akcīzes nodokļa piemērošanu importam vai eksporta atbrīvošanu no šiem nodokļiem un, protams, Eiropas Savienības tirgus politikas ievērošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā muitas loma šodien no vienkāršas muitas nodokļu iekasēšanas, kas ir svarīga muitas funkcija, kura pēdējo divdesmit gadu laikā ir apsīkusi, mainās uz ārpustarifu pasākumu piemērošanu it īpaši drošības un uzticamības, cīņas pret viltošanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšaas un narkotisko vielu jomā, kā arī veselības, vides un patērētāju aizsardzības jomā, neaizmirstot PVN un akcīzes nodokļa piemērošanu importam vai eksporta atbrīvošanu no šiem nodokļiem un, protams, Eiropas Savienības tirgus politikas ievērošanu;

| K. | tā kā kopš 2004. gada augusta paveikts darbs PTO un Dohas sarunu kārtā, lai noslēgtu saistošu daudzpusēju vienošanos tirdzniecības atvieglošanai, un tā kā vairākām jaunattīstības valstīm radās grūtības rast finansējumu pasākumiem uz robežām, kurus ieteica saistībā ar šīm sarunām; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš 2004. gada augusta paveikts darbs PTO un Dohas sarunu kārtā, lai noslēgtu saistošu daudzpusēju vienošanos tirdzniecības atvieglošanai, un tā kā vairākām jaunattīstības valstīm radās grūtības rast finansējumu pasākumiem uz robežām, kurus ieteica saistībā ar šīm sarunām;

| L. | tā kā jaunattīstības valstīm radās īpašas grūtības ieviest efektīvas muitas sistēmas attiecībā uz infrastruktūrām, aprīkojumu, kā arī personāla apmācību un integrēšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā jaunattīstības valstīm radās īpašas grūtības ieviest efektīvas muitas sistēmas attiecībā uz infrastruktūrām, aprīkojumu, kā arī personāla apmācību un integrēšanu;

| M. | tā kā galvenais tirdzniecības veicināšanas mērķis ir jāsaskaņo ar ne mazāk nozīmīgu mērķi, proti, ar kontroles efektivitāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā galvenais tirdzniecības veicināšanas mērķis ir jāsaskaņo ar ne mazāk nozīmīgu mērķi, proti, ar kontroles efektivitāti;

| N. | tā kā personu un preču drošības jautājumam ir arvien lielāka loma muitas noteikumu un procedūru noteikšanā un piemērošanā, it īpaši dažiem Savienības lielajiem tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

N.

tā kā personu un preču drošības jautājumam ir arvien lielāka loma muitas noteikumu un procedūru noteikšanā un piemērošanā, it īpaši dažiem Savienības lielajiem tirdzniecības partneriem;

| O. | tā kā Eiropas patērētāju aizsardzības standartiem, it īpaši attiecībā uz veselību un drošību, ir jāattiecas uz visiem produktiem, kas tiek laisti apgrozībā iekšējā tirgū neatkarīgi no to izcelsmes; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas patērētāju aizsardzības standartiem, it īpaši attiecībā uz veselību un drošību, ir jāattiecas uz visiem produktiem, kas tiek laisti apgrozībā iekšējā tirgū neatkarīgi no to izcelsmes;

| P. | tā kā būtiski ieguvumi efektivitātes un ātruma ziņā ir saistīti ar lielāku informātikas un citu moderno tehnoloģiju atbalstu muitas darījumu informācijas apstrādē un preču kontrolē; |
| --- | --- |

P.

tā kā būtiski ieguvumi efektivitātes un ātruma ziņā ir saistīti ar lielāku informātikas un citu moderno tehnoloģiju atbalstu muitas darījumu informācijas apstrādē un preču kontrolē;

| Q. | tā kā ir nepieciešams ievērot savstarpējas izmantojamības ierobežojumus attiecībā uz aprīkojumu lietošanu, kā arī no tā izrietošās izmaksas, kas paredzētas attiecīgajām iestādēm un uzņēmējiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir nepieciešams ievērot savstarpējas izmantojamības ierobežojumus attiecībā uz aprīkojumu lietošanu, kā arī no tā izrietošās izmaksas, kas paredzētas attiecīgajām iestādēm un uzņēmējiem;

| R. | tā kā Līgumā par Eiropas Savienību starp jaunajiem pamatmērķiem, kas minēti tā 3. panta 5. punktā (atbilstīgi pašreizējam 2. panta 5. punktam, kas grozīts ar Lisabonas līguma 1. panta 4. punktu), paredzēts, ka attiecībās ar pārējo pasauli Eiropas Savienība aizsargā savus pilsoņus; tā kā minētais līgums tā 3. panta 2. punktā (atbilstīgi pašreizējam 2. panta 2. punktam, kas arī grozīts ar Lisabonas līguma 1. panta 4. punktu) paredz, ka Eiropas Savienība nodrošina saviem pilsoņiem brīvības, drošības un taisnīguma telpu bez iekšējām robežām, kurā tiek garantēta personu brīva pārvietošanās, kā arī saistīti atbilstīgi pasākumi, it īpaši ārējo robežu kontroles jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā Līgumā par Eiropas Savienību starp jaunajiem pamatmērķiem, kas minēti tā 3. panta 5. punktā (atbilstīgi pašreizējam 2. panta 5. punktam, kas grozīts ar Lisabonas līguma 1. panta 4. punktu), paredzēts, ka attiecībās ar pārējo pasauli Eiropas Savienība aizsargā savus pilsoņus; tā kā minētais līgums tā 3. panta 2. punktā (atbilstīgi pašreizējam 2. panta 2. punktam, kas arī grozīts ar Lisabonas līguma 1. panta 4. punktu) paredz, ka Eiropas Savienība nodrošina saviem pilsoņiem brīvības, drošības un taisnīguma telpu bez iekšējām robežām, kurā tiek garantēta personu brīva pārvietošanās, kā arī saistīti atbilstīgi pasākumi, it īpaši ārējo robežu kontroles jomā;

| S. | tā kā, lai gan Savienības muitas noteikumi un procedūras tiek noteiktas un pieņemtas Kopienas līmenī, to efektīva īstenošana balstās uz dalībvalstu pārvaldes rīcību; |
| --- | --- |

S.

tā kā, lai gan Savienības muitas noteikumi un procedūras tiek noteiktas un pieņemtas Kopienas līmenī, to efektīva īstenošana balstās uz dalībvalstu pārvaldes rīcību;

| T. | tā kā Pasaules muitas organizācijas (PMO) loma tirdzniecības atvieglošanā, sadarbojoties ar starptautiskajām muitām, ir nozīmīga, |
| --- | --- |

T.

tā kā Pasaules muitas organizācijas (PMO) loma tirdzniecības atvieglošanā, sadarbojoties ar starptautiskajām muitām, ir nozīmīga,

Importa un eksporta noteikumu un procedūru nozīme

| 1. | uzsver noteikumu un procedūru efektivitātes nozīmi importa un eksporta jomā, īstenojot tirgus politiku; |
| --- | --- |

1.

uzsver noteikumu un procedūru efektivitātes nozīmi importa un eksporta jomā, īstenojot tirgus politiku;

| 2. | atgādina, ka jebkuru tirgus politikas pasākumu efektivitāte ir lielā mērā atkarīga no Eiropas Savienības spējas nodrošināt to pareizu piemērošanu; ka tas it īpaši attiecas uz tirgus aizsardzības pasākumiem un visu veidu tarifu preferencēm, ko Eiropas Savienība piešķir dažādajiem partneriem; ka nepiemērojams vai grūti piemērojams pasākums muitas jomā ir neiedarbīgs pasākums tirgus jomā, kas var radīt nopietnus konkurences kropļojumus un neskaitāmus netiešus kaitējumus ekonomikai, sabiedrībai un/vai videi; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka jebkuru tirgus politikas pasākumu efektivitāte ir lielā mērā atkarīga no Eiropas Savienības spējas nodrošināt to pareizu piemērošanu; ka tas it īpaši attiecas uz tirgus aizsardzības pasākumiem un visu veidu tarifu preferencēm, ko Eiropas Savienība piešķir dažādajiem partneriem; ka nepiemērojams vai grūti piemērojams pasākums muitas jomā ir neiedarbīgs pasākums tirgus jomā, kas var radīt nopietnus konkurences kropļojumus un neskaitāmus netiešus kaitējumus ekonomikai, sabiedrībai un/vai videi;

| 3. | pauž nožēlu, ka dažu tirdzniecības politikas iniciatīvu “muitas izpildāmība” ne vienmēr ir pareizi novērtēta un ņemta vērā; kā piemēru atgādina problēmas, kas radās 2005. gadā, īstenojot 2005. gada 10. jūnija Saprašanās memorandu ar Ķīnu par tekstilizstrādājumu importu un apģērbu ražojumiem; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu, ka dažu tirdzniecības politikas iniciatīvu “muitas izpildāmība” ne vienmēr ir pareizi novērtēta un ņemta vērā; kā piemēru atgādina problēmas, kas radās 2005. gadā, īstenojot 2005. gada 10. jūnija Saprašanās memorandu ar Ķīnu par tekstilizstrādājumu importu un apģērbu ražojumiem;

| 4. | uzsver, ka ir nepieciešama labāka sadarbība starp Komisijas dienestiem, kas atbildīgi par tirgus politiku, un tiem, kuri atbild par muitas politiku, it īpaši sistemātiskāk integrējot pēdējos tirdzniecības nolīgumu sarunu grupās; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir nepieciešama labāka sadarbība starp Komisijas dienestiem, kas atbildīgi par tirgus politiku, un tiem, kuri atbild par muitas politiku, it īpaši sistemātiskāk integrējot pēdējos tirdzniecības nolīgumu sarunu grupās;

| 5. | aicina Komisiju vērst īpašu uzmanību uz problēmām, ar ko saskaras MVU, it īpaši, atvieglojot to informātikas sistēmu pielāgošanu muitas administrāciju izmantotajām sistēmām par viszemākajām iespējamām izmaksām un vienkāršojot tiem atzīta uzņēmēja statusa iegūšanu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju vērst īpašu uzmanību uz problēmām, ar ko saskaras MVU, it īpaši, atvieglojot to informātikas sistēmu pielāgošanu muitas administrāciju izmantotajām sistēmām par viszemākajām iespējamām izmaksām un vienkāršojot tiem atzīta uzņēmēja statusa iegūšanu;

| 6. | atzinīgi vērtē Eiropas Kopienas kā pilntiesīga biedra uzņemšanu PMO no 2007. gada 1. jūlija, kas nostiprina tās starptautisko kompetenci muitas politikas jomā un var vienīgi palīdzēt stiprināt tās iekšējo kohēziju; lūdz Komisiju atbalstīt šo organizāciju; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Eiropas Kopienas kā pilntiesīga biedra uzņemšanu PMO no 2007. gada 1. jūlija, kas nostiprina tās starptautisko kompetenci muitas politikas jomā un var vienīgi palīdzēt stiprināt tās iekšējo kohēziju; lūdz Komisiju atbalstīt šo organizāciju;

Tarifa klasifikācija, vērtība, izcelsme un ekonomiskie režīmi

| 7. | atgādina noteikumu, kas attiecas uz preču tarifa klasifikāciju, vērtību un preferences vai nepreferences izcelsmi, īpašo nozīmi; |
| --- | --- |

7.

atgādina noteikumu, kas attiecas uz preču tarifa klasifikāciju, vērtību un preferences vai nepreferences izcelsmi, īpašo nozīmi;

| 8. | mudina Komisiju nekavējoties rīkoties, lai uzlabotu šos noteikumus kā Kopienas, tā daudzpusējā PTO un PMO līmenī pārskatāmības, paredzamības, vienkāršošanas un efektivitātes jomā; |
| --- | --- |

8.

mudina Komisiju nekavējoties rīkoties, lai uzlabotu šos noteikumus kā Kopienas, tā daudzpusējā PTO un PMO līmenī pārskatāmības, paredzamības, vienkāršošanas un efektivitātes jomā;

| 9. | pauž nožēlu par to, ka pastāvīgi tiek bloķētaa nepreferenciālu izcelsmes nosacījumu saskaņošana daudzpusējā līmenī, kas uzsākta 1995. gadā, balstoties uz Urugvajas sarunu kārtā noslēgto nolīgumu par izcelsmes noteikumiem (ARO); uzskata, ka šāda saskaņošana it īpaši ļautu efektīvāk un godīgāk piemērot tirgus aizsardzības pasākumus visā pasaulē un labāk pārraudzīt izcelsmes marķējuma praksi; aicina Komisiju uzņemties visas iespējamās iniciatīvas, lai atjaunotu un noslēgtu šīs sarunas, balstoties uz ARO noteiktajiem principiem; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par to, ka pastāvīgi tiek bloķētaa nepreferenciālu izcelsmes nosacījumu saskaņošana daudzpusējā līmenī, kas uzsākta 1995. gadā, balstoties uz Urugvajas sarunu kārtā noslēgto nolīgumu par izcelsmes noteikumiem (ARO); uzskata, ka šāda saskaņošana it īpaši ļautu efektīvāk un godīgāk piemērot tirgus aizsardzības pasākumus visā pasaulē un labāk pārraudzīt izcelsmes marķējuma praksi; aicina Komisiju uzņemties visas iespējamās iniciatīvas, lai atjaunotu un noslēgtu šīs sarunas, balstoties uz ARO noteiktajiem principiem;

| 10. | pieņem zināšanai Komisijas veiktos pasākumus, lai modernizētu un vienkāršotu preferenču izcelsmes noteikumus; |
| --- | --- |

10.

pieņem zināšanai Komisijas veiktos pasākumus, lai modernizētu un vienkāršotu preferenču izcelsmes noteikumus;

| 11. | pauž nožēlu, ka Parlaments, neskatoties uz šī reformas nozīmi un lielo politisko jutīgumu, nav vēl ciešāk iesaistījies priekšlikuma izstrādē regulai par izcelsmes noteikumiem preferenciālā tirdzniecības režīmā, kuru šobrīd izskata dalībvalstis Muitas kodeksa komitejā, lai tādējādi varētu izmantot savas iepriekšējas uzraudzības tiesības, kas tam ir pieškirtas saistībā ar komitoloģiju; tomēr atzīmē, ka Komisija plāno iepazīstināt ar šo jautājumu Parlamenta kompetentās komitejas; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu, ka Parlaments, neskatoties uz šī reformas nozīmi un lielo politisko jutīgumu, nav vēl ciešāk iesaistījies priekšlikuma izstrādē regulai par izcelsmes noteikumiem preferenciālā tirdzniecības režīmā, kuru šobrīd izskata dalībvalstis Muitas kodeksa komitejā, lai tādējādi varētu izmantot savas iepriekšējas uzraudzības tiesības, kas tam ir pieškirtas saistībā ar komitoloģiju; tomēr atzīmē, ka Komisija plāno iepazīstināt ar šo jautājumu Parlamenta kompetentās komitejas;

| 12. | atzīmē nopietnos strīdus, kas par pievienotās vērtības kritērija vienotu piemērošanu rodas dažās Kopienas rūpniecības nozarēs, piemēram, tekstila, apģērbu un pārtikas ražošanas nozarē; lūdz Komisiju un dalībvalstis cik vien iespējams ņemt vērā šo pamatoto kritiku; |
| --- | --- |

12.

atzīmē nopietnos strīdus, kas par pievienotās vērtības kritērija vienotu piemērošanu rodas dažās Kopienas rūpniecības nozarēs, piemēram, tekstila, apģērbu un pārtikas ražošanas nozarē; lūdz Komisiju un dalībvalstis cik vien iespējams ņemt vērā šo pamatoto kritiku;

| 13. | atgādina, ka kopumā ir rūpīgi jāuzrauga, lai preferences, kas piešķirtas šī režīma saņēmējvalstīm, dažās jutīgās nozarēs nevarētu pārāk viegli ar pārāk elastīgiem izcelsmes noteikumiem izmantot ļoti konkurētspējīgu trešo valstu labā; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka kopumā ir rūpīgi jāuzrauga, lai preferences, kas piešķirtas šī režīma saņēmējvalstīm, dažās jutīgās nozarēs nevarētu pārāk viegli ar pārāk elastīgiem izcelsmes noteikumiem izmantot ļoti konkurētspējīgu trešo valstu labā;

| 14. | pauž nožēlu par to, ka Eiropas uzņēmumi sarežģītības dēļ maz izmanto Kopienas režīmu uzglabāšanai muitas noliktavā un aktīvo apstrādi; aicina Komisiju apsvērt ekonomisko režīmu vienkāršošanu, elastīgāku procedūru ieviešanu un atteikšanos no papīra dokumentiem; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu par to, ka Eiropas uzņēmumi sarežģītības dēļ maz izmanto Kopienas režīmu uzglabāšanai muitas noliktavā un aktīvo apstrādi; aicina Komisiju apsvērt ekonomisko režīmu vienkāršošanu, elastīgāku procedūru ieviešanu un atteikšanos no papīra dokumentiem;

Tirdzniecības atvieglošana

| 15. | piešķir vislielāko nozīmi sarunām, kas noris kopš 2004. gada augusta PTO par tirdzniecības atvieglošanu; atgādina ievērojamos ieguvumus, ko sniegs vērienīgais nolīgums transakciju izmaksu samazināšanas, konkurētspējas uzlabošanas un starptautiskas intereses par jaunattīstības valstīm palielināšanas un aprites veicināšanas ziņā; |
| --- | --- |

15.

piešķir vislielāko nozīmi sarunām, kas noris kopš 2004. gada augusta PTO par tirdzniecības atvieglošanu; atgādina ievērojamos ieguvumus, ko sniegs vērienīgais nolīgums transakciju izmaksu samazināšanas, konkurētspējas uzlabošanas un starptautiskas intereses par jaunattīstības valstīm palielināšanas un aprites veicināšanas ziņā;

| 16. | apzinās, ka sarunas par tirdzniecības atvieglošanu rada risku, ka jaunattīstības valstīm var būt jāīsteno grūti izpildāmas un dārgas programmas; līdz ar to uzskata, ka sarunu galīgajā noslēgumā attīstītajām valstīm būtu skaidri jāapņemas sniegt tehnisku un finansiālu palīdzību jaunattīstības valstīm, lai tās varētu apmaksāt izdevumus, kas saistīti ar gaidāmas daudzpusējās sistēmas saskaņošanu, pielāgošanu un piemērošanu; |
| --- | --- |

16.

apzinās, ka sarunas par tirdzniecības atvieglošanu rada risku, ka jaunattīstības valstīm var būt jāīsteno grūti izpildāmas un dārgas programmas; līdz ar to uzskata, ka sarunu galīgajā noslēgumā attīstītajām valstīm būtu skaidri jāapņemas sniegt tehnisku un finansiālu palīdzību jaunattīstības valstīm, lai tās varētu apmaksāt izdevumus, kas saistīti ar gaidāmas daudzpusējās sistēmas saskaņošanu, pielāgošanu un piemērošanu;

| 17. | uzsver šo sarunu īpašo sadarbības raksturu, kuras pašas par sevi neparedz panākt izdevīgas starpnozaru vienošanās attiecībā uz citiem Dohas sarunu kārtas jautājumiem; uzskata, ka vienošanās par tirdzniecības atvieglošanu un tās īstenošana varētu notikt atsevišķi, lai neriskētu apdraudēt sarunu kārtas līdzsvaru, un tādēļ lūdz to izslēgt no vienotās apņemšanās; |
| --- | --- |

17.

uzsver šo sarunu īpašo sadarbības raksturu, kuras pašas par sevi neparedz panākt izdevīgas starpnozaru vienošanās attiecībā uz citiem Dohas sarunu kārtas jautājumiem; uzskata, ka vienošanās par tirdzniecības atvieglošanu un tās īstenošana varētu notikt atsevišķi, lai neriskētu apdraudēt sarunu kārtas līdzsvaru, un tādēļ lūdz to izslēgt no vienotās apņemšanās;

| 18. | atbalsta arī Komisijas vērienīgos plānus iekļaut sadaļu par tirdzniecības atvieglošanu un muitas sadarbību visos jaunajos brīvās tirdzniecības nolīgumos, ko tā apspriež, atbilstīgi 2006. gada 4. oktobra ziņojumam “Konkurētspējīga Eiropa pasaules ekonomikā — Ieguldījums Eiropas attīstības un nodarbinātības stratēģijā” (COM(2006)0567); |
| --- | --- |

18.

atbalsta arī Komisijas vērienīgos plānus iekļaut sadaļu par tirdzniecības atvieglošanu un muitas sadarbību visos jaunajos brīvās tirdzniecības nolīgumos, ko tā apspriež, atbilstīgi 2006. gada 4. oktobra ziņojumam “Konkurētspējīga Eiropa pasaules ekonomikā — Ieguldījums Eiropas attīstības un nodarbinātības stratēģijā” (COM(2006)0567);

Jauni muitas uzdevumi

| 19. | atgādina nepieciešamību ieviest ES līmenī plānu cīņai pret viltošanu un pirātismu; uzsver, ka ir nepieciešams pastiprināt sadarbību ar Komisiju starp intelektuālā īpašuma, tirdzniecības politikas un muitas politikas dienestiem šajā jomā, kā arī ar dalībvalstu muitas iestādēm un starp šīm iestādēm; |
| --- | --- |

19.

atgādina nepieciešamību ieviest ES līmenī plānu cīņai pret viltošanu un pirātismu; uzsver, ka ir nepieciešams pastiprināt sadarbību ar Komisiju starp intelektuālā īpašuma, tirdzniecības politikas un muitas politikas dienestiem šajā jomā, kā arī ar dalībvalstu muitas iestādēm un starp šīm iestādēm;

| 20. | atzinīgi vērtē kompromisu, kas rasts starp dalībvalstīm un Komisiju, attiecībā uz sarunām par jaunu starptautisku nolīgumu viltojumu novēršanas jomā (tirdzniecības nolīgums viltojumu novēršanas jomā (ACTA)), kas ir būtisks Savienības globālās tirdzniecības stratēģijas elements un ļaus izveidot jaunu augsta līmeņa starptautisku sistēmu, lai pastiprinātu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu un aizsargātu ražotājus no rūpnieciskām zādzībām, kā arī patērētājus no riskiem drošībai un veselībai, kas saistīti ar daudziem viltotiem produktiem; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē kompromisu, kas rasts starp dalībvalstīm un Komisiju, attiecībā uz sarunām par jaunu starptautisku nolīgumu viltojumu novēršanas jomā (tirdzniecības nolīgums viltojumu novēršanas jomā (ACTA)), kas ir būtisks Savienības globālās tirdzniecības stratēģijas elements un ļaus izveidot jaunu augsta līmeņa starptautisku sistēmu, lai pastiprinātu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu un aizsargātu ražotājus no rūpnieciskām zādzībām, kā arī patērētājus no riskiem drošībai un veselībai, kas saistīti ar daudziem viltotiem produktiem;

| 21. | prasa Komisijai un dalībvalstīm veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka importētās preces pirms pārdošanas ES atbilst patērētāju aizsardzības Eiropas standartiem veselības un drošības jomā ar mērķi novērst tādu produktu un vielu tirdzniecību, kuras varētu būt bīstamas patērētājiem; |
| --- | --- |

21.

prasa Komisijai un dalībvalstīm veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka importētās preces pirms pārdošanas ES atbilst patērētāju aizsardzības Eiropas standartiem veselības un drošības jomā ar mērķi novērst tādu produktu un vielu tirdzniecību, kuras varētu būt bīstamas patērētājiem;

Satraucoša brīvības ierobežošana drošības vārdā

| 22. | atzīst satraukuma pamatotību, kas saistīts ar personu un preču drošību, taču uzsver, ka ir jāatrod līdzsvars starp kontroli un atvieglošanu, lai lieki vai pārmērīgi nekavētu starptautisko tirdzniecību; tomēr uzskata, ka muitai ir īpaši svarīga nozīme, lai pilnībā piemērotu Kopienas pasākumus veselības, vides un patērētāju aizsardzības jomā, un ka šo nozīmi nevar mazināt ar muitas atvieglošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

22.

atzīst satraukuma pamatotību, kas saistīts ar personu un preču drošību, taču uzsver, ka ir jāatrod līdzsvars starp kontroli un atvieglošanu, lai lieki vai pārmērīgi nekavētu starptautisko tirdzniecību; tomēr uzskata, ka muitai ir īpaši svarīga nozīme, lai pilnībā piemērotu Kopienas pasākumus veselības, vides un patērētāju aizsardzības jomā, un ka šo nozīmi nevar mazināt ar muitas atvieglošanas pasākumiem;

| 23. | atbalsta SAFE (Tirdzniecības atvieglošana un drošība) normu pamatu, ko PMO Padome pieņēma 2005. gadā; pilnībā atbalsta viedokli, ko izteikusi PMO, ka “nav nedz pieļaujams, nedz vajadzīgs pārbaudīt visus sūtījumus” un ka priekšroka jādod risku efektīvai pārvaldībai ar efektīvām informātikas sistēmām; |
| --- | --- |

23.

atbalsta SAFE (Tirdzniecības atvieglošana un drošība) normu pamatu, ko PMO Padome pieņēma 2005. gadā; pilnībā atbalsta viedokli, ko izteikusi PMO, ka “nav nedz pieļaujams, nedz vajadzīgs pārbaudīt visus sūtījumus” un ka priekšroka jādod risku efektīvai pārvaldībai ar efektīvām informātikas sistēmām;

| 24. | pauž dziļu nožēlu par to, ka ASV Kongress 2007. gada jūlijā pieņēma tiesību aktu “HR1” un ka ASV vienpusēji ieviesa prasību skenēt visus konteinerus, kas ienāk šajā valstī, sākot ar 2012. gadu; pauž šaubas par šāda pasākuma efektivitāti un atbilstību PMO noteikumiem; baidās, ka, īstenots praksē, tas varētu kavēt transatlantisko tirdzniecību; |
| --- | --- |

24.

pauž dziļu nožēlu par to, ka ASV Kongress 2007. gada jūlijā pieņēma tiesību aktu “HR1” un ka ASV vienpusēji ieviesa prasību skenēt visus konteinerus, kas ienāk šajā valstī, sākot ar 2012. gadu; pauž šaubas par šāda pasākuma efektivitāti un atbilstību PMO noteikumiem; baidās, ka, īstenots praksē, tas varētu kavēt transatlantisko tirdzniecību;

| 25. | atzīmē, ka droša preču aprite ir svarīga arvien integrētākā pasaules ekonomikā; aicina Transatlantisko likumdevēju dialogu (TLD) un Komisiju atbalstīt viņu pūles, lai panāktu, ka ASV likumdošana, kas paredz visu ASV ienākošo konteineru skenēšanu, novērtē un iekļauj pieeju, kuras pamatā ir riski; prasa Komisijai sākt diskusijas par šo jautājumu gan Transatlantiskajā ekonomikas padomē (TEP), gan arī ar citās iestādēs un pārliecināt ASV grozīt to lēmumu; aicina veicināt “pilnvaroto uzņēmēju” un Pasaules muitas organizācijas pieņemto drošības normu (C-TPAT, SAFE pamats) savstarpēju atzīšanu; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka droša preču aprite ir svarīga arvien integrētākā pasaules ekonomikā; aicina Transatlantisko likumdevēju dialogu (TLD) un Komisiju atbalstīt viņu pūles, lai panāktu, ka ASV likumdošana, kas paredz visu ASV ienākošo konteineru skenēšanu, novērtē un iekļauj pieeju, kuras pamatā ir riski; prasa Komisijai sākt diskusijas par šo jautājumu gan Transatlantiskajā ekonomikas padomē (TEP), gan arī ar citās iestādēs un pārliecināt ASV grozīt to lēmumu; aicina veicināt “pilnvaroto uzņēmēju” un Pasaules muitas organizācijas pieņemto drošības normu (C-TPAT, SAFE pamats) savstarpēju atzīšanu;

Pastāvīgs saskaņošanas trūkums

| 26. | atgādina, ka Eiropas Savienības muitas sistēmas atbilstība PTO noteikumiem tika būtībā apstiprināta apelācijas tiesvedībā iepriekš minētajā lietā WT/DS315, un pauž atzinību par šādu rezultātu; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka Eiropas Savienības muitas sistēmas atbilstība PTO noteikumiem tika būtībā apstiprināta apelācijas tiesvedībā iepriekš minētajā lietā WT/DS315, un pauž atzinību par šādu rezultātu;

| 27. | tomēr secina, ka gan mūsu tirdzniecības partneri, gan paši Eiropas uzņēmēji joprojām prasa lielāku saskaņošanu valstu pārvaldēs, īstenojot Kopienas muitas tiesību aktus; |
| --- | --- |

27.

tomēr secina, ka gan mūsu tirdzniecības partneri, gan paši Eiropas uzņēmēji joprojām prasa lielāku saskaņošanu valstu pārvaldēs, īstenojot Kopienas muitas tiesību aktus;

| 28. | atzīmē, ka starp dalībvalstīm dažkārt tiek konstatētas pretrunas ar negatīvu ietekmi, piemēram, attiecībā uz PVN piemērošanu importam, apstākļiem, kas ļauj izmantot dažas atvieglotas procedūras, preču fizisko kontroļu biežumu un sankcijām; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka starp dalībvalstīm dažkārt tiek konstatētas pretrunas ar negatīvu ietekmi, piemēram, attiecībā uz PVN piemērošanu importam, apstākļiem, kas ļauj izmantot dažas atvieglotas procedūras, preču fizisko kontroļu biežumu un sankcijām;

| 29. | uzskata, ka ir jādara viss, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmējiem jebkurā Kopienas muitas punktā, kas ir vajadzīgs, lai uzturētu iekšējā tirgus integritāti, aizsargātu Eiropas Savienības finansiālās intereses, saglabātu tās ārējās kompetences, it īpaši tirdzniecības politikas jomā, kā arī ievērotu tās starptautiskās apņemšanās; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ir jādara viss, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmējiem jebkurā Kopienas muitas punktā, kas ir vajadzīgs, lai uzturētu iekšējā tirgus integritāti, aizsargātu Eiropas Savienības finansiālās intereses, saglabātu tās ārējās kompetences, it īpaši tirdzniecības politikas jomā, kā arī ievērotu tās starptautiskās apņemšanās;

| 30. | izsaka atbalstu visām iniciatīvām, kuru mērķis ir palielināt kohēziju valstu pārvaldēs, sekmēt sinerģiju, izveidot jaunas komunikācijas un informācijas apmaiņas sistēmas, attīstīt labāku praksi un veikt personāla un pieredzes apmaiņu, lai, piemērojot Kopienas tiesību aktus, ļautu šīm pārvaldēm darboties kā vienam veselumam; |
| --- | --- |

30.

izsaka atbalstu visām iniciatīvām, kuru mērķis ir palielināt kohēziju valstu pārvaldēs, sekmēt sinerģiju, izveidot jaunas komunikācijas un informācijas apmaiņas sistēmas, attīstīt labāku praksi un veikt personāla un pieredzes apmaiņu, lai, piemērojot Kopienas tiesību aktus, ļautu šīm pārvaldēm darboties kā vienam veselumam;

| 31. | uzsver, ka šajā sakarībā ir ļoti svarīgi tādi līdzekļi kā integrētais tarifs (TARIC), juridiski saistoša informācija par tarifiem (EBTI) un saistoša informācija par izcelsmi (BOI) un kopējā risku pārvaldības sistēma; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt pilnveidot savus instrumentus un nodrošināt to veiksmīgu darību; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka šajā sakarībā ir ļoti svarīgi tādi līdzekļi kā integrētais tarifs (TARIC), juridiski saistoša informācija par tarifiem (EBTI) un saistoša informācija par izcelsmi (BOI) un kopējā risku pārvaldības sistēma; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt pilnveidot savus instrumentus un nodrošināt to veiksmīgu darību;

| 32. | uzsver, ka ir nepieciešams standartizēt pierādīšanas tiesības un izstrādāt kopējus obligātos noteikumus, kā arī uzraudzīt, lai 27 dalībvalstis vienādi piemērotu Kopienas regulas attiecībā uz muitas tiesībām (it īpaši Regulu (EK) Nr. 1383/2003) (4); |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir nepieciešams standartizēt pierādīšanas tiesības un izstrādāt kopējus obligātos noteikumus, kā arī uzraudzīt, lai 27 dalībvalstis vienādi piemērotu Kopienas regulas attiecībā uz muitas tiesībām (it īpaši Regulu (EK) Nr. 1383/2003) (4);

| 33. | prasa Komisijai tās priekšlikumos ietvert precīzus noteikumus attiecībā uz administratīvajām un soda sankcijām muitas noteikumu pārkāpšanas gadījumā, kas paredzēti EK līguma 135. pantā un 280. pantā, kurā grozījumi izdarīti ar Lisabonas līguma 2. panta 45. punktu un 276. punktu; |
| --- | --- |

33.

prasa Komisijai tās priekšlikumos ietvert precīzus noteikumus attiecībā uz administratīvajām un soda sankcijām muitas noteikumu pārkāpšanas gadījumā, kas paredzēti EK līguma 135. pantā un 280. pantā, kurā grozījumi izdarīti ar Lisabonas līguma 2. panta 45. punktu un 276. punktu;

| 34. | pauž nožēlu par Komisijas un dalībvalstu kavēšanos šajā posmā izveidot jaunas struktūras, lai nodrošinātu Kopienas muitas tiesību aktu vienveidīgu piemērošanu; prasa Komisijai un dalībvalstīm nopietni apsvērt ideju par ES muitas dienestu apvienošanu, lai virzītos uz Kopienas administrāciju, kas atbildīga par muitas savienību, lai efektīvāk piemērotu muitas noteikumus un procedūras visā Eiropas Savienības muitas teritorijā; |
| --- | --- |

34.

pauž nožēlu par Komisijas un dalībvalstu kavēšanos šajā posmā izveidot jaunas struktūras, lai nodrošinātu Kopienas muitas tiesību aktu vienveidīgu piemērošanu; prasa Komisijai un dalībvalstīm nopietni apsvērt ideju par ES muitas dienestu apvienošanu, lai virzītos uz Kopienas administrāciju, kas atbildīga par muitas savienību, lai efektīvāk piemērotu muitas noteikumus un procedūras visā Eiropas Savienības muitas teritorijā;

*

* *

| 35. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Pasaules Muitas organizācijai, Pasaules Tirdzniecības organizācijai, kā arī šo organizāciju valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Pasaules Muitas organizācijai, Pasaules Tirdzniecības organizācijai, kā arī šo organizāciju valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm.

---

(1)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0049.

(3)  OV L 23, 26.1.2008., 21. lpp.

(4)  OV L 196, 2.8.2003., 7. lpp.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/7

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsStāvokļa pasliktināšanās Gruzijā

P6_TA(2008)0253

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par situāciju Gruzijā

2009/C 285 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Gruziju un jo īpaši 2006. gada 26. oktobra (1) un 2007. gada 29. novembra (2) rezolūciju,

ņemot vērā tā 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) stiprināšanu (3), 2008. gada 17. janvāra rezolūcijas par efektīvāku ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu (4) un par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā (5),

ņemot vērā Partnerības un sadarbības nolīgumu, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (6), kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā,

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu, ko 2006. gada 14. novembrī apstiprināja ES un Gruzijas sadarbības padome,

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2008. gada 15. aprīļa rezolūciju 1808(2008), kurā atbalstīta Gruzijas teritoriālā integritāte un līdz 2008. gada 15. oktobrim pagarināts ANO novērošanas misijas mandāts Gruzijā (UNOMIG),

ņemot vērā ES un Gruzijas parlamentu sadarbības komitejas 2008. gada 28.—30. aprīļa sanāksmē pieņemtos ieteikumus,

ņemot vērā Slovēnijas Padomes prezidentūras 2008. gada 18. aprīļa un 2. maija deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par spriedzes palielināšanos Gruzijas un Krievijas attiecībās,

ņemot vērā Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas Gruzijā 2008. gada 22. maija paziņojumu par sākotnējiem atzinumiem un secinājumiem par Gruzijas parlamenta vēlēšanām,

ņemot vērā ANO novērošanas misijas Gruzijā (UNOMIG)2008. gada 26. maija secinājumus sakarā ar Gruzijas bezpilota lidaparāta notriekšanas izmeklēšanu,

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2008. gada 26. maija secinājumus par Gruziju,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienības apņemšanās attīstīt un padziļināt attiecības ar Gruziju paliek nemainīga, un tā atbalsta Gruzijai nepieciešamās politiskās un ekonomiskās reformas un pasākumus, lai izveidotu noturīgas un efektīvas demokrātiskās institūcijas un iedarbīgas un neatkarīgas tiesas iestādes, kā arī turpmākus centienus izskaust korupciju, tādējādi veidojot pārtikušu Gruziju, kurā valda miers un kas var dot ieguldījumu stabilitātes veicināšanā reģionā un visā Eiropā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības apņemšanās attīstīt un padziļināt attiecības ar Gruziju paliek nemainīga, un tā atbalsta Gruzijai nepieciešamās politiskās un ekonomiskās reformas un pasākumus, lai izveidotu noturīgas un efektīvas demokrātiskās institūcijas un iedarbīgas un neatkarīgas tiesas iestādes, kā arī turpmākus centienus izskaust korupciju, tādējādi veidojot pārtikušu Gruziju, kurā valda miers un kas var dot ieguldījumu stabilitātes veicināšanā reģionā un visā Eiropā;

| B. | tā kā saskaņā ar prezidenta dekrētu Krievijas ministrijām un citām valsts aģentūrām tika uzdots nodibināt oficiālas saites ar attiecīgām aģentūrām Gruzijas separātiskajos Abhāzijas un Dienvidosetijas reģionos; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar prezidenta dekrētu Krievijas ministrijām un citām valsts aģentūrām tika uzdots nodibināt oficiālas saites ar attiecīgām aģentūrām Gruzijas separātiskajos Abhāzijas un Dienvidosetijas reģionos;

| C. | tā kā Krievijas Federācija atkāpās no Neatkarīgo Valstu Sadraudzības (NVS) valstu vadītāju padomes 1996. gada 19. janvāra lēmuma, ar ko tā parakstītājām valstīm aizliedza jebkādu militāro sadarbību ar Abhāzijas separātistu varas iestādēm; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievijas Federācija atkāpās no Neatkarīgo Valstu Sadraudzības (NVS) valstu vadītāju padomes 1996. gada 19. janvāra lēmuma, ar ko tā parakstītājām valstīm aizliedza jebkādu militāro sadarbību ar Abhāzijas separātistu varas iestādēm;

| D. | tā kā 2008. gada maijā Krievija saskaņā ar NVS miera uzturēšanas misiju vienpusēji izvietoja Abhāzijā lielāku karaspēku un ieveda smago artilēriju, un paziņoja par nodomu uz administratīvās robežas izveidot 15 papildu kontrolpunktus; tā kā Krievijas pārstāvji paziņoja, ka varētu tikt palielināts Dienvidosetijā dislocētā Krievijas bataljona kontingents; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2008. gada maijā Krievija saskaņā ar NVS miera uzturēšanas misiju vienpusēji izvietoja Abhāzijā lielāku karaspēku un ieveda smago artilēriju, un paziņoja par nodomu uz administratīvās robežas izveidot 15 papildu kontrolpunktus; tā kā Krievijas pārstāvji paziņoja, ka varētu tikt palielināts Dienvidosetijā dislocētā Krievijas bataljona kontingents;

| E. | tā kā 2008. gada 20. aprīlī Abhāzijas gaisa telpā tika notriekts Gruzijas bezpilota izlūkošanas lidaparāts; tā kā ANO novērošanas misijas Gruzijā nesenajā ziņojumā par šo starpgadījumu norādīts, ka bezpilota izlūkošanas lidaparātu notriekusi Krievijas lidmašīna; tā kā ziņojumā arī norādīts, ka Gruzijai jāpārtrauc šo izlūkošanas lidaparātu sūtīšana Abhāzijas gaisa telpā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2008. gada 20. aprīlī Abhāzijas gaisa telpā tika notriekts Gruzijas bezpilota izlūkošanas lidaparāts; tā kā ANO novērošanas misijas Gruzijā nesenajā ziņojumā par šo starpgadījumu norādīts, ka bezpilota izlūkošanas lidaparātu notriekusi Krievijas lidmašīna; tā kā ziņojumā arī norādīts, ka Gruzijai jāpārtrauc šo izlūkošanas lidaparātu sūtīšana Abhāzijas gaisa telpā;

| F. | tā kā kopš 2007. gada nav notikusi neviena oficiāla augsta līmeņa sanāksme, kurā piedalītos Gruzijas un Abhāzijas pārstāvji Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) aizgādībā; tā kā Gruzijas prezidents M. Saakašvili saistībā ar Abhāzijas konflikta atrisināšanu iesniedza jaunus priekšlikumus, kas ietver plašu politisku pārstāvību augstākajā līmenī Gruzijas valdībā, piešķirot veto tiesības attiecībā uz visiem svarīgākajiem tiesību aktiem, kas skar Abhāziju, un paredzot starptautiskas garantijas plaša federālisma, neierobežotas autonomijas un drošības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopš 2007. gada nav notikusi neviena oficiāla augsta līmeņa sanāksme, kurā piedalītos Gruzijas un Abhāzijas pārstāvji Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) aizgādībā; tā kā Gruzijas prezidents M. Saakašvili saistībā ar Abhāzijas konflikta atrisināšanu iesniedza jaunus priekšlikumus, kas ietver plašu politisku pārstāvību augstākajā līmenī Gruzijas valdībā, piešķirot veto tiesības attiecībā uz visiem svarīgākajiem tiesību aktiem, kas skar Abhāziju, un paredzot starptautiskas garantijas plaša federālisma, neierobežotas autonomijas un drošības nodrošināšanai;

| G. | tā kā Gruzija ir sākusi oficiālu darbību, prasot pārskatīt pašreizējo miera uzturēšanas kārtību vai aizstāt Krievijas miera uzturēšanas kontingentu, kurš nesen izvietots Abhāzijā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Gruzija ir sākusi oficiālu darbību, prasot pārskatīt pašreizējo miera uzturēšanas kārtību vai aizstāt Krievijas miera uzturēšanas kontingentu, kurš nesen izvietots Abhāzijā;

| H. | tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2008. gada 15. maijā pieņēma rezolūciju A/RES/62/249, kurā atzītas gūstekņu un iekšzemē pārvietoto personu, kā arī viņu pēcnācēju tiesības neatkarīgi no etniskās piederības atgriezties Abhāzijā un uzsvērta gūstekņu un iekšzemē pārvietoto personu, tostarp notikušās “etniskās tīrīšanas” upuru, īpašumtiesību saglabāšanas nozīme; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2008. gada 15. maijā pieņēma rezolūciju A/RES/62/249, kurā atzītas gūstekņu un iekšzemē pārvietoto personu, kā arī viņu pēcnācēju tiesības neatkarīgi no etniskās piederības atgriezties Abhāzijā un uzsvērta gūstekņu un iekšzemē pārvietoto personu, tostarp notikušās “etniskās tīrīšanas” upuru, īpašumtiesību saglabāšanas nozīme;

| I. | tā kā Tbilisi varas iestādes ir apturējušas divpusējās sarunas ar Maskavu par Krievijas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO), protestējot pret Krievijas lēmumu pastiprināt sadarbību ar pašpasludinātajām Abhāzijas un Dienvidosetijas republikām; tā kā joprojām saglabājas Krievijas importa aizliegums Gruzijas vīniem un lauksaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Tbilisi varas iestādes ir apturējušas divpusējās sarunas ar Maskavu par Krievijas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO), protestējot pret Krievijas lēmumu pastiprināt sadarbību ar pašpasludinātajām Abhāzijas un Dienvidosetijas republikām; tā kā joprojām saglabājas Krievijas importa aizliegums Gruzijas vīniem un lauksaimniecības produktiem;

| J. | tā kā 2008. gada 5. janvārī visā Gruzijā notika plebiscīts; tā kā NATO 2008. gada 2.—4. aprīļa sanāksmē Bukarestē Gruzijai netika piedāvāts nekāds rīcības plāns virzībai uz dalību NATO, bet tika pausta politiska apņemšanās attiecībā uz tās iespējamu dalību; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2008. gada 5. janvārī visā Gruzijā notika plebiscīts; tā kā NATO 2008. gada 2.—4. aprīļa sanāksmē Bukarestē Gruzijai netika piedāvāts nekāds rīcības plāns virzībai uz dalību NATO, bet tika pausta politiska apņemšanās attiecībā uz tās iespējamu dalību;

| K. | tā kā Krievija Abhāzijas un Dienvidosetijas iedzīvotājiem piešķir pilsonību, ļaujot viņiem gūt labumu no ES un Krievijas nolīguma par vīzu režīma atvieglojumiem, padarot situāciju nelabvēlīgāku Gruzijas pilsoņiem, jo šāds nolīgums vēl nav noslēgts starp Gruziju un ES; |
| --- | --- |

K.

tā kā Krievija Abhāzijas un Dienvidosetijas iedzīvotājiem piešķir pilsonību, ļaujot viņiem gūt labumu no ES un Krievijas nolīguma par vīzu režīma atvieglojumiem, padarot situāciju nelabvēlīgāku Gruzijas pilsoņiem, jo šāds nolīgums vēl nav noslēgts starp Gruziju un ES;

| L. | tā kā, neraugoties uz Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas centieniem vadīt vēlēšanu gaitu Gruzijā 2008. gada 21. maijā atbilstīgi starptautiskajiem standartiem, tika atklātas dažas problēmas, kuras pienācīgi turpmāk jārisina, |
| --- | --- |

L.

tā kā, neraugoties uz Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas centieniem vadīt vēlēšanu gaitu Gruzijā 2008. gada 21. maijā atbilstīgi starptautiskajiem standartiem, tika atklātas dažas problēmas, kuras pienācīgi turpmāk jārisina,

| 1. | izsaka dziļas bažas par stāvokļa saasināšanos Abhāzijā Krievijas Federācijas nesen veikto pasākumu dēļ un aicina visas puses atturēties no rīcības, kas varētu vēl vairāk destabilizēt situāciju; prasa atjaunot starptautiskos centienus, lai puses atsāktu dialogu un atjaunotu miera procesu ar mērķi panākt noturīgu un visaptverošu risinājumu; |
| --- | --- |

1.

izsaka dziļas bažas par stāvokļa saasināšanos Abhāzijā Krievijas Federācijas nesen veikto pasākumu dēļ un aicina visas puses atturēties no rīcības, kas varētu vēl vairāk destabilizēt situāciju; prasa atjaunot starptautiskos centienus, lai puses atsāktu dialogu un atjaunotu miera procesu ar mērķi panākt noturīgu un visaptverošu risinājumu;

| 2. | pauž dziļu neapmierinātību par Krievijas paziņojumu, ka tā varētu izveidot oficiālus sakarus ar Dienvidosetijas un Abhāzijas separātistu varas iestāžu pakļautībā esošajām institūcijām; šajā sakarā izsaka nožēlu par Krievijas Aizsardzības ministrijas 2008. gada 31. maijā pieņemto lēmumu nosūtīt uz Abhāziju savus spēkus, lai saskaņā ar prezidenta dekrētu atjaunotu dzelzceļu un ceļu infrastruktūru separātiskajā reģionā; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļu neapmierinātību par Krievijas paziņojumu, ka tā varētu izveidot oficiālus sakarus ar Dienvidosetijas un Abhāzijas separātistu varas iestāžu pakļautībā esošajām institūcijām; šajā sakarā izsaka nožēlu par Krievijas Aizsardzības ministrijas 2008. gada 31. maijā pieņemto lēmumu nosūtīt uz Abhāziju savus spēkus, lai saskaņā ar prezidenta dekrētu atjaunotu dzelzceļu un ceļu infrastruktūru separātiskajā reģionā;

| 3. | atkārtoti apstiprina pilnīgu atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālai integritātei starptautiski atzītajās robežās un aicina Krieviju atsaukt šo lēmumu, kas mazina starptautiskos miera centienus, kuru īstenošanā ir iesaistījusies arī Krievija; |
| --- | --- |

3.

atkārtoti apstiprina pilnīgu atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālai integritātei starptautiski atzītajās robežās un aicina Krieviju atsaukt šo lēmumu, kas mazina starptautiskos miera centienus, kuru īstenošanā ir iesaistījusies arī Krievija;

| 4. | atbalsta veiktos centienus normalizēt situāciju ar apspriedēm starp Kopējās ārējās un drošības politikas (KĀDP) Augsto pārstāvi, Gruzijas prezidentu M. Saakašvili un Krievijas ārlietu ministru Sergeju Lavrovu; mudina ES īpašo pārstāvi Dienvidkaukāza reģionā rast veidus, kā sekmēt dialogu starp visām iesaistītajām pusēm, un mēģināt atjaunot zināmu savstarpēju uzticēšanos; |
| --- | --- |

4.

atbalsta veiktos centienus normalizēt situāciju ar apspriedēm starp Kopējās ārējās un drošības politikas (KĀDP) Augsto pārstāvi, Gruzijas prezidentu M. Saakašvili un Krievijas ārlietu ministru Sergeju Lavrovu; mudina ES īpašo pārstāvi Dienvidkaukāza reģionā rast veidus, kā sekmēt dialogu starp visām iesaistītajām pusēm, un mēģināt atjaunot zināmu savstarpēju uzticēšanos;

| 5. | mudina Krievijas Federāciju nekavējoties atsaukt papildu militāro kontingentu Abhāzijā; uzskata, ka jāpārskata pašreizējā miera uzturēšanas kārtība, jo Krievijas karaspēks ir zaudējis savu neitrālo un objektīvo lomu, un prasa lielāku Eiropas iesaistīšanos strupceļā nonākušo konfliktu risināšanā, lai nodrošinātu miera procesa virzību; |
| --- | --- |

5.

mudina Krievijas Federāciju nekavējoties atsaukt papildu militāro kontingentu Abhāzijā; uzskata, ka jāpārskata pašreizējā miera uzturēšanas kārtība, jo Krievijas karaspēks ir zaudējis savu neitrālo un objektīvo lomu, un prasa lielāku Eiropas iesaistīšanos strupceļā nonākušo konfliktu risināšanā, lai nodrošinātu miera procesa virzību;

| 6. | aicina Padomi apsvērt starptautiskās klātbūtnes atbalstu konflikta zonā, nosūtot uz turieni Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) robežkontroles misiju un vēršot uzmanību uz ES Robežu palīdzības misijas (EUBAM) pozitīvo pieredzi Moldovas un Ukrainas robežas Piedņestras reģionā, vienlaikus ierosinot, ka dalībvalstis varētu aktīvāk piedalīties UNOMIG darbībā; aicina ANO palielināt UNOMIG pilnvaras un resursus; |
| --- | --- |

6.

aicina Padomi apsvērt starptautiskās klātbūtnes atbalstu konflikta zonā, nosūtot uz turieni Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) robežkontroles misiju un vēršot uzmanību uz ES Robežu palīdzības misijas (EUBAM) pozitīvo pieredzi Moldovas un Ukrainas robežas Piedņestras reģionā, vienlaikus ierosinot, ka dalībvalstis varētu aktīvāk piedalīties UNOMIG darbībā; aicina ANO palielināt UNOMIG pilnvaras un resursus;

| 7. | aicina ANO Drošības padomi, Eiropas drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un citas starptautiskās organizācijas atbalstīt Gruzijas valdības priekšlikumus par jaunām sarunu un miera saglabāšanas alternatīvām, kas ietver pakāpenisku īsteni neatkarīgu starptautisko miera uzturēšanas spēku izveidi; |
| --- | --- |

7.

aicina ANO Drošības padomi, Eiropas drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un citas starptautiskās organizācijas atbalstīt Gruzijas valdības priekšlikumus par jaunām sarunu un miera saglabāšanas alternatīvām, kas ietver pakāpenisku īsteni neatkarīgu starptautisko miera uzturēšanas spēku izveidi;

| 8. | aicina Padomi un Komisiju šajā sakarā stingri apspriest jautājumus par Abhāziju un Dienvidosetiju ar attiecīgajiem Krievijas pārstāvjiem gaidāmajā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē, kā arī sarunu gaitā par jaunu pastiprinātu partnerības nolīgumu un mudina Krievijas varas iestādes neiebilst pret iespējamo EDAP misiju reģionā, tostarp pret ES klātbūtni civilos pasākumos un militārās miera uzturēšanas operācijās; |
| --- | --- |

8.

aicina Padomi un Komisiju šajā sakarā stingri apspriest jautājumus par Abhāziju un Dienvidosetiju ar attiecīgajiem Krievijas pārstāvjiem gaidāmajā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē, kā arī sarunu gaitā par jaunu pastiprinātu partnerības nolīgumu un mudina Krievijas varas iestādes neiebilst pret iespējamo EDAP misiju reģionā, tostarp pret ES klātbūtni civilos pasākumos un militārās miera uzturēšanas operācijās;

| 9. | prasa ANO veikt izmeklēšanu un pārbaudes par to, vai visas notikumos iesaistītās puses konflikta zonā stingri ievēro attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, tostarp attiecībā uz smago ieroču klātbūtni; |
| --- | --- |

9.

prasa ANO veikt izmeklēšanu un pārbaudes par to, vai visas notikumos iesaistītās puses konflikta zonā stingri ievēro attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, tostarp attiecībā uz smago ieroču klātbūtni;

| 10. | ņem vērā 2008. gada 21. maijā notikušo parlamenta vēlēšanu rezultātus un Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas secinājumus, kas norādīja, ka vēlēšanu diena kopumā bijusi mierīga un vēlēšanas visumā vērtējamas pozitīvi, un ka kopš janvārī notikušajām prezidenta vēlēšanām ir gūti ievērojami panākumi; |
| --- | --- |

10.

ņem vērā 2008. gada 21. maijā notikušo parlamenta vēlēšanu rezultātus un Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas secinājumus, kas norādīja, ka vēlēšanu diena kopumā bijusi mierīga un vēlēšanas visumā vērtējamas pozitīvi, un ka kopš janvārī notikušajām prezidenta vēlēšanām ir gūti ievērojami panākumi;

| 11. | taču uzsver, ka jāpieliek vēl pūles ciešā sadarbībā ar starptautisko sabiedrību, lai atrisinātu visas problēmas, kas konstatētas vēlēšanu gaitā un ko izraisījusi EDSO un Eiropas Padomes standartu nekonsekventā un nepietiekamā īstenošana, kā arī lai uzlabotu un nostiprinātu Gruzijas demokrātiskos sasniegumus; aicina Gruzijas varas iestādes visas sūdzības par vēlēšanu gaitu risināt pārredzami un turpmāk uzlabot darbu, lai vēlēšanu procesā varētu panākt lielāku paļāvību un uzticamību; |
| --- | --- |

11.

taču uzsver, ka jāpieliek vēl pūles ciešā sadarbībā ar starptautisko sabiedrību, lai atrisinātu visas problēmas, kas konstatētas vēlēšanu gaitā un ko izraisījusi EDSO un Eiropas Padomes standartu nekonsekventā un nepietiekamā īstenošana, kā arī lai uzlabotu un nostiprinātu Gruzijas demokrātiskos sasniegumus; aicina Gruzijas varas iestādes visas sūdzības par vēlēšanu gaitu risināt pārredzami un turpmāk uzlabot darbu, lai vēlēšanu procesā varētu panākt lielāku paļāvību un uzticamību;

| 12. | aicina visus Gruzijas politiskos spēkus ievērot tiesiskumu un apņemties turpmāk risināt konstruktīvu dialogu, rast kompromisu un atturēties no turpmākas Gruzijas sabiedrības sašķelšanas; atzīst, ka Gruzijas valdības un opozīcijas partiju savstarpējā neuzticēšanās ir šķērslis turpmākai valsts demokrātiskai attīstībai, un sagaida, ka visi politiskie spēki centīsies izveidot demokrātisku politisko kultūru, kurā politiskās debates notiek parlamentā, tiek ņemts vērā politisko oponentu viedoklis un sekmēts konstruktīvs dialogs, atbalstot un veicinot Gruzijas demokrātisko institūciju stabilitāti; |
| --- | --- |

12.

aicina visus Gruzijas politiskos spēkus ievērot tiesiskumu un apņemties turpmāk risināt konstruktīvu dialogu, rast kompromisu un atturēties no turpmākas Gruzijas sabiedrības sašķelšanas; atzīst, ka Gruzijas valdības un opozīcijas partiju savstarpējā neuzticēšanās ir šķērslis turpmākai valsts demokrātiskai attīstībai, un sagaida, ka visi politiskie spēki centīsies izveidot demokrātisku politisko kultūru, kurā politiskās debates notiek parlamentā, tiek ņemts vērā politisko oponentu viedoklis un sekmēts konstruktīvs dialogs, atbalstot un veicinot Gruzijas demokrātisko institūciju stabilitāti;

| 13. | atbalsta Gruzijas vēlmi pastiprinātas EKP ietvaros paātrināt integrācijas procesu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Gruzijas vēlmi pastiprinātas EKP ietvaros paātrināt integrācijas procesu Eiropas Savienībā;

| 14. | mudina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas drīz sākt sarunas par nolīgumu noslēgšanu starp ES un Gruziju par atpakaļuzņemšanu un vīzu režīma atvieglojumiem, lai nodrošinātu, ka Gruzijas pilsoņi vairs nav nelabvēlīgā stāvoklī salīdzinājumā ar personām, kurām ir Krievijas pases un kuras dzīvo Abhāzijas un Dienvidosetijas separātistu reģionos; |
| --- | --- |

14.

mudina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas drīz sākt sarunas par nolīgumu noslēgšanu starp ES un Gruziju par atpakaļuzņemšanu un vīzu režīma atvieglojumiem, lai nodrošinātu, ka Gruzijas pilsoņi vairs nav nelabvēlīgā stāvoklī salīdzinājumā ar personām, kurām ir Krievijas pases un kuras dzīvo Abhāzijas un Dienvidosetijas separātistu reģionos;

| 15. | atzinīgi vērtē Padomes 2008. gada 18. februāra secinājumus par EKP par to, ka jāuzsāk sarunas, kur vien iespējams, par plašiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem (DFTA); mudina Komisiju ātri panākt vienošanos ar Gruziju par tās mērķiem un nodrošināt dalībvalstu pilnvaras sākt sarunas; pauž cerību, ka šajā jautājumā tiks gūti jauni panākumi Francijas prezidentūras laikā; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Padomes 2008. gada 18. februāra secinājumus par EKP par to, ka jāuzsāk sarunas, kur vien iespējams, par plašiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem (DFTA); mudina Komisiju ātri panākt vienošanos ar Gruziju par tās mērķiem un nodrošināt dalībvalstu pilnvaras sākt sarunas; pauž cerību, ka šajā jautājumā tiks gūti jauni panākumi Francijas prezidentūras laikā;

| 16. | atzinīgi vērtē ES un Gruzijas Tieslietu, brīvības un drošības apakškomitejas izveidi, lai pastiprinātu divpusējo dialogu un īstenotu EKP Rīcības plānu; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē ES un Gruzijas Tieslietu, brīvības un drošības apakškomitejas izveidi, lai pastiprinātu divpusējo dialogu un īstenotu EKP Rīcības plānu;

| 17. | pauž cerību, ka Gruzija pilnībā izmantos papildu finansiālās iespējas, ko sniedz kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisms (NIF), jo īpaši projektiem, kas saistīti ar infrastruktūru, enerģiju un vides aizsardzību, tomēr aicina Komisiju pievērst pastiprinātu uzmanību izglītībai, demokrātijas izveidei un sociālām jomām; |
| --- | --- |

17.

pauž cerību, ka Gruzija pilnībā izmantos papildu finansiālās iespējas, ko sniedz kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisms (NIF), jo īpaši projektiem, kas saistīti ar infrastruktūru, enerģiju un vides aizsardzību, tomēr aicina Komisiju pievērst pastiprinātu uzmanību izglītībai, demokrātijas izveidei un sociālām jomām;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm, Gruzijas prezidentam un parlamentam, EDSO, Eiropas Padomei un Krievijas Federācijas prezidentam un parlamentam. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm, Gruzijas prezidentam un parlamentam, EDSO, Eiropas Padomei un Krievijas Federācijas prezidentam un parlamentam.

---

(1)  OV C 313 E, 20.12.2006., 429. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0572.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0538.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0016.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0017.

(6)  OV L 205, 4.8.1999., 3. lpp.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/11

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijs2006. gada ziņojums par KĀDP

P6_TA(2008)0254

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Padomes 2006. gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) galvenajiem aspektiem un perspektīvām, kas Eiropas Parlamentam iesniegts, piemērojot 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma II daļas G sadaļas 43. pantu (2007/2219(INI))

2009/C 285 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) galvenajiem aspektiem un perspektīvām, kuri Eiropas Parlamentam iesniegti, piemērojot 43. panta G punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšupārvaldību,

ņemot vērā Eiropas Savienības līguma 21. pantu,

ņemot vērā Līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (Lisabonas līgums), kas parakstīts 2007. gada 13. decembrī Lisabonā, un 2007. gada 12. decembrī pasludināto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

ņemot vērā Eiropas Padomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju (EDS),

ņemot vērā iepriekš minēto 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1),

ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2007. gada 14. decembra Briseles Eiropadomē un tās aicinājumu ātri pabeigt ratifikācijas procesus visās valstīs, lai Lisabonas līgums varētu stāties spēkā 2009. gada 1. janvārī,

ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomē par finanšu plānu 2007.—2013. gadam,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. februāra rezolūciju par Lisabonas līgumu (2), kā arī Ārlietu komitejas 2008. gada 22. janvāra atzinumu par šo līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par KĀDP galvenajiem aspektiem un perspektīvām, tostarp finansiālo ietekmi uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu — 2005 (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas Drošības stratēģijas īstenošanu saistībā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP) (4),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. februāra rezolūciju par jauniem finanšu instrumentiem, kas paredzēti attīstībai saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. maija un 14. novembra rezolūcijas par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmēm (6) un 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Krieviju (7),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija rezolūcijas par ES un ASV attiecību uzlabošanu saskaņā ar Transatlantisko partnerattiecību nolīgumu un par ES un ASV transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām (8), kā arī 2007. gada 25. aprīļa rezolūciju par transatlantiskajām attiecībām (9),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par Tuvajiem Austrumiem (10),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi un par ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām (11),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par ES un Āfrikas pašreizējām attiecībām (12) un 2007. gada 10. maija rezolūciju par Āfrikas ragu: Eiropas Savienības reģionālo politisko partnerību mieram, drošībai un attīstībai (13),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. maija rezolūciju par ES stratēģiju reformām arābu pasaulē: kādu stratēģiju Eiropas Savienībai izvēlēties? (14),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par pastiprinātām partnerattiecībām starp ES un Latīņameriku (15),

ņemot vērā 2006. gada 18. janvāra rezolūciju (16) un Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2008. gada 10. marta secinājumus par Afganistānu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. marta rezolūciju par kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferenci — kodolieroči Ziemeļkorejā un Irānā (17), skaidri nosakot, ka ES attiecībā uz Korejas pussalu ievēros principu par finansējuma piešķiršanu tikai attiecīgu nosacījumu izpildes gadījumā,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par Irānu (18),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par projektu Komisijas lēmumam, ar ko izveido 2007. gada īpašo pasākumu Irākā (19),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 26. septembra rezolūciju par virzību uz kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā (20),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par globālo klimata pārmaiņu ierobežošanu līdz 2 grādiem pēc Celsija — turpmākā rīcība līdz Bali konferencei par klimata pārmaiņām un pēc tam īstenojamie pasākumi (COP 13 un COP/MOP 3) un 2007. gada 29. novembra rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām) (21), kā arī prezidentvalsts secinājumus 2008. gada 13. un 14. marta Briseles Eiropadomē par klimata pārmaiņām un enerģiju, kā arī dokumentu par klimata pārmaiņām un starptautisko drošību, ko tai iesniedza ES Augstais pārstāvis un Eiropas Komisija (22),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 12. decembra rezolūciju par terorisma apkarošanu (23),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 26. aprīļa rezolūciju par 2006. gada pārskatu par cilvēktiesībām pasaulē un ES politiku šajā jautājumā (24) un 2007. gada 6. septembra rezolūciju par cilvēktiesību dialogu un apspriežu norisi ar trešām valstīm (25),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 13. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības spējas integrēt jaunas dalībvalstis institucionālajiem aspektiem (26),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 13. decembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu par paplašināšanās stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem 2006.—2007. gadā (27) un 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) nostiprināšanu (28),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā (29),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par attiecībām starp Eiropas Savienību un Serbiju (30),

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 1. punktu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0189/2008),

| A. | tā kā skaidra Eiropas Savienības interešu definēšana ir būtiska, lai sasniegtu Eiropas Savienības ārējās darbības mērķus un it īpaši tās ārpolitikas mērķus; |
| --- | --- |

A.

tā kā skaidra Eiropas Savienības interešu definēšana ir būtiska, lai sasniegtu Eiropas Savienības ārējās darbības mērķus un it īpaši tās ārpolitikas mērķus;

| B. | tā kā pastiprinātā politiskā vienotība ES ir nepieciešama, lai stiprinātu un padarītu efektīvāku KĀDP, jo citādi ticamība ES kā pasaules mēroga partnerim ir apdraudēta, kā tas jau agrāk noticis, ES risinot ar Ķīnu, Krieviju, Irāku, Afganistānu, Kubu un energodrošību saistītus jautājumus; tā kā var cerēt, ka Lisabonas līgums un Augstā pārstāvja pastiprinātā nozīme sekmēs tālredzīgas un ilgtermiņa ārpolitikas stratēģijas veidošanos un tādas visaptverošas pieejas izveidi, ko atbalstīs visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

B.

tā kā pastiprinātā politiskā vienotība ES ir nepieciešama, lai stiprinātu un padarītu efektīvāku KĀDP, jo citādi ticamība ES kā pasaules mēroga partnerim ir apdraudēta, kā tas jau agrāk noticis, ES risinot ar Ķīnu, Krieviju, Irāku, Afganistānu, Kubu un energodrošību saistītus jautājumus; tā kā var cerēt, ka Lisabonas līgums un Augstā pārstāvja pastiprinātā nozīme sekmēs tālredzīgas un ilgtermiņa ārpolitikas stratēģijas veidošanos un tādas visaptverošas pieejas izveidi, ko atbalstīs visas dalībvalstis;

| C. | tā kā Lisabonas līgums nepārprotami uzlabo pašlaik spēkā esošos KĀDP pasākumus, tādējādi uzlabojot ES starptautisko ietekmi un veicinot to efektivitāti; tā kā tomēr vēl jācenšas, lai racionalizētu lēmumu pieņemšanas procesu attiecībā uz ārpolitiku, lai pārvarētu veto tiesības un ieviestu kvalificētā vairākuma balsojumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lisabonas līgums nepārprotami uzlabo pašlaik spēkā esošos KĀDP pasākumus, tādējādi uzlabojot ES starptautisko ietekmi un veicinot to efektivitāti; tā kā tomēr vēl jācenšas, lai racionalizētu lēmumu pieņemšanas procesu attiecībā uz ārpolitiku, lai pārvarētu veto tiesības un ieviestu kvalificētā vairākuma balsojumu;

| D. | tā kā paredzama KĀDP nozīmes palielināšanās, ņemot vērā ietekmi, ko rada krīzes un konflikti ārpus ES robežām, kā arī nepieciešamību risināt straujo klimata pārmaiņu radītās problēmas; |
| --- | --- |

D.

tā kā paredzama KĀDP nozīmes palielināšanās, ņemot vērā ietekmi, ko rada krīzes un konflikti ārpus ES robežām, kā arī nepieciešamību risināt straujo klimata pārmaiņu radītās problēmas;

| E. | tā kā uzticamai KĀDP un kopējai drošības un aizsardzības politikai (KDAP) nākotnē ir jāatvēl to centieniem un mērķiem atbilstoši resursi, un tā kā šajā sakarībā tiek uzskatīts, ka nepieciešams būtisks palielinājums gan finanšu plāna termiņa vidusposma pārskatā 2009. gadā, gan arī no citiem finansēšanas avotiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā uzticamai KĀDP un kopējai drošības un aizsardzības politikai (KDAP) nākotnē ir jāatvēl to centieniem un mērķiem atbilstoši resursi, un tā kā šajā sakarībā tiek uzskatīts, ka nepieciešams būtisks palielinājums gan finanšu plāna termiņa vidusposma pārskatā 2009. gadā, gan arī no citiem finansēšanas avotiem,

Principi

| 1. | uzskata, ka KĀDP un EDAP jau no pašiem pirmsākumiem ir palīdzējušas stiprināt Eiropas identitāti un ES lomu pasaules mērogā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka KĀDP un EDAP jau no pašiem pirmsākumiem ir palīdzējušas stiprināt Eiropas identitāti un ES lomu pasaules mērogā;

| 2. | tomēr uzskata, ka ES nozīme pasaulē neatbilst tās iespējām un Eiropas sabiedriskās domas cerībām, jo dalībvalstis nevēlas pieņemt vajadzīgās un nepieciešamās reformas, kuru mērķis ir uzlabot ārpolitikas efektivitāti, saskaņotību un atbildību; |
| --- | --- |

2.

tomēr uzskata, ka ES nozīme pasaulē neatbilst tās iespējām un Eiropas sabiedriskās domas cerībām, jo dalībvalstis nevēlas pieņemt vajadzīgās un nepieciešamās reformas, kuru mērķis ir uzlabot ārpolitikas efektivitāti, saskaņotību un atbildību;

| 3. | uzskata, ka, tā kā ES ir kopiena, kas balstīta uz vērtībām, tad, lai kļūtu par uzticamu pasaules mēroga starptautiskās politikas dalībnieku, tai jāsaglabā augsti standarti ārējās attiecībās un tāpēc KĀDP jābalsta uz vērtībām, ko ES un tās dalībvalstis augstu vērtē, proti, demokrātiju, tiesiskumu, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kam jākļūst par KĀDP galvenajiem mērķiem; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka, tā kā ES ir kopiena, kas balstīta uz vērtībām, tad, lai kļūtu par uzticamu pasaules mēroga starptautiskās politikas dalībnieku, tai jāsaglabā augsti standarti ārējās attiecībās un tāpēc KĀDP jābalsta uz vērtībām, ko ES un tās dalībvalstis augstu vērtē, proti, demokrātiju, tiesiskumu, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kam jākļūst par KĀDP galvenajiem mērķiem;

| 4. | šajā sakarā norāda, ka ES lielā enerģētiskā atkarība no nedemokrātiskām valstīm var ievērojami mazināt tās kopējās ārpolitikas saskaņotību, konsekvenci un ilgtspējību; |
| --- | --- |

4.

šajā sakarā norāda, ka ES lielā enerģētiskā atkarība no nedemokrātiskām valstīm var ievērojami mazināt tās kopējās ārpolitikas saskaņotību, konsekvenci un ilgtspējību;

| 5. | pauž stingru pārliecību, ka Eiropas Savienība var gūt ietekmi un īstenot patiesu, efektīvu un uzticamu KĀDP tikai tad, ja tā skaidri nosaka kopējos mērķus, nodrošina sevi ar piemērotiem instrumentiem tādā veidā, lai būtu konsekvence starp mērķiem un līdzekļiem, pauž vienotu viedokli un izmanto stingro, demokrātisko leģitimitāti, ko nodrošina Eiropas Parlamenta uzraudzība; vienlaikus uzskata, ka KĀDP galvenos mērķus var sasniegt tikai tad, ja Eiropas Parlaments pats pauž vienotu viedokli, un tāpēc prasa skaidrāk noteikt kompetences robežas tematiskā un ģeogrāfiskā aspektā starp dažādajām specializētajām struktūrām, kas nodarbojas ar KĀDP jautājumiem; |
| --- | --- |

5.

pauž stingru pārliecību, ka Eiropas Savienība var gūt ietekmi un īstenot patiesu, efektīvu un uzticamu KĀDP tikai tad, ja tā skaidri nosaka kopējos mērķus, nodrošina sevi ar piemērotiem instrumentiem tādā veidā, lai būtu konsekvence starp mērķiem un līdzekļiem, pauž vienotu viedokli un izmanto stingro, demokrātisko leģitimitāti, ko nodrošina Eiropas Parlamenta uzraudzība; vienlaikus uzskata, ka KĀDP galvenos mērķus var sasniegt tikai tad, ja Eiropas Parlaments pats pauž vienotu viedokli, un tāpēc prasa skaidrāk noteikt kompetences robežas tematiskā un ģeogrāfiskā aspektā starp dažādajām specializētajām struktūrām, kas nodarbojas ar KĀDP jautājumiem;

| 6. | aicina dalībvalstis apņemties apspriesties ar ES partneriem un Augsto pārstāvi pirms stratēģisku lēmumu pieņemšanas ārpolitikas jomā, jo īpaši daudzpusējās organizācijās, lai to nostāja attiecībā uz stratēģiskiem lēmumiem ir vismaz skaidra, vienota un saskaņota, un tā negatīvi neietekmētu ES ārējās darbības saskaņotību un vienotību, kā arī nemazinātu ticamību ES kā pasaules mēroga starptautiskās politikas dalībniekam attiecībās ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis apņemties apspriesties ar ES partneriem un Augsto pārstāvi pirms stratēģisku lēmumu pieņemšanas ārpolitikas jomā, jo īpaši daudzpusējās organizācijās, lai to nostāja attiecībā uz stratēģiskiem lēmumiem ir vismaz skaidra, vienota un saskaņota, un tā negatīvi neietekmētu ES ārējās darbības saskaņotību un vienotību, kā arī nemazinātu ticamību ES kā pasaules mēroga starptautiskās politikas dalībniekam attiecībās ar trešām valstīm;

2006. gada pārskats par KĀDP un attiecības starp ES iestādēm

| 7. | ņem vērā Padomes 2006. gada ziņojumu; |
| --- | --- |

7.

ņem vērā Padomes 2006. gada ziņojumu;

| 8. | atzīstot, ka ziņojuma struktūras veidošanā ir panākts progress, īpaši līdztekus iepriekšējā gadā veikto darbību aprakstam atspoguļojot arī tālejošākus plānus, cer, ka Padome nākamajā gada ziņojumā ņems vērā attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas un/vai ieteikumus; |
| --- | --- |

8.

atzīstot, ka ziņojuma struktūras veidošanā ir panākts progress, īpaši līdztekus iepriekšējā gadā veikto darbību aprakstam atspoguļojot arī tālejošākus plānus, cer, ka Padome nākamajā gada ziņojumā ņems vērā attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas un/vai ieteikumus;

| 9. | uzskata, ka Eiropas Parlamentam ir sistemātiskāk jāpieņem nostājas par katru KĀDP un EDAP lēmuma pieņemšanas posmu; iesaka, ka, lai veicinātu to demokrātisko leģitimitāti, kopējās nostājās un kopīgajās darbībās ir atbilstoši jāņem vērā un tajās ir jābūt atsaucēm uz Parlamenta pieņemto nostāju; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Eiropas Parlamentam ir sistemātiskāk jāpieņem nostājas par katru KĀDP un EDAP lēmuma pieņemšanas posmu; iesaka, ka, lai veicinātu to demokrātisko leģitimitāti, kopējās nostājās un kopīgajās darbībās ir atbilstoši jāņem vērā un tajās ir jābūt atsaucēm uz Parlamenta pieņemto nostāju;

| 10. | atzīst, ka attiecībās starp Padomi un Parlamentu ir panākts būtisks progress, jo īpaši ar jauno un elastīgāko saziņas kanālu palīdzību; tomēr uzskata, ka Parlamentam ir jāieņem stingrāka nostāja attiecībā uz apspriestajiem jautājumiem, un tā sistemātiski jāapspriež ar Padomi; norāda, ka ir panākts progress, pastiprinot saziņu starp iestādēm, tostarp regulāri apmainoties viedokļiem ar Augsto pārstāvi, kā arī ES īpašajiem pārstāvjiem un citiem augstākajiem ierēdņiem biežāk ierodoties Parlamentā, tomēr uzskata, ka sasniegtais jāattīsta tālāk, jo īpaši attiecībā uz šādu vizīšu grafiku, kas jāsaskaņo ar Parlamenta un tā kompetento iestāžu darba kārtību; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka attiecībās starp Padomi un Parlamentu ir panākts būtisks progress, jo īpaši ar jauno un elastīgāko saziņas kanālu palīdzību; tomēr uzskata, ka Parlamentam ir jāieņem stingrāka nostāja attiecībā uz apspriestajiem jautājumiem, un tā sistemātiski jāapspriež ar Padomi; norāda, ka ir panākts progress, pastiprinot saziņu starp iestādēm, tostarp regulāri apmainoties viedokļiem ar Augsto pārstāvi, kā arī ES īpašajiem pārstāvjiem un citiem augstākajiem ierēdņiem biežāk ierodoties Parlamentā, tomēr uzskata, ka sasniegtais jāattīsta tālāk, jo īpaši attiecībā uz šādu vizīšu grafiku, kas jāsaskaņo ar Parlamenta un tā kompetento iestāžu darba kārtību;

| 11. | atzinīgi vērtē arvien pieaugošo izpratni par to, ka KĀDP un EDAP leģitimitāte un saskaņotība lielā mērā ir atkarīga no Augstā pārstāvja un viņa dienestu arvien lielākās vēlmes sadarboties ar Parlamentu, kā arī Padomes prezidentūras gatavības sadarboties ar Parlamentu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē arvien pieaugošo izpratni par to, ka KĀDP un EDAP leģitimitāte un saskaņotība lielā mērā ir atkarīga no Augstā pārstāvja un viņa dienestu arvien lielākās vēlmes sadarboties ar Parlamentu, kā arī Padomes prezidentūras gatavības sadarboties ar Parlamentu;

Parlamenta 2008. gada prioritātes noteiktos horizontālos aspektos

| 12. | ierosina, ka 2008. gadā prioritāram būtu jābūt ierobežotam skaitam jomu, kas labāk atbilst Eiropas pilsoņu interesēm, kā arī viņu cerībām attiecībā uz ES lomu starptautiskajās lietās; |
| --- | --- |

12.

ierosina, ka 2008. gadā prioritāram būtu jābūt ierobežotam skaitam jomu, kas labāk atbilst Eiropas pilsoņu interesēm, kā arī viņu cerībām attiecībā uz ES lomu starptautiskajās lietās;

| 13. | mudina Padomi un Komisiju kopīgi un steidzami risināt problēmas, kas Eiropā rada satraukumu, tostarp terorisms, organizētā noziedzība, drošības uzlabošana, izmantojot sadarbības un attīstības palīdzību, energodrošība, klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība, stabilitātes veicināšana kaimiņu reģionos, krīžu pārvaldība, konfliktu novēršana un to risināšana, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana, migrācijas pārvaldība, cilvēktiesību un pilsoņu brīvību veicināšana; atzinīgi vērtē Komisijas un Augstā pārstāvja ziņojumu Eiropadomei par klimata pārmaiņām un starptautisko drošību; aicina Padomi izskatīt ziņojumu un sniegt ieteikumus par atbilstošu turpmāko rīcību; uzsver ārējās dimensijas nozīmi, jo tā ir Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veidošanas pamatā; |
| --- | --- |

13.

mudina Padomi un Komisiju kopīgi un steidzami risināt problēmas, kas Eiropā rada satraukumu, tostarp terorisms, organizētā noziedzība, drošības uzlabošana, izmantojot sadarbības un attīstības palīdzību, energodrošība, klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība, stabilitātes veicināšana kaimiņu reģionos, krīžu pārvaldība, konfliktu novēršana un to risināšana, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana, migrācijas pārvaldība, cilvēktiesību un pilsoņu brīvību veicināšana; atzinīgi vērtē Komisijas un Augstā pārstāvja ziņojumu Eiropadomei par klimata pārmaiņām un starptautisko drošību; aicina Padomi izskatīt ziņojumu un sniegt ieteikumus par atbilstošu turpmāko rīcību; uzsver ārējās dimensijas nozīmi, jo tā ir Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veidošanas pamatā;

| 14. | aicina Augsto pārstāvi izvērtēt panākto progresu un pieļautās kļūmes EDS īstenošanā kopš 2003. gada, tostarp sniedzot ierosinājumus EDS uzlabošanai un papildināšanai; uzskata, ka Eiropas Savienības ārējās darbības pamatā jābūt starptautisko tiesību ievērošanai, efektīvai daudzpusējai sadarbībai, cilvēku drošībai un visu pasaules pilsoņu tiesībām būt aizsargātiem, konfliktu novēršanai, atbruņošanās procesam un starptautisko iestāžu lomas ievērošanai; uzskata, ka šādam izvērtējumam jākļūst par pamatu plašākām publiskām politiskām debatēm; uzsver, ka EDS turpmākais vērtējums ir jāveic ciešā sadarbībā ar visām ES iestādēm, tostarp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem; mudina EDS pārskatā iekļaut padziļinātu analīzi par NATO pašreizējo misiju un attīstību nākotnē, par NATO attiecībām ar Eiropas Savienību stratēģiskā un operatīvā līmenī, kā arī par jebkādas turpmākas NATO paplašināšanās ietekmi uz drošības politiku; aicina Eiropadomi beidzot formulēt skaidru ES nostāju NATO politikas jomā, kas ne vien dos jaunu impulsu transatlantiskajām attiecībām, bet arī nodrošinās atbalstu EDAP sākotnējai attīstībai, kā tas paredzēts saskaņā ar Lisabonas līgumu; |
| --- | --- |

14.

aicina Augsto pārstāvi izvērtēt panākto progresu un pieļautās kļūmes EDS īstenošanā kopš 2003. gada, tostarp sniedzot ierosinājumus EDS uzlabošanai un papildināšanai; uzskata, ka Eiropas Savienības ārējās darbības pamatā jābūt starptautisko tiesību ievērošanai, efektīvai daudzpusējai sadarbībai, cilvēku drošībai un visu pasaules pilsoņu tiesībām būt aizsargātiem, konfliktu novēršanai, atbruņošanās procesam un starptautisko iestāžu lomas ievērošanai; uzskata, ka šādam izvērtējumam jākļūst par pamatu plašākām publiskām politiskām debatēm; uzsver, ka EDS turpmākais vērtējums ir jāveic ciešā sadarbībā ar visām ES iestādēm, tostarp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem; mudina EDS pārskatā iekļaut padziļinātu analīzi par NATO pašreizējo misiju un attīstību nākotnē, par NATO attiecībām ar Eiropas Savienību stratēģiskā un operatīvā līmenī, kā arī par jebkādas turpmākas NATO paplašināšanās ietekmi uz drošības politiku; aicina Eiropadomi beidzot formulēt skaidru ES nostāju NATO politikas jomā, kas ne vien dos jaunu impulsu transatlantiskajām attiecībām, bet arī nodrošinās atbalstu EDAP sākotnējai attīstībai, kā tas paredzēts saskaņā ar Lisabonas līgumu;

| 15. | aicina Padomi apsvērt piemērotu struktūru un procedūru radīšanu, kā arī uzlabot jau esošo darbību, lai ES varētu attīstīt spēju ātri reaģēt krīzes situācijās; tāpat aicina izstrādāt atbilstošas tiesību normas, kurās ir definētas tiesības iejaukties un pienākums aizsargāt krīzes situācijās, tostarp lēmumu pieņemšanas procedūras un attiecīgos pienākumus šādās situācijās; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi apsvērt piemērotu struktūru un procedūru radīšanu, kā arī uzlabot jau esošo darbību, lai ES varētu attīstīt spēju ātri reaģēt krīzes situācijās; tāpat aicina izstrādāt atbilstošas tiesību normas, kurās ir definētas tiesības iejaukties un pienākums aizsargāt krīzes situācijās, tostarp lēmumu pieņemšanas procedūras un attiecīgos pienākumus šādās situācijās;

| 16. | uzskata, ka turpinās palielināties energodrošības ārpolitiskās dimensijas nozīme, tostarp Eiropas Savienības atkarība no enerģijas un citu stratēģisko resursu piegādēm no nestabilām vai nedemokrātiskām valstīm un reģioniem; iesaka cik iespējams dažādot enerģijas piegādes avotus un transportēšanas maršrutus un palielināt energoefektivitāti, kā arī ES dalībvalstu solidaritāti energodrošības politikā; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nesaskaņoti paraksta divpusējus līgumus enerģētikas jomā, kas kaitē gan Eiropas Savienības kopējām, gan citu dalībvalstu interesēm un apdraud to stratēģiskos projektus; tāpēc uzsver Nabucco cauruļvada stratēģisko nozīmi Eiropas Savienības energodrošībai, un aicina Komisiju un Padomi darīt visu iespējamo, lai pēc iespējas ātrāk veiksmīgi īstenotu šo projektu; atkārtoti aicina izveidot Augstā ierēdņa amatu ārpolitikai enerģētikas jomā, kas būtu pakļauts Augstajam pārstāvim/Komisijas priekšsēdētāja vietniekam, un būtu atbildīgs par Eiropas Savienības rīcības saskaņošanu šajā jomā; pauž nožēlu par to, ka Padome un Komisija nekādi nav reaģējusi uz iepriekš minēto 2007. gada 26. septembra Eiropas Parlamenta rezolūciju; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka turpinās palielināties energodrošības ārpolitiskās dimensijas nozīme, tostarp Eiropas Savienības atkarība no enerģijas un citu stratēģisko resursu piegādēm no nestabilām vai nedemokrātiskām valstīm un reģioniem; iesaka cik iespējams dažādot enerģijas piegādes avotus un transportēšanas maršrutus un palielināt energoefektivitāti, kā arī ES dalībvalstu solidaritāti energodrošības politikā; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nesaskaņoti paraksta divpusējus līgumus enerģētikas jomā, kas kaitē gan Eiropas Savienības kopējām, gan citu dalībvalstu interesēm un apdraud to stratēģiskos projektus; tāpēc uzsver Nabucco cauruļvada stratēģisko nozīmi Eiropas Savienības energodrošībai, un aicina Komisiju un Padomi darīt visu iespējamo, lai pēc iespējas ātrāk veiksmīgi īstenotu šo projektu; atkārtoti aicina izveidot Augstā ierēdņa amatu ārpolitikai enerģētikas jomā, kas būtu pakļauts Augstajam pārstāvim/Komisijas priekšsēdētāja vietniekam, un būtu atbildīgs par Eiropas Savienības rīcības saskaņošanu šajā jomā; pauž nožēlu par to, ka Padome un Komisija nekādi nav reaģējusi uz iepriekš minēto 2007. gada 26. septembra Eiropas Parlamenta rezolūciju;

| 17. | pauž nožēlu par to, ka nav panākts progress attiecībā uz Eiropas kopējo ārpolitiku enerģētikas jomā un attiecībā uz dažu ES dalībvalstu divpusēju rīcību, kas ievērojami mazina Eiropas Savienības kā veseluma ietekmi sarunās, kā arī tās centienus īstenot kopēju ārpolitiku enerģētikas jomā; atkārtoti pauž savu nostāju par to, ka šādai politikai ir jābalstās uz solidaritāti un tā ir jāatbalsta ar efektīvu un savstarpēji labi saistītu iekšējo tirgu, kam ir visi nepieciešamie līdzekļi, lai neitralizētu monopolizētu un politiski motivētu nekomerciālu rīcību, kura var radīt draudus Kopienas energodrošībai; tāpēc atzinīgi vērtē un sevišķi atbalsta to, ka trešajā enerģētikas paketē tiek iekļauta trešo valstu klauzula; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu par to, ka nav panākts progress attiecībā uz Eiropas kopējo ārpolitiku enerģētikas jomā un attiecībā uz dažu ES dalībvalstu divpusēju rīcību, kas ievērojami mazina Eiropas Savienības kā veseluma ietekmi sarunās, kā arī tās centienus īstenot kopēju ārpolitiku enerģētikas jomā; atkārtoti pauž savu nostāju par to, ka šādai politikai ir jābalstās uz solidaritāti un tā ir jāatbalsta ar efektīvu un savstarpēji labi saistītu iekšējo tirgu, kam ir visi nepieciešamie līdzekļi, lai neitralizētu monopolizētu un politiski motivētu nekomerciālu rīcību, kura var radīt draudus Kopienas energodrošībai; tāpēc atzinīgi vērtē un sevišķi atbalsta to, ka trešajā enerģētikas paketē tiek iekļauta trešo valstu klauzula;

| 18. | atkārto, ka terorisms kā nedemokrātisku un teroristisku organizāciju lietots līdzeklis ir viens no galvenajiem draudiem ES drošībai, un šajā sakarā atzinīgi vērtē ES terorisma apkarošanas koordinatora centienus konsolidēt ES terorisma apkarošanas stratēģijas īstenošanu; norāda, ka cīņai pret terorismu jānotiek, atbilstoši ievērojot vispārējās demokrātijas vērtības, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, un aizsargājot tās ciešā sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem un atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) noteiktajai stratēģijai; uzskata, ka efektīvai terorisma apkarošanai ir jābūt svarīgākajai prioritātei ES un trešo valstu attiecībās; |
| --- | --- |

18.

atkārto, ka terorisms kā nedemokrātisku un teroristisku organizāciju lietots līdzeklis ir viens no galvenajiem draudiem ES drošībai, un šajā sakarā atzinīgi vērtē ES terorisma apkarošanas koordinatora centienus konsolidēt ES terorisma apkarošanas stratēģijas īstenošanu; norāda, ka cīņai pret terorismu jānotiek, atbilstoši ievērojot vispārējās demokrātijas vērtības, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, un aizsargājot tās ciešā sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem un atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) noteiktajai stratēģijai; uzskata, ka efektīvai terorisma apkarošanai ir jābūt svarīgākajai prioritātei ES un trešo valstu attiecībās;

| 19. | atkārtoti uzsver sakārtotas migrācijas pārvaldības nozīmi; tāpēc uzskata to par būtisku nosacījumu, lai nodrošinātu sadarbību gan ar izcelsmes, gan tranzītvalstīm, un sekmētu šo sadarbību ar pozitīvas nosacītības politiku; norāda, ka jānovērš nelegāla imigrācija un jācīnās ar grupējumiem, kas to padara par peļņas avotu; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti uzsver sakārtotas migrācijas pārvaldības nozīmi; tāpēc uzskata to par būtisku nosacījumu, lai nodrošinātu sadarbību gan ar izcelsmes, gan tranzītvalstīm, un sekmētu šo sadarbību ar pozitīvas nosacītības politiku; norāda, ka jānovērš nelegāla imigrācija un jācīnās ar grupējumiem, kas to padara par peļņas avotu;

| 20. | atkārto, ka pasaules līmeņa pārvaldības, starptautisko iestāžu un starptautiskajos tiesību aktos noteikto vērtību stiprināšana ir svarīga Eiropas Savienības ārējai darbībai; šajā sakarībā uzsver ANO svarīgo lomu efektīvas daudzpusības atbalstīšanā, kā arī to, ka Eiropas Savienībai ir vienoti jāaicina savi partneri tiekties pēc demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma attīstīšanas un nostiprināšanas, veidojot kopēju pamatu veiksmīgai un drošai pasaulei; atkārto savu apņemšanos īstenot ANO Tūkstošgades mērķus, jo īpaši cīņā ar nabadzību visā pasaulē; |
| --- | --- |

20.

atkārto, ka pasaules līmeņa pārvaldības, starptautisko iestāžu un starptautiskajos tiesību aktos noteikto vērtību stiprināšana ir svarīga Eiropas Savienības ārējai darbībai; šajā sakarībā uzsver ANO svarīgo lomu efektīvas daudzpusības atbalstīšanā, kā arī to, ka Eiropas Savienībai ir vienoti jāaicina savi partneri tiekties pēc demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma attīstīšanas un nostiprināšanas, veidojot kopēju pamatu veiksmīgai un drošai pasaulei; atkārto savu apņemšanos īstenot ANO Tūkstošgades mērķus, jo īpaši cīņā ar nabadzību visā pasaulē;

| 21. | uzskata, ka, lai varētu īstenot pasaules līmeņa pārvaldību, īpaša uzmanība ir jāpievērš valstu ieguldījumu fondu un līdzīgu valstisku ekonomikas dalībnieku nozīmei, sekmējot to darbības iespējami lielu pārredzamību un atbildību; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka, lai varētu īstenot pasaules līmeņa pārvaldību, īpaša uzmanība ir jāpievērš valstu ieguldījumu fondu un līdzīgu valstisku ekonomikas dalībnieku nozīmei, sekmējot to darbības iespējami lielu pārredzamību un atbildību;

| 22. | uzskata, ka ir svarīgi, lai ES pēc iespējas vairāk censtos uzlabot un nostiprināt savu politiku demokrātijas atbalstam visā pasaulē; tāpēc uzskata, ka ir būtiski šo atbalstu noteikt par KĀDP svarīgāko aspektu un nodrošināt saskaņotību ES iestāžu un dalībvalstu rīcībā; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka ir svarīgi, lai ES pēc iespējas vairāk censtos uzlabot un nostiprināt savu politiku demokrātijas atbalstam visā pasaulē; tāpēc uzskata, ka ir būtiski šo atbalstu noteikt par KĀDP svarīgāko aspektu un nodrošināt saskaņotību ES iestāžu un dalībvalstu rīcībā;

| 23. | stingri uzsver, ka jānodrošina cilvēktiesību klauzulas, kā arī kodolieroču neizplatīšanas, un pretterorisma un noteikumu efektīva īstenošana, kā energodrošības klauzulas iekļaušana nolīgumos ar trešām valstīm, lai nodrošinātu ES ārējo politiku saskaņotību un efektivitāti; |
| --- | --- |

23.

stingri uzsver, ka jānodrošina cilvēktiesību klauzulas, kā arī kodolieroču neizplatīšanas, un pretterorisma un noteikumu efektīva īstenošana, kā energodrošības klauzulas iekļaušana nolīgumos ar trešām valstīm, lai nodrošinātu ES ārējo politiku saskaņotību un efektivitāti;

| 24. | uzstāj, ka joprojām ir jāturpina prasīt starptautiskā līmenī īstenot ES masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas stratēģiju, aktīvi jāstrādā, lai varētu turpināt darboties esošā bruņojuma kontroles un atbruņošanās sistēma, jo īpaši, lai varētu stāties spēkā Līgums par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT), lai konsekventi tiktu īstenota un uzraudzīta Ķīmisko ieroču konvencija, lai tiktu ievērots starptautisks kasešu munīcijas aizliegums un Otavas konvencija par pretkājnieku mīnu aizliegumu tiktu piemērota visā pasaulē, vairāk uzmanības jāpievērš ierosmēm kontrolēt vieglo ieroču tirdzniecību un citām atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas iniciatīvām un jautājumiem, lai stiprinātu daudzpusējos ieroču neizplatīšanas līgumus un nodrošinātu finanšu līdzekļus ES masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas stratēģijas īstenošanai; aicina ES un dalībvalstis ar pozitīvu un efektīvu nostāju atrisināt Ženēvas Atbruņošanās konferences ieilgušo strupceļu un veikt pasākumus, lai sarunu rezultātā nodrošinātu nediskriminējošu, daudzpusēju, starptautisku un efektīvi pārbaudāmu līgumu par aizliegumu ražot kodolieroču izstrādei paredzētu skaldāmo materiālu; |
| --- | --- |

24.

uzstāj, ka joprojām ir jāturpina prasīt starptautiskā līmenī īstenot ES masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas stratēģiju, aktīvi jāstrādā, lai varētu turpināt darboties esošā bruņojuma kontroles un atbruņošanās sistēma, jo īpaši, lai varētu stāties spēkā Līgums par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT), lai konsekventi tiktu īstenota un uzraudzīta Ķīmisko ieroču konvencija, lai tiktu ievērots starptautisks kasešu munīcijas aizliegums un Otavas konvencija par pretkājnieku mīnu aizliegumu tiktu piemērota visā pasaulē, vairāk uzmanības jāpievērš ierosmēm kontrolēt vieglo ieroču tirdzniecību un citām atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas iniciatīvām un jautājumiem, lai stiprinātu daudzpusējos ieroču neizplatīšanas līgumus un nodrošinātu finanšu līdzekļus ES masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas stratēģijas īstenošanai; aicina ES un dalībvalstis ar pozitīvu un efektīvu nostāju atrisināt Ženēvas Atbruņošanās konferences ieilgušo strupceļu un veikt pasākumus, lai sarunu rezultātā nodrošinātu nediskriminējošu, daudzpusēju, starptautisku un efektīvi pārbaudāmu līgumu par aizliegumu ražot kodolieroču izstrādei paredzētu skaldāmo materiālu;

Parlamenta prioritātes dažādās ģeogrāfiskās teritorijās 2008. gadā

| 25. | uzskata, ka uz ES Līguma 49. pantu balstīts Eiropas Savienības paplašināšanas process vēl arvien ir svarīgākā ārpolitiskā prioritāte, un ka tas jābalsta uz Eiropas Savienības spēju integrēt jaunas dalībvalstis (ņemot vērā paplašināšanas ietekmi uz ES iestādēm, finanšu resursiem un spēju sasniegt politiskos mērķus); |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka uz ES Līguma 49. pantu balstīts Eiropas Savienības paplašināšanas process vēl arvien ir svarīgākā ārpolitiskā prioritāte, un ka tas jābalsta uz Eiropas Savienības spēju integrēt jaunas dalībvalstis (ņemot vērā paplašināšanas ietekmi uz ES iestādēm, finanšu resursiem un spēju sasniegt politiskos mērķus);

| 26. | uzskata, ka ES svarīgākajai prioritātei 2008. gadā ir jābūt stabilitātei Rietumbalkānos, atbilstoši 2006. gada pārskatā paustajai Padomes nostājai; tāpēc piešķir vislielāko nozīmi tam, lai divkāršotu pūles Rietumbalkānu tuvināšanai ES, tostarp ieviešot bezvīzu režīmu, paātrinot reģionālo sadarbību tādās jomās kā tirdzniecība, transports, enerģētika, kā arī iesaistot Rietumbalkānu valstis Kopienas programmās; uzskata, ka lielāks uzsvars uz ekonomiskajiem un sociālajiem jautājumiem varētu veicināt un sekmēt šo valstu gatavošanos dalībai ES saskaņā ar Saloniku darba kārtību; uzsver, cik svarīgi pievienošanās procesā iesaistīt pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ES svarīgākajai prioritātei 2008. gadā ir jābūt stabilitātei Rietumbalkānos, atbilstoši 2006. gada pārskatā paustajai Padomes nostājai; tāpēc piešķir vislielāko nozīmi tam, lai divkāršotu pūles Rietumbalkānu tuvināšanai ES, tostarp ieviešot bezvīzu režīmu, paātrinot reģionālo sadarbību tādās jomās kā tirdzniecība, transports, enerģētika, kā arī iesaistot Rietumbalkānu valstis Kopienas programmās; uzskata, ka lielāks uzsvars uz ekonomiskajiem un sociālajiem jautājumiem varētu veicināt un sekmēt šo valstu gatavošanos dalībai ES saskaņā ar Saloniku darba kārtību; uzsver, cik svarīgi pievienošanās procesā iesaistīt pilsonisko sabiedrību;

| 27. | uzskata, ka dialogs ar Serbiju jāpadara aktīvāks un jāveic konkrēti pasākumi, lai atkārtoti apstiprinātu šīs valsts Eiropas perspektīvu; uzskata, ka Stabilizācijas un asociācijas nolīguma parakstīšana ir ļoti konkrēts solis ceļā uz gaidāmo Serbijas pievienošanos ES; mudina sniegt būtisku palīdzību, īstenot abpusējas saistības un sadarbības pasākumus, tostarp rīcības plānu par vīzu režīma liberalizāciju; uzsver, ka īpaši jācenšas stiprināt saites ar visiem demokrātiskajiem spēkiem un pilsonisko sabiedrību visās kopējo interešu jomās; uzskata, ka ES ir jāizstrādā attiecīgi politikas virzieni un jāuzsāk atbilstošas procedūras, lai nepieļautu Serbijas izolāciju; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka dialogs ar Serbiju jāpadara aktīvāks un jāveic konkrēti pasākumi, lai atkārtoti apstiprinātu šīs valsts Eiropas perspektīvu; uzskata, ka Stabilizācijas un asociācijas nolīguma parakstīšana ir ļoti konkrēts solis ceļā uz gaidāmo Serbijas pievienošanos ES; mudina sniegt būtisku palīdzību, īstenot abpusējas saistības un sadarbības pasākumus, tostarp rīcības plānu par vīzu režīma liberalizāciju; uzsver, ka īpaši jācenšas stiprināt saites ar visiem demokrātiskajiem spēkiem un pilsonisko sabiedrību visās kopējo interešu jomās; uzskata, ka ES ir jāizstrādā attiecīgi politikas virzieni un jāuzsāk atbilstošas procedūras, lai nepieļautu Serbijas izolāciju;

| 28. | atgādina Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2008. gada 18. februāra secinājumus, kuros Padome atzīmēja Kosovas Asamblejas 2008. gada 17. februārī pieņemto rezolūciju par Kosovas neatkarības pasludināšanu; šajos secinājumos Padome arī atzīmēja, ka dalībvalstis pieņems lēmumu par attiecībām ar Kosovu saskaņā ar valstu praksi un starptautiskajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

28.

atgādina Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2008. gada 18. februāra secinājumus, kuros Padome atzīmēja Kosovas Asamblejas 2008. gada 17. februārī pieņemto rezolūciju par Kosovas neatkarības pasludināšanu; šajos secinājumos Padome arī atzīmēja, ka dalībvalstis pieņems lēmumu par attiecībām ar Kosovu saskaņā ar valstu praksi un starptautiskajiem tiesību aktiem;

| 29. | uzskata, ka Eiropas Savienības Likuma varas (EULEX) misijai Kosovā ir jāaizstāv mazākumtautību intereses, kā tas noteikts M. Ahtisaari plānā, lai saglabātu teritorijas daudznacionālo raksturu, sekmētu uzticēšanos starp etniskajām kopienām, aizsargātu kultūras, reliģisko un vēsturisko mantojumu, stiprinātu tiesiskumu un veicinātu ekonomisko attīstību; norāda, ka vietējie centieni šajā jomā nodrošinās veiksmīgu pāreju un ilgtspējīgu sociālo, politisko un ekonomisko attīstību Kosovā; pauž bažas par strupceļu sarunās par Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes (UNMIK) misijas pilnvaru nodošanu EULEX; aicina ES dalībvalstis aktīvi rīkoties ANO, lai nodrošinātu, ka EULEX misiju atzīst par daļu no starptautiskās civilās klātbūtnes Kosovā saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1244 (1999. g.); |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka Eiropas Savienības Likuma varas (EULEX) misijai Kosovā ir jāaizstāv mazākumtautību intereses, kā tas noteikts M. Ahtisaari plānā, lai saglabātu teritorijas daudznacionālo raksturu, sekmētu uzticēšanos starp etniskajām kopienām, aizsargātu kultūras, reliģisko un vēsturisko mantojumu, stiprinātu tiesiskumu un veicinātu ekonomisko attīstību; norāda, ka vietējie centieni šajā jomā nodrošinās veiksmīgu pāreju un ilgtspējīgu sociālo, politisko un ekonomisko attīstību Kosovā; pauž bažas par strupceļu sarunās par Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes (UNMIK) misijas pilnvaru nodošanu EULEX; aicina ES dalībvalstis aktīvi rīkoties ANO, lai nodrošinātu, ka EULEX misiju atzīst par daļu no starptautiskās civilās klātbūtnes Kosovā saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1244 (1999. g.);

| 30. | uzsver, ka ES ir rūpīgāk jāuzrauga mazākumtautību stāvoklis visās Rietumbalkānu valstīs, lai nodrošinātu visu mazākumtautību grupu un to tiesību efektīvu aizsardzību, un lai panāktu konsekventu progresu šajā jomā saskaņā ar Eiropas standartiem; uzskata, ka ir jāizmanto 2008. starpkultūru dialoga gada sniegtās priekšrocības, lai veicinātu abpusēju sapratni un izglītību ar mērķi ieaudzināt iecietību; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ES ir rūpīgāk jāuzrauga mazākumtautību stāvoklis visās Rietumbalkānu valstīs, lai nodrošinātu visu mazākumtautību grupu un to tiesību efektīvu aizsardzību, un lai panāktu konsekventu progresu šajā jomā saskaņā ar Eiropas standartiem; uzskata, ka ir jāizmanto 2008. starpkultūru dialoga gada sniegtās priekšrocības, lai veicinātu abpusēju sapratni un izglītību ar mērķi ieaudzināt iecietību;

| 31. | turklāt uzsver, ka Eiropas Kaimiņattiecību politikas (EKP) stiprināšana jāuzskata par galveno mērķi 2008. gadā, un ka tai jāveido daudzveidīgāka pieeja mūsu kaimiņiem, ņemot vērā viņu intereses un Eiropas Savienības stratēģiskās intereses; uzskata, ka atbilstoši šai uzlabotajai politikai labāk un plašāk jāizmanto Kopienas instrumenti; |
| --- | --- |

31.

turklāt uzsver, ka Eiropas Kaimiņattiecību politikas (EKP) stiprināšana jāuzskata par galveno mērķi 2008. gadā, un ka tai jāveido daudzveidīgāka pieeja mūsu kaimiņiem, ņemot vērā viņu intereses un Eiropas Savienības stratēģiskās intereses; uzskata, ka atbilstoši šai uzlabotajai politikai labāk un plašāk jāizmanto Kopienas instrumenti;

| 32. | atkārto, ka neatrisināti konflikti EKP valstīs rada nopietnas problēmas ES ārējo robežu drošībai un EKP efektīvai īstenošanai; uzsver, ka kopš 2007. gada paplašināšanās ES robežas atrodas vēl tuvāk konfliktu reģioniem; tāpēc aicina ES aktīvāk un visaptverošāk iesaistīties centienos atrisināt šos konfliktus, it īpaši konfliktu Moldovas Republikas Piedņestras apgabalā, rīkojoties saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un teritoriālās integritātes principiem, kā arī aicina ES vairāk iesaistīties konfliktu pārvaldībā; |
| --- | --- |

32.

atkārto, ka neatrisināti konflikti EKP valstīs rada nopietnas problēmas ES ārējo robežu drošībai un EKP efektīvai īstenošanai; uzsver, ka kopš 2007. gada paplašināšanās ES robežas atrodas vēl tuvāk konfliktu reģioniem; tāpēc aicina ES aktīvāk un visaptverošāk iesaistīties centienos atrisināt šos konfliktus, it īpaši konfliktu Moldovas Republikas Piedņestras apgabalā, rīkojoties saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un teritoriālās integritātes principiem, kā arī aicina ES vairāk iesaistīties konfliktu pārvaldībā;

| 33. | uzskata, ka Eiropas Savienībai jāpievērš uzmanība ekonomiskās sadarbības, politiskās stabilitātes un demokrātijas attīstīšanai trīs galvenajās reģionālās sadarbības zonās, proti, Vidusjūras, Baltijas jūras un Melnās jūras reģionos, šajā procesā izmantojot esošās sadarbības struktūras šajās teritorijās, nostiprinot sinerģiju starp institucionālo un reģionālo politiku un palīdzot valstīm šajos reģionos integrācijas procesā; atzinīgi vērtē 2007. gada 13. un 14. marta Eiropadomes pausto nodomu paātrināt Barselonas procesu; atgādina, cik svarīgi ir panākt redzamus rezultātus Eiropas un Vidusjūras valstu reģionā, veicinot cilvēktiesību ievērošanu un ekonomisko un sociālo attīstību Vidusjūras reģiona dienvidu piekrastes valstīs, kā arī pievēršot lielāku uzmanību problēmām enerģētikas un vides jomās; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka Eiropas Savienībai jāpievērš uzmanība ekonomiskās sadarbības, politiskās stabilitātes un demokrātijas attīstīšanai trīs galvenajās reģionālās sadarbības zonās, proti, Vidusjūras, Baltijas jūras un Melnās jūras reģionos, šajā procesā izmantojot esošās sadarbības struktūras šajās teritorijās, nostiprinot sinerģiju starp institucionālo un reģionālo politiku un palīdzot valstīm šajos reģionos integrācijas procesā; atzinīgi vērtē 2007. gada 13. un 14. marta Eiropadomes pausto nodomu paātrināt Barselonas procesu; atgādina, cik svarīgi ir panākt redzamus rezultātus Eiropas un Vidusjūras valstu reģionā, veicinot cilvēktiesību ievērošanu un ekonomisko un sociālo attīstību Vidusjūras reģiona dienvidu piekrastes valstīs, kā arī pievēršot lielāku uzmanību problēmām enerģētikas un vides jomās;

| 34. | atkārtoti norāda, ka Melnās un Baltijas jūras reģioni Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīgi, un tāpēc attiecībā uz tiem ir vajadzīga saskaņotāka pieeja, līdzīgi kā tas ir attiecībā uz Vidusjūras reģionu; aicina Padomi un Komisiju veicināt reģionālo sadarbību ar Melnās un Baltijas jūras reģioniem; uzskata, ka pievērst vienlīdz lielu uzmanību un panākt līdzsvaru attiecībās ar šiem svarīgajiem reģioniem vislabāk ir iespējams tā, ka tiek izstrādātas jaunas organizatoriskas struktūras reģionālajai sadarbībai Melnās un Baltijas jūras reģionos, kā arī stiprinātas attiecības ar esošajām daudzpusējām asamblejām, piemēram, Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizācijas Parlamentāro asambleju; |
| --- | --- |

34.

atkārtoti norāda, ka Melnās un Baltijas jūras reģioni Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīgi, un tāpēc attiecībā uz tiem ir vajadzīga saskaņotāka pieeja, līdzīgi kā tas ir attiecībā uz Vidusjūras reģionu; aicina Padomi un Komisiju veicināt reģionālo sadarbību ar Melnās un Baltijas jūras reģioniem; uzskata, ka pievērst vienlīdz lielu uzmanību un panākt līdzsvaru attiecībās ar šiem svarīgajiem reģioniem vislabāk ir iespējams tā, ka tiek izstrādātas jaunas organizatoriskas struktūras reģionālajai sadarbībai Melnās un Baltijas jūras reģionos, kā arī stiprinātas attiecības ar esošajām daudzpusējām asamblejām, piemēram, Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizācijas Parlamentāro asambleju;

| 35. | uzsver nepieciešamību stiprināt transatlantisko saikni un veidot aktīvākus kontaktus ar Amerikas Savienotajām Valstīm, inter alia, izmantojot augstāka līmeņa un visaptverošāku Transatlantiskās partnerības nolīgumu, kura potenciāls jāizmanto pilnībā un kurā jāparedz apspriedes par abu pušu savstarpējām interesēm, civilo konfliktu novēršanu, starptautisko tiesisko regulējumu, mieru un atbruņošanos, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības apkarošanu, kā arī sadarbība šajās jomās; atzinīgi vērtē Transatlantiskās ekonomikas padomes izveidošanu; uzsver parlamentārās dimensijas nozīmi Transatlantiskā likumdevēju iestāžu dialoga ietvaros, kā arī nepieciešamību iesaistīties aktīvākā dialogā ar ASV Kongresu par ES un ASV turpmākajām attiecībām, NATO nākotni un ANO reformu; |
| --- | --- |

35.

uzsver nepieciešamību stiprināt transatlantisko saikni un veidot aktīvākus kontaktus ar Amerikas Savienotajām Valstīm, inter alia, izmantojot augstāka līmeņa un visaptverošāku Transatlantiskās partnerības nolīgumu, kura potenciāls jāizmanto pilnībā un kurā jāparedz apspriedes par abu pušu savstarpējām interesēm, civilo konfliktu novēršanu, starptautisko tiesisko regulējumu, mieru un atbruņošanos, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības apkarošanu, kā arī sadarbība šajās jomās; atzinīgi vērtē Transatlantiskās ekonomikas padomes izveidošanu; uzsver parlamentārās dimensijas nozīmi Transatlantiskā likumdevēju iestāžu dialoga ietvaros, kā arī nepieciešamību iesaistīties aktīvākā dialogā ar ASV Kongresu par ES un ASV turpmākajām attiecībām, NATO nākotni un ANO reformu;

| 36. | uzskata, ka 2008. gadā ir ļoti svarīgi pārskatīt Eiropas Savienības attiecības ar Krieviju; uzskata, ka šīm attiecībām jābalstās uz līdzsvarotu partnerību, risinot svarīgākos pasaules mēroga uzdevumus, piemēram, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana, reģionālā drošība un energoapgādes drošība, un tām jāveicina demokrātijas nostiprināšanās, cilvēktiesību aizsardzība, brīva tirdzniecība un — pats svarīgākais — tiesiskuma ievērošana; atgādina, ka patiesai partnerībai jābalstās uz vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm, kā arī labām attiecībām ar kaimiņvalstīm, pārredzamību un atbildību; aicina dalībvalstis saskaņot attiecības ar Krievijas Federāciju, ņemot vērā Eiropas Savienības kopīgās intereses; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai jaunā nolīguma mandātā būtu ne tikai uzsvērtas šīs kopīgās intereses, bet arī tiktu paredzēts mehānisms, kā uzraudzīt tā īstenošanu; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka 2008. gadā ir ļoti svarīgi pārskatīt Eiropas Savienības attiecības ar Krieviju; uzskata, ka šīm attiecībām jābalstās uz līdzsvarotu partnerību, risinot svarīgākos pasaules mēroga uzdevumus, piemēram, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana, reģionālā drošība un energoapgādes drošība, un tām jāveicina demokrātijas nostiprināšanās, cilvēktiesību aizsardzība, brīva tirdzniecība un — pats svarīgākais — tiesiskuma ievērošana; atgādina, ka patiesai partnerībai jābalstās uz vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm, kā arī labām attiecībām ar kaimiņvalstīm, pārredzamību un atbildību; aicina dalībvalstis saskaņot attiecības ar Krievijas Federāciju, ņemot vērā Eiropas Savienības kopīgās intereses; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai jaunā nolīguma mandātā būtu ne tikai uzsvērtas šīs kopīgās intereses, bet arī tiktu paredzēts mehānisms, kā uzraudzīt tā īstenošanu;

| 37. | aicina Padomi un Komisiju gan Tuvo Austrumu kvarteta darbā, gan arī pašā reģionā turpināt centienus veicināt sarunas starp Izraēlu un palestīniešiem, lai rastu visaptveroša, ilgstoša un taisnīga miera risinājumu, kas balstās uz divu drošu un dzīvotspējīgu valstu līdzāspastāvēšanu atbilstīgi Anapolisas darba kārtībā pieņemtajām saistībām; uzskata, ka Eiropas Savienībai miera risinājuma vārdā maksimāli jālīdzsvaro savi finansiālie, tirdzniecības un politiskie līdzekļi attiecībā uz abām pusēm, un ka Eiropas Savienībai attiecīgajos forumos jāieņem nostāja, kas atbilst tās finansiālajam un politiskajam ieguldījumam; |
| --- | --- |

37.

aicina Padomi un Komisiju gan Tuvo Austrumu kvarteta darbā, gan arī pašā reģionā turpināt centienus veicināt sarunas starp Izraēlu un palestīniešiem, lai rastu visaptveroša, ilgstoša un taisnīga miera risinājumu, kas balstās uz divu drošu un dzīvotspējīgu valstu līdzāspastāvēšanu atbilstīgi Anapolisas darba kārtībā pieņemtajām saistībām; uzskata, ka Eiropas Savienībai miera risinājuma vārdā maksimāli jālīdzsvaro savi finansiālie, tirdzniecības un politiskie līdzekļi attiecībā uz abām pusēm, un ka Eiropas Savienībai attiecīgajos forumos jāieņem nostāja, kas atbilst tās finansiālajam un politiskajam ieguldījumam;

| 38. | uzskata, ka Kodolieroču neizplatīšanas nolīgumā (KNN) noteiktais kodolieroču neizplatīšanas režīms ir nopietni apdraudēts, un aicina gan Padomi, gan jo īpaši divas dalībvalstis, kuru arsenālā ir kodolieroči, ierosināt Eiropas iniciatīvu par to ieroču neizplatīšanas noteikumu īstenošanu, kuri minēti KNN VI pantā, jo īpaši ņemot vērā 2010. gadā paredzēto KNN pārskata konferenci; stingri iebilst pret masu iznīcināšanas ieroču ražošanu un izplatīšanu, jo tie var nokļūt arvien vairāk valstu rokās, un šo situāciju rada nespēja skaidri nošķirt kodoltehnoloģijas izmantošanu enerģētikas mērķiem no tās izmantošanas ieroču ražošanai; šajā sakarā īpaši norāda uz neskaidrībām Irānas kodolprogrammas mērķos; aicina Irānu aktīvi sekmēt pārredzamību attiecībās ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (IAEA) un censties atgūt starptautiskās sabiedrības uzticību; aicina ANO Drošības padomi atkārtoti nodot Irānas jautājuma izskatīšanu IAEA un sākt pārrunas bez priekšnosacījumiem; aicina ES dalībvalstis aizliegt kodoltehnoloģiju eksportu uz tām valstīm, kuras nav ratificējušas KNN papildu protokolus; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka Kodolieroču neizplatīšanas nolīgumā (KNN) noteiktais kodolieroču neizplatīšanas režīms ir nopietni apdraudēts, un aicina gan Padomi, gan jo īpaši divas dalībvalstis, kuru arsenālā ir kodolieroči, ierosināt Eiropas iniciatīvu par to ieroču neizplatīšanas noteikumu īstenošanu, kuri minēti KNN VI pantā, jo īpaši ņemot vērā 2010. gadā paredzēto KNN pārskata konferenci; stingri iebilst pret masu iznīcināšanas ieroču ražošanu un izplatīšanu, jo tie var nokļūt arvien vairāk valstu rokās, un šo situāciju rada nespēja skaidri nošķirt kodoltehnoloģijas izmantošanu enerģētikas mērķiem no tās izmantošanas ieroču ražošanai; šajā sakarā īpaši norāda uz neskaidrībām Irānas kodolprogrammas mērķos; aicina Irānu aktīvi sekmēt pārredzamību attiecībās ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (IAEA) un censties atgūt starptautiskās sabiedrības uzticību; aicina ANO Drošības padomi atkārtoti nodot Irānas jautājuma izskatīšanu IAEA un sākt pārrunas bez priekšnosacījumiem; aicina ES dalībvalstis aizliegt kodoltehnoloģiju eksportu uz tām valstīm, kuras nav ratificējušas KNN papildu protokolus;

| 39. | uzskata, ka ES ir jāsniedz ieguldījums uzticības radīšanā attiecībās ar tām valstīm, ar kurām tai nav vispārēju nolīgumu vai ir ierobežota apjoma nolīgumi, sekmējot cilvēku savstarpējos kontaktus, piemēram, ar pilsētu sadraudzības vai Erasmus Mundus programmām; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka ES ir jāsniedz ieguldījums uzticības radīšanā attiecībās ar tām valstīm, ar kurām tai nav vispārēju nolīgumu vai ir ierobežota apjoma nolīgumi, sekmējot cilvēku savstarpējos kontaktus, piemēram, ar pilsētu sadraudzības vai Erasmus Mundus programmām;

| 40. | sagaida, ka notiks ātra un visaptveroša Vidusāzijas stratēģijas īstenošana; |
| --- | --- |

40.

sagaida, ka notiks ātra un visaptveroša Vidusāzijas stratēģijas īstenošana;

| 41. | atkārtoti pauž viedokli, ka starptautiskās solidaritātes, stabilitātes, miera un demokrātijas, kā arī cilvēkresursu un ekonomikas attīstības veicināšanai, tiesiskumam un cīņai pret narkotikām jābūt galvenajām 2008. gada prioritātēm ES politikā attiecībās ar Afganistānu; uzsver nepieciešamību atjaunot drošību Afganistānā, ko nevar panākt tikai ar militāriem līdzekļiem vien; pasvītro, ka šajā nolūkā ir vienlīdz svarīgi stiprināt policijas spēkus, lai īstenotu tiesiskumu un pastiprinātu attīstības centienus; pauž bažas, ka narkotiku ražošana pakāpeniski palielinās un Afganistāna atkal kļuvusi par pasaulē lielāko narkotiku ražotāju; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības policijas misijas (EUPOL) izvietošanu Afganistānā un mudina ES dalībvalstis nodrošināt to ar pieredzējušu un profesionālu personālu, kā arī nepieciešamības gadījumā to paplašināt; pauž bažas par nepietiekamu saskaņotību gan starptautiskajā kopienā (un jo īpaši starp ES un NATO), gan attiecībās ar Afganistānas iestādēm, kas nopietni kavē efektīvu darbību šajā valstī; aicina visas iesaistītās puses censties uzlabot situāciju; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Kai Eide iecelšanu par ANO ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Afganistānā; |
| --- | --- |

41.

atkārtoti pauž viedokli, ka starptautiskās solidaritātes, stabilitātes, miera un demokrātijas, kā arī cilvēkresursu un ekonomikas attīstības veicināšanai, tiesiskumam un cīņai pret narkotikām jābūt galvenajām 2008. gada prioritātēm ES politikā attiecībās ar Afganistānu; uzsver nepieciešamību atjaunot drošību Afganistānā, ko nevar panākt tikai ar militāriem līdzekļiem vien; pasvītro, ka šajā nolūkā ir vienlīdz svarīgi stiprināt policijas spēkus, lai īstenotu tiesiskumu un pastiprinātu attīstības centienus; pauž bažas, ka narkotiku ražošana pakāpeniski palielinās un Afganistāna atkal kļuvusi par pasaulē lielāko narkotiku ražotāju; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības policijas misijas (EUPOL) izvietošanu Afganistānā un mudina ES dalībvalstis nodrošināt to ar pieredzējušu un profesionālu personālu, kā arī nepieciešamības gadījumā to paplašināt; pauž bažas par nepietiekamu saskaņotību gan starptautiskajā kopienā (un jo īpaši starp ES un NATO), gan attiecībās ar Afganistānas iestādēm, kas nopietni kavē efektīvu darbību šajā valstī; aicina visas iesaistītās puses censties uzlabot situāciju; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Kai Eide iecelšanu par ANO ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Afganistānā;

| 42. | iesaka 2008. gadā padziļināt politiskās un ekonomiskās attiecības ar Ķīnu, ja tiek panākts būtisks progress demokrātijas un cilvēktiesību jomās un ja Ķīna ņem vērā ES nopietnās bažas par rīcību Tibetā, uzturot konstruktīvu dialogu ar iestādēm par šiem jautājumiem, jo īpaši Pekinas olimpisko spēļu sagatavošanas posmā; aicina Ķīnu izstrādāt tālredzīgu, visaptverošu pieeju valsts atjaunošanai, īpašu uzmanību pievēršot dažādajām tautām un to kultūras tradīcijām; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka ES un Ķīnas cilvēktiesību dialogam nav būtisku panākumu; |
| --- | --- |

42.

iesaka 2008. gadā padziļināt politiskās un ekonomiskās attiecības ar Ķīnu, ja tiek panākts būtisks progress demokrātijas un cilvēktiesību jomās un ja Ķīna ņem vērā ES nopietnās bažas par rīcību Tibetā, uzturot konstruktīvu dialogu ar iestādēm par šiem jautājumiem, jo īpaši Pekinas olimpisko spēļu sagatavošanas posmā; aicina Ķīnu izstrādāt tālredzīgu, visaptverošu pieeju valsts atjaunošanai, īpašu uzmanību pievēršot dažādajām tautām un to kultūras tradīcijām; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka ES un Ķīnas cilvēktiesību dialogam nav būtisku panākumu;

| 43. | iesaka 2008. gadā padziļināt politiskās un ekonomiskās attiecības ar Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN), balstoties uz būtisku progresu demokrātijas un cilvēktiesību jomā; atzīst, ka ASEAN ir arvien ietekmīgāks spēks reģionālās stabilitātes un labklājības nodrošināšanā, uzskata, ka ES un ASEAN ir liels potenciāls pastiprinātai sadarbībai, kas daļēji balstīts uz ASEAN sasniegumiem reģionālajā integrācijā, kā arī demokrātijas un cilvēktiesību jomās; joprojām pauž īpašas bažas par stāvokli Birmā; |
| --- | --- |

43.

iesaka 2008. gadā padziļināt politiskās un ekonomiskās attiecības ar Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN), balstoties uz būtisku progresu demokrātijas un cilvēktiesību jomā; atzīst, ka ASEAN ir arvien ietekmīgāks spēks reģionālās stabilitātes un labklājības nodrošināšanā, uzskata, ka ES un ASEAN ir liels potenciāls pastiprinātai sadarbībai, kas daļēji balstīts uz ASEAN sasniegumiem reģionālajā integrācijā, kā arī demokrātijas un cilvēktiesību jomās; joprojām pauž īpašas bažas par stāvokli Birmā;

| 44. | uzsver nepieciešamību 2008. gadā pienācīgi īstenot 2007. gada decembrī Lisabonā notikušās ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmes pieņemtos lēmumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka iecelts ES īpašais pārstāvis/Eiropas Komisijas delegācijas vadītājs Āfrikas Savienībā, kura centrālais birojs atradīsies Adisabebā; šajā sakarībā uzskata, ka ES sadarbībā ar ANO jādara viss iespējamais, lai nostiprinātu Āfrikas Savienības miera veidošanas un miera uzturēšanas spēju; šajā sakarā atzinīgi vērtē ES drošības sektora reformas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā un Gvinejas-Bisavas Republikā, un aicina saskaņoti izmantot KĀDP un Kopienas instrumentus, piemēram, Stabilitātes instrumentu; |
| --- | --- |

44.

uzsver nepieciešamību 2008. gadā pienācīgi īstenot 2007. gada decembrī Lisabonā notikušās ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmes pieņemtos lēmumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka iecelts ES īpašais pārstāvis/Eiropas Komisijas delegācijas vadītājs Āfrikas Savienībā, kura centrālais birojs atradīsies Adisabebā; šajā sakarībā uzskata, ka ES sadarbībā ar ANO jādara viss iespējamais, lai nostiprinātu Āfrikas Savienības miera veidošanas un miera uzturēšanas spēju; šajā sakarā atzinīgi vērtē ES drošības sektora reformas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā un Gvinejas-Bisavas Republikā, un aicina saskaņoti izmantot KĀDP un Kopienas instrumentus, piemēram, Stabilitātes instrumentu;

| 45. | sagaida, ka nākamā piektā ES, Latīņamerikas valstu un Karību valstu augstākā līmeņa sanāksme, kas 2008. gada maijā notiks Limā, padziļinās Divpusējās reģionālās asociācijas darba saturu, arī Divpusējā reģionālā solidaritātes fonda izveidi, ko ierosinājis Parlaments, kā arī līdz 2008. gada beigām nodrošinās sarunu pabeigšanu par ES Asociācijas nolīgumu ar Mercosur valstīm, Andu Kopienu un Centrālameriku; |
| --- | --- |

45.

sagaida, ka nākamā piektā ES, Latīņamerikas valstu un Karību valstu augstākā līmeņa sanāksme, kas 2008. gada maijā notiks Limā, padziļinās Divpusējās reģionālās asociācijas darba saturu, arī Divpusējā reģionālā solidaritātes fonda izveidi, ko ierosinājis Parlaments, kā arī līdz 2008. gada beigām nodrošinās sarunu pabeigšanu par ES Asociācijas nolīgumu ar Mercosur valstīm, Andu Kopienu un Centrālameriku;

| 46. | vērš uzmanību uz Eiropas Parlamenta daudzajām rezolūcijām un ziņojumiem par dažādiem ģeogrāfiskiem apgabaliem, jo tie dod vērtīgu ieguldījumu diskusijā par to, kā būtu jāattīstās ES politikai attiecībā uz šiem apgabaliem; |
| --- | --- |

46.

vērš uzmanību uz Eiropas Parlamenta daudzajām rezolūcijām un ziņojumiem par dažādiem ģeogrāfiskiem apgabaliem, jo tie dod vērtīgu ieguldījumu diskusijā par to, kā būtu jāattīstās ES politikai attiecībā uz šiem apgabaliem;

| 47. | iesaka Eiropas Savienībai stiprināt politisko dialogu ar trešām valstīm un reģioniem, it īpaši ar galvenajiem partneriem; šajā sakarā atkārtoti pauž savu nostāju par būtisko lomu, kāda parlamentārajai diplomātijai kā papildu instrumentam ir Eiropas Savienības attiecībās ar trešām valstīm un reģioniem, galvenokārt ar trīs galveno daudzpusējo starpparlamentāro asambleju palīdzību (Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un ES Apvienotā parlamentārā asambleja (ĀKK-ES APA), Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārā asambleja (EuroMed) un Eiropas un Latīņamerikas valstu Parlamentārā asambleja (EuroLat)); apņemas līdz 2009. gadam izveidot Eiropas Savienības un austrumu partnervalstu Parlamentāro asambleju (Euro-Nest), lai stiprinātu Eiropas Parlamenta un EKP iesaistīto austrumu daļas valstu politiskās partnerības parlamentāro dimensiju; |
| --- | --- |

47.

iesaka Eiropas Savienībai stiprināt politisko dialogu ar trešām valstīm un reģioniem, it īpaši ar galvenajiem partneriem; šajā sakarā atkārtoti pauž savu nostāju par būtisko lomu, kāda parlamentārajai diplomātijai kā papildu instrumentam ir Eiropas Savienības attiecībās ar trešām valstīm un reģioniem, galvenokārt ar trīs galveno daudzpusējo starpparlamentāro asambleju palīdzību (Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un ES Apvienotā parlamentārā asambleja (ĀKK-ES APA), Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārā asambleja (EuroMed) un Eiropas un Latīņamerikas valstu Parlamentārā asambleja (EuroLat)); apņemas līdz 2009. gadam izveidot Eiropas Savienības un austrumu partnervalstu Parlamentāro asambleju (Euro-Nest), lai stiprinātu Eiropas Parlamenta un EKP iesaistīto austrumu daļas valstu politiskās partnerības parlamentāro dimensiju;

| 48. | vēlreiz aicina ES dalībvalstis, kas ir arī ANO Drošības padomes locekles, labāk koordinēt sadarbību šajā forumā, lai uzlabotu Eiropas Savienības darbības efektivitāti pasaules mērogā, un, raugoties ilgtermiņa perspektīvā, censtos nodrošināt Eiropas Savienības pārstāvniecību Drošības padomē saistībā ar ANO sistēmas būtisku reformu; prasa ES dalībvalstīm, kas ir ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles, ciešāk sadarboties ar tām ES dalībvalstīm, kas ir Drošības padomes nepastāvīgās locekles; |
| --- | --- |

48.

vēlreiz aicina ES dalībvalstis, kas ir arī ANO Drošības padomes locekles, labāk koordinēt sadarbību šajā forumā, lai uzlabotu Eiropas Savienības darbības efektivitāti pasaules mērogā, un, raugoties ilgtermiņa perspektīvā, censtos nodrošināt Eiropas Savienības pārstāvniecību Drošības padomē saistībā ar ANO sistēmas būtisku reformu; prasa ES dalībvalstīm, kas ir ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles, ciešāk sadarboties ar tām ES dalībvalstīm, kas ir Drošības padomes nepastāvīgās locekles;

KĀDP efektivitāte, saskaņotība un pamanāmība

| 49. | atzinīgi vērtē ar Lisabonas līgumu ieviestos uzlabojumus attiecībā uz ārējo darbību, KĀDP un EDAP, kam jākļūst par KDAP; uzskata, ka jaunais Līgums ievērojami uzlabo Eiropas Savienības ārējo darbību un tās lomu starptautiskajās attiecībās, un ka tas uzlabo Eiropas Savienības pamanāmību un nozīmi, vienlaikus stiprinot tās spēju efektīvi strādāt pasaules mērogā; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē ar Lisabonas līgumu ieviestos uzlabojumus attiecībā uz ārējo darbību, KĀDP un EDAP, kam jākļūst par KDAP; uzskata, ka jaunais Līgums ievērojami uzlabo Eiropas Savienības ārējo darbību un tās lomu starptautiskajās attiecībās, un ka tas uzlabo Eiropas Savienības pamanāmību un nozīmi, vienlaikus stiprinot tās spēju efektīvi strādāt pasaules mērogā;

| 50. | pauž cerību, ka Lisabonas līgums drīzumā tiks ratificēts visās dalībvalstīs, lai netiktu kavēta tā laicīga stāšanās spēkā; apsveic tās dalībvalstis, kuras jau ir ratificējušas Lisabonas līgumu; |
| --- | --- |

50.

pauž cerību, ka Lisabonas līgums drīzumā tiks ratificēts visās dalībvalstīs, lai netiktu kavēta tā laicīga stāšanās spēkā; apsveic tās dalībvalstis, kuras jau ir ratificējušas Lisabonas līgumu;

| 51. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības institucionālās sistēmas uzlabošanu KĀDP jomā, it īpaši:






  a) | Eiropas Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos amata izveidošanu, kurš būs Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un atskaitīsies Parlamentam, būs Ārlietu ministru padomes priekšsēdētājs un vadīs KĀDP un KDAP, sekmēs politikas attīstību un nodrošinās konsekventu Eiropas Savienības ārējo darbību; |
| --- | --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības institucionālās sistēmas uzlabošanu KĀDP jomā, it īpaši:

a)

Eiropas Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos amata izveidošanu, kurš būs Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un atskaitīsies Parlamentam, būs Ārlietu ministru padomes priekšsēdētājs un vadīs KĀDP un KDAP, sekmēs politikas attīstību un nodrošinās konsekventu Eiropas Savienības ārējo darbību;

| b) | Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidošanu — ar Komisijas piekrišanu un pēc apspriešanās ar Parlamentu — lai palīdzētu Augstajam pārstāvim, turklāt šī dienesta personālu izvēloties no Komisijas, Padomes sekretariāta un valstu diplomātiskajiem dienestiem; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidošanu — ar Komisijas piekrišanu un pēc apspriešanās ar Parlamentu — lai palīdzētu Augstajam pārstāvim, turklāt šī dienesta personālu izvēloties no Komisijas, Padomes sekretariāta un valstu diplomātiskajiem dienestiem;

| 52. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības ārējās darbības jomas paplašināšanu, tostarp radot jaunu tiesisko pamatu un instrumentus, kas ietekmē ar KĀDP saistītas jomas, piemēram, precīzi formulētu tiesisko pamatu EKP, Eiropas Savienības kā vienas juridiskās personas izveidi, steidzamu finansiālo palīdzību trešām valstīm, humāno palīdzību, sankcijas pret nevalstiskām iestādēm, kosmosa politiku, energodrošību, klimata pārmaiņu apkarošanu, starptautiskā terorisma novēršanu un personas datu aizsardzību; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības ārējās darbības jomas paplašināšanu, tostarp radot jaunu tiesisko pamatu un instrumentus, kas ietekmē ar KĀDP saistītas jomas, piemēram, precīzi formulētu tiesisko pamatu EKP, Eiropas Savienības kā vienas juridiskās personas izveidi, steidzamu finansiālo palīdzību trešām valstīm, humāno palīdzību, sankcijas pret nevalstiskām iestādēm, kosmosa politiku, energodrošību, klimata pārmaiņu apkarošanu, starptautiskā terorisma novēršanu un personas datu aizsardzību;

| 53. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt politisko saskaņu Eiropas Savienības ārējās rīcības jomā, it īpaši starp KĀDP, KDAP un attīstības un tirdzniecības politikas virzieniem; šajā sakarā uzsver Augstā pārstāvja un EĀDD lielo nozīmi saskaņotas politikas veidošanā; |
| --- | --- |

53.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt politisko saskaņu Eiropas Savienības ārējās rīcības jomā, it īpaši starp KĀDP, KDAP un attīstības un tirdzniecības politikas virzieniem; šajā sakarā uzsver Augstā pārstāvja un EĀDD lielo nozīmi saskaņotas politikas veidošanā;

| 54. | atgādina, ka Eiropas Savienības kā juridiskās personas izveide rada jautājumu par tās statusu starptautiskajās organizācijās, piemēram, ANO; uzskata, ka Eiropas Savienības statusam ANO turpmāk ir jāatbilst tās finansiālajam un politiskajam ieguldījumam; |
| --- | --- |

54.

atgādina, ka Eiropas Savienības kā juridiskās personas izveide rada jautājumu par tās statusu starptautiskajās organizācijās, piemēram, ANO; uzskata, ka Eiropas Savienības statusam ANO turpmāk ir jāatbilst tās finansiālajam un politiskajam ieguldījumam;

Lisabonas līgums un tā ietekme uz Padomes, Parlamenta un Komisijas savstarpējām attiecībām KĀDP/KDAP jautājumos un uz KĀDP/KDAP parlamentāro pārbaudi

| 55. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi izveidot iespējami ciešāku sadarbību starp Eiropadomes priekšsēdētāju, Komisijas priekšsēdētāju, Augsto pārstāvi un pēc rotācijas principa noteikto prezidentūru, lai nodrošinātu, ka to dažādās funkcijas veicina KĀDP saskaņotību un efektivitāti; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi izveidot iespējami ciešāku sadarbību starp Eiropadomes priekšsēdētāju, Komisijas priekšsēdētāju, Augsto pārstāvi un pēc rotācijas principa noteikto prezidentūru, lai nodrošinātu, ka to dažādās funkcijas veicina KĀDP saskaņotību un efektivitāti;

| 56. | aicina Padomi pēc būtības atsaukties uz vēlmēm un bažām, kas izteiktas oficiālos Parlamenta ziņojumos, it īpaši attiecībā uz rezolūcijām par cilvēktiesību, demokrātijas un cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

56.

aicina Padomi pēc būtības atsaukties uz vēlmēm un bažām, kas izteiktas oficiālos Parlamenta ziņojumos, it īpaši attiecībā uz rezolūcijām par cilvēktiesību, demokrātijas un cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 57. | aicina Padomi pārbaudīt, cik efektīva ir tās sankciju politika pret vairākiem ļaunprātīgākajiem režīmiem, piemēram, R. Mugabe režīmu Zimbabvē un militāro huntu Birmā, un ieviest pasākumus tās uzlabošanai, tajā skaitā nepieciešamos mehānismus sankciju patiesai uzraudzībai un īstenošanai; |
| --- | --- |

57.

aicina Padomi pārbaudīt, cik efektīva ir tās sankciju politika pret vairākiem ļaunprātīgākajiem režīmiem, piemēram, R. Mugabe režīmu Zimbabvē un militāro huntu Birmā, un ieviest pasākumus tās uzlabošanai, tajā skaitā nepieciešamos mehānismus sankciju patiesai uzraudzībai un īstenošanai;

| 58. | aicina nākamo Augsto pārstāvi/Komisijas priekšsēdētāja vietnieku balstīties uz Augsto pārstāvju un ārējo attiecību komisāra regulāro tikšanos pieredzi Parlamenta plenārsēdēs un Ārlietu komitejā un izmantot neformālo sanāksmju praksi, lai attīstītu regulāru, sistemātisku un saturīgu apspriešanos ar Parlamentu un tā kompetentajām struktūrām, un iesaistītu Parlamentu lēmumu pieņemšanas procesā, lai tādējādi sekmētu KĀDP galveno izvēļu pārskatāmību un atbildību; norāda, ka nākamā Augstā pārstāvja/Komisijas priekšsēdētāja vietnieka leģitimitāte tieši izriet no Eiropas Parlamenta; |
| --- | --- |

58.

aicina nākamo Augsto pārstāvi/Komisijas priekšsēdētāja vietnieku balstīties uz Augsto pārstāvju un ārējo attiecību komisāra regulāro tikšanos pieredzi Parlamenta plenārsēdēs un Ārlietu komitejā un izmantot neformālo sanāksmju praksi, lai attīstītu regulāru, sistemātisku un saturīgu apspriešanos ar Parlamentu un tā kompetentajām struktūrām, un iesaistītu Parlamentu lēmumu pieņemšanas procesā, lai tādējādi sekmētu KĀDP galveno izvēļu pārskatāmību un atbildību; norāda, ka nākamā Augstā pārstāvja/Komisijas priekšsēdētāja vietnieka leģitimitāte tieši izriet no Eiropas Parlamenta;

| 59. | tāpat uzsver, ka ir jāpārskata arī Padomes un Parlamenta attiecības, lai ņemtu vērā nākotnes KĀDP būtiskās reformas un Parlamenta palielinātās pilnvaras saistībā ar pārbaudi pēc Rietumeiropas Savienības dažu agrāko pilnvaru nodošanas ES; šajā sakarā atzinīgi vērtē noteikumus, kas paredz ciešāku sadarbību starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem; |
| --- | --- |

59.

tāpat uzsver, ka ir jāpārskata arī Padomes un Parlamenta attiecības, lai ņemtu vērā nākotnes KĀDP būtiskās reformas un Parlamenta palielinātās pilnvaras saistībā ar pārbaudi pēc Rietumeiropas Savienības dažu agrāko pilnvaru nodošanas ES; šajā sakarā atzinīgi vērtē noteikumus, kas paredz ciešāku sadarbību starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem;

| 60. | aicina līdz Lisabonas līguma spēkā stāšanās brīdim izstrādāt starpiestāžu nolīgumu starp Parlamentu un Padomi, kurā būtu noteiktas to darba attiecības ārējās darbības jomā, tostarp arī konfidenciālas informācijas apmaiņa; aicina atjaunināt Pamatnolīgumu starp Komisiju un Parlamentu, lai tajā būtu ņemti vērā Lisabonas līguma noteikumi; |
| --- | --- |

60.

aicina līdz Lisabonas līguma spēkā stāšanās brīdim izstrādāt starpiestāžu nolīgumu starp Parlamentu un Padomi, kurā būtu noteiktas to darba attiecības ārējās darbības jomā, tostarp arī konfidenciālas informācijas apmaiņa; aicina atjaunināt Pamatnolīgumu starp Komisiju un Parlamentu, lai tajā būtu ņemti vērā Lisabonas līguma noteikumi;

| 61. | prasa, lai nākamais Augstais pārstāvis/Komisijas priekšsēdētāja vietnieks darbu sāk reizē ar jauno Komisiju 2009. gada 1. novembrī, lai tiek atrasts pagaidu risinājums laikposmam no Lisabonas līguma spēkā stāšanās brīža līdz 2009. gada 1. novembrim, un lai Eiropadome ar Komisijas priekšsēdētāja piekrišanu pilnībā apspriestos ar Parlamentu par pirmā Augstā pārstāvja/Komisijas priekšsēdētāja vietnieka nominēšanu, kā arī par jebkuru citu pagaidu iecelšanu amatā; šajā sakarā uzskata par nepieciešamu izveidot ad hoc uzklausīšanas procedūru Augstā pārstāvja/Komisijas priekšsēdētāja vietnieka nominēšanai, par kuru atbildīga būtu Ārlietu komiteja; |
| --- | --- |

61.

prasa, lai nākamais Augstais pārstāvis/Komisijas priekšsēdētāja vietnieks darbu sāk reizē ar jauno Komisiju 2009. gada 1. novembrī, lai tiek atrasts pagaidu risinājums laikposmam no Lisabonas līguma spēkā stāšanās brīža līdz 2009. gada 1. novembrim, un lai Eiropadome ar Komisijas priekšsēdētāja piekrišanu pilnībā apspriestos ar Parlamentu par pirmā Augstā pārstāvja/Komisijas priekšsēdētāja vietnieka nominēšanu, kā arī par jebkuru citu pagaidu iecelšanu amatā; šajā sakarā uzskata par nepieciešamu izveidot ad hoc uzklausīšanas procedūru Augstā pārstāvja/Komisijas priekšsēdētāja vietnieka nominēšanai, par kuru atbildīga būtu Ārlietu komiteja;

| 62. | uzsver EĀDD izveidošanas būtisko ietekmi uz Eiropas Savienības ārējām attiecībām; uzsver nepieciešamību pēc pārskatāmības un demokrātiska ieguldījuma šajā procesā; atgādina par savām tiesībām pieprasīt apspriešanos par EĀDD izveidi saskaņā ar ES līguma 13.a panta 3. punktu; prasa līdzdalību šajā sakarā veicamajos sagatavošanas darbos; atsaucas uz savu ziņojumu par šo jautājumu; cer, ka EĀDD izveide nodrošinās lielāku skaidrību attiecībā uz kritērijiem, kas paredzēti ES īpašajiem pārstāvjiem, viņu iecelšanu un izvērtēšanu, arī viņu uzdevumu noteikšanu un darbības mērķiem, viņu mandāta darbības laiku, kā arī sadarbību un savstarpējo papildināmību ar Eiropas Komisijas delegācijām; |
| --- | --- |

62.

uzsver EĀDD izveidošanas būtisko ietekmi uz Eiropas Savienības ārējām attiecībām; uzsver nepieciešamību pēc pārskatāmības un demokrātiska ieguldījuma šajā procesā; atgādina par savām tiesībām pieprasīt apspriešanos par EĀDD izveidi saskaņā ar ES līguma 13.a panta 3. punktu; prasa līdzdalību šajā sakarā veicamajos sagatavošanas darbos; atsaucas uz savu ziņojumu par šo jautājumu; cer, ka EĀDD izveide nodrošinās lielāku skaidrību attiecībā uz kritērijiem, kas paredzēti ES īpašajiem pārstāvjiem, viņu iecelšanu un izvērtēšanu, arī viņu uzdevumu noteikšanu un darbības mērķiem, viņu mandāta darbības laiku, kā arī sadarbību un savstarpējo papildināmību ar Eiropas Komisijas delegācijām;

| 63. | aicina jauno Augsto pārstāvi/Komisijas priekšsēdētāja vietnieku, kā arī pašu Padomi un Komisiju pastiprināt sadarbību ar daudzpusējām parlamentārajām asamblejām (ĀKK un ES APA, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārā asambleja, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārā asambleja un arī Eiropas Savienības un austrumu partnervalstu Parlamentārā asambleja, kad tā tiks izveidota), kurās Eiropas Savienības parlamentārieši tiekas ar ietekmīgākajiem kolēģiem, jo tas patiesi dod pievienoto vērtību, kas uzlabo Eiropas Savienības ārējās darbības saskaņotību un efektivitāti; |
| --- | --- |

63.

aicina jauno Augsto pārstāvi/Komisijas priekšsēdētāja vietnieku, kā arī pašu Padomi un Komisiju pastiprināt sadarbību ar daudzpusējām parlamentārajām asamblejām (ĀKK un ES APA, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārā asambleja, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārā asambleja un arī Eiropas Savienības un austrumu partnervalstu Parlamentārā asambleja, kad tā tiks izveidota), kurās Eiropas Savienības parlamentārieši tiekas ar ietekmīgākajiem kolēģiem, jo tas patiesi dod pievienoto vērtību, kas uzlabo Eiropas Savienības ārējās darbības saskaņotību un efektivitāti;

| 64. | uzskata, ka ESDP parlamentārai pārraudzībai ir izšķiroša nozīme; šajā sakarībā aicina Politikas un drošības komiteju (PDK) kopīgi ar Eiropas Parlamentu izveidot sistēmu attiecībā uz konfidenciālu informāciju par jaunām krīzēm vai starptautiskās drošības aspektiem, kas līdzinātos dažu ES dalībvalstu parlamentu izveidotajām sistēmām un kuru — atkarībā no konfidencialitātes līmeņa — varētu izmantot gan slēgtās komitejas sanāksmēs, gan sanāksmēs ar PDK un attiecīgo komiteju un apakškomiteju ieceltajiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

64.

uzskata, ka ESDP parlamentārai pārraudzībai ir izšķiroša nozīme; šajā sakarībā aicina Politikas un drošības komiteju (PDK) kopīgi ar Eiropas Parlamentu izveidot sistēmu attiecībā uz konfidenciālu informāciju par jaunām krīzēm vai starptautiskās drošības aspektiem, kas līdzinātos dažu ES dalībvalstu parlamentu izveidotajām sistēmām un kuru — atkarībā no konfidencialitātes līmeņa — varētu izmantot gan slēgtās komitejas sanāksmēs, gan sanāksmēs ar PDK un attiecīgo komiteju un apakškomiteju ieceltajiem pārstāvjiem;

| 65. | uzskata par nepieciešamu, lai Ārlietu komitejas priekšsēdētājs apmeklētu dalībvalstu ārlietu ministru neoficiālās sanāksmes (Gymnich sanāksmes), līdzīgi kā tas jau notiek attiecībā uz neoficiālajām Padomes sanāksmēm citās politikas jomās; |
| --- | --- |

65.

uzskata par nepieciešamu, lai Ārlietu komitejas priekšsēdētājs apmeklētu dalībvalstu ārlietu ministru neoficiālās sanāksmes (Gymnich sanāksmes), līdzīgi kā tas jau notiek attiecībā uz neoficiālajām Padomes sanāksmēm citās politikas jomās;

| 66. | uzsver nepieciešamību nodrošināt Eiropas Aizsardzības aģentūras darbības demokrātisku uzraudzību un pārredzamību; |
| --- | --- |

66.

uzsver nepieciešamību nodrošināt Eiropas Aizsardzības aģentūras darbības demokrātisku uzraudzību un pārredzamību;

KĀDP/KDAP finansēšana, ņemot vērā Lisabonas līgumu

| 67. | ar gandarījumu atzīmē, ka Lisabonas līgumā paredzēts nostiprināt Eiropas Parlamenta budžeta pilnvaras attiecībā uz visiem ES izdevumiem, tostarp EĀDD izdevumiem, nodrošinot Parlamentam vienlīdz lielas tiesības ar Padomi, atceļot dalījumu obligātajos un neobligātajos izdevumos un daudzgadu finanšu plānu padarot juridiski saistošu; |
| --- | --- |

67.

ar gandarījumu atzīmē, ka Lisabonas līgumā paredzēts nostiprināt Eiropas Parlamenta budžeta pilnvaras attiecībā uz visiem ES izdevumiem, tostarp EĀDD izdevumiem, nodrošinot Parlamentam vienlīdz lielas tiesības ar Padomi, atceļot dalījumu obligātajos un neobligātajos izdevumos un daudzgadu finanšu plānu padarot juridiski saistošu;

| 68. | pauž nožēlu par to, ka nevajadzīgi sarežģīti ir nosacījumi par ātru KDAP darbību finansēšanu no tādiem līdzekļiem, kas nav no ES budžeta; pieprasa, lai Eiropas Savienības visas ārējās darbības (arī topošās KDAP darbības, taču izņemot visus izdevumus militārajā jomā) turpmāk tiktu finansētas no ES kopējā budžeta; |
| --- | --- |

68.

pauž nožēlu par to, ka nevajadzīgi sarežģīti ir nosacījumi par ātru KDAP darbību finansēšanu no tādiem līdzekļiem, kas nav no ES budžeta; pieprasa, lai Eiropas Savienības visas ārējās darbības (arī topošās KDAP darbības, taču izņemot visus izdevumus militārajā jomā) turpmāk tiktu finansētas no ES kopējā budžeta;

| 69. | šajā sakarībā uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš civilo krīžu vadības uzraudzībai, jo šādos gadījumos tiek apvienoti gan Padomes, gan Komisijas un dalībvalstu līdzekļi un centieni, lai varētu nodrošināt optimālu efektivitāti un saskaņotību; |
| --- | --- |

69.

šajā sakarībā uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš civilo krīžu vadības uzraudzībai, jo šādos gadījumos tiek apvienoti gan Padomes, gan Komisijas un dalībvalstu līdzekļi un centieni, lai varētu nodrošināt optimālu efektivitāti un saskaņotību;

| 70. | atzīst, ka lietderīgas ir apvienotās apspriežu sanāksmes starp Ārlietu komitejas biroju, Budžeta komiteju un PDK priekšsēdētāju, kā tas paredzēts iepriekš minētajā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā; vienlaikus atbalsta par ārējām darbībām atbildīgo Parlamenta komiteju priekšsēdētāju un/vai referentu iesaistīšanu jaunajā budžeta procedūrā paredzētās Samierināšanas komitejas darbībā, ja to uzskata par nepieciešamu saistībā ar ikgadējo procedūru; |
| --- | --- |

70.

atzīst, ka lietderīgas ir apvienotās apspriežu sanāksmes starp Ārlietu komitejas biroju, Budžeta komiteju un PDK priekšsēdētāju, kā tas paredzēts iepriekš minētajā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā; vienlaikus atbalsta par ārējām darbībām atbildīgo Parlamenta komiteju priekšsēdētāju un/vai referentu iesaistīšanu jaunajā budžeta procedūrā paredzētās Samierināšanas komitejas darbībā, ja to uzskata par nepieciešamu saistībā ar ikgadējo procedūru;

| 71. | prasa, lai saskaņā ar iepriekš minēto 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu, kurš paredz strukturētu dialogu starp Padomi un Parlamentu, Padome informētu Parlamentu pirms tā pieņem jebkuru lēmumu, kurš radītu KĀDP izdevumus; |
| --- | --- |

71.

prasa, lai saskaņā ar iepriekš minēto 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu, kurš paredz strukturētu dialogu starp Padomi un Parlamentu, Padome informētu Parlamentu pirms tā pieņem jebkuru lēmumu, kurš radītu KĀDP izdevumus;

| 72. | uzskata, ka laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam KĀDP piešķirtie kopējie līdzekļi (EUR 1 740 miljonu) ir nepietiekami, lai īstenotu ES kā pasaules mēroga starptautiskās politikas dalībnieka centienus un īpašos mērķus, tomēr atzīst, ka KĀDP finansējums 2008. gadam (EUR 285 miljoni) ir būtisks panākums, salīdzinājumā ar iepriekšējiem līdzekļu piešķīrumiem (palielinājums par 125 miljoniem euro, salīdzinot ar 2007. gadu); uzsver, ka šim palielinājumam ir jābūt saistītam ar stingrākiem parlamentārās kontroles pasākumiem un labāku sadarbību ar Padomi; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam KĀDP piešķirtie kopējie līdzekļi (EUR 1 740 miljonu) ir nepietiekami, lai īstenotu ES kā pasaules mēroga starptautiskās politikas dalībnieka centienus un īpašos mērķus, tomēr atzīst, ka KĀDP finansējums 2008. gadam (EUR 285 miljoni) ir būtisks panākums, salīdzinājumā ar iepriekšējiem līdzekļu piešķīrumiem (palielinājums par 125 miljoniem euro, salīdzinot ar 2007. gadu); uzsver, ka šim palielinājumam ir jābūt saistītam ar stingrākiem parlamentārās kontroles pasākumiem un labāku sadarbību ar Padomi;

| 73. | savā gaidāmajā ziņojumā par šo jautājumu izteiks konkrētus priekšlikumus par EĀDD finansēšanu un budžeta kontroli; |
| --- | --- |

73.

savā gaidāmajā ziņojumā par šo jautājumu izteiks konkrētus priekšlikumus par EĀDD finansēšanu un budžeta kontroli;

*

* *

| 74. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, NATO ģenerālsekretāram un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

74.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, NATO ģenerālsekretāram un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/371/EK (OV L 128, 16.5.2008., 8. lpp).

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0055.

(3)  OV C 102 E, 24.4.2008., 309. lpp.

(4)  OV C 314 E, 21.12.2006., 334. lpp.

(5)  OV C 290 E, 29.11.2006., 396. lpp.

(6)  OV C 76 E, 27.3.2008., 95. lpp un Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0528.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0262.

(8)  OV C 298 E, 8.12.2006., 226. un 235. lpp.

(9)  OV C 74 E, 20.3.2008., 670. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0350.

(11)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0622.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0483.

(13)  OV C 76 E, 27.3.2008., 106. lpp.

(14)  OV C 76 E, 27.3.2008., 100. lpp.

(15)  OV C 296 E, 6.12.2006., 123. lpp.

(16)  OV C 287 E, 24.11.2006., 176. lpp.

(17)  OV C 320 E, 15.12.2005., 253. lpp.

(18)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0488.

(19)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0481.

(20)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0413.

(21)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0537 un Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0576.

(22)  S113/08, 2008. gada 14. marts.

(23)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0612.

(24)  OV C 74 E, 20.3.2008, 753. lpp.

(25)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0381.

(26)  OV C 317 E, 23.12.2006., 485. lpp.

(27)  OV C 317 E, 23.12.2006., 480. lpp.

(28)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0538.

(29)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0017.

(30)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0482.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/23

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsGada ziņojums par Eiropas drošības stratēģijas un EDAP īstenošanu

P6_TA(2008)0255

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Eiropas drošības stratēģijas un EDAP īstenošanu (2008/2003(INI))

2009/C 285 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas drošības stratēģiju (EDS),

ņemot vērā 2007. gada 13. decembrī Lisabonā parakstīto Lisabonas līgumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, kas pieņemti 2007. gada 14. decembra sanāksmē,

ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2007. gada 18. jūnija un 10. decembra ziņojumus par Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP),

ņemot vērā ES aizsardzības un attīstības ministru 2007. gada 19. un 20. novembra kopīgo sanāksmi,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 19. un 20. novembra sanāksmes secinājumus par drošību un attīstību un EDAP,

ņemot vērā Cilvēku drošības pētniecības grupas 2007. gada 8. novembra Madrides ziņojumu,

ņemot vērā 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par EDS (1),

ņemot vērā 2006. gada 16. novembra rezolūciju par EDS īstenošanu saistībā ar EDAP (2),

ņemot vērā 2007. gada 9. decembrī Lisabonā pieņemto ES un Āfrikas kopīgo stratēģiju un to, ka no 2008. gada 1. marta ģenerālis Pierre-Michel Joana ir iecelts par ES Augstā pārstāvja īpašo padomnieku jautājumos, kas attiecas uz Āfrikas miera uzturēšanas iespējām,

ņemot vērā 2007. gada 27. septembra rezolūciju par EDAP operāciju Čadā un Centrālāfrikas Republikā (3),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0186/2008),

| A. | tā kā 2007. gadā un 2008. gada sākumā Padome ir pieņēmusi svarīgus lēmumus par darbību EDAP jomā un EDS īstenošanu, tostarp par:






  a. | mumu par ES policijas misijas sākšanu Afganistānā (EUPOL Afganistāna); |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā 2007. gadā un 2008. gada sākumā Padome ir pieņēmusi svarīgus lēmumus par darbību EDAP jomā un EDS īstenošanu, tostarp par:

a.

mumu par ES policijas misijas sākšanu Afganistānā (EUPOL Afganistāna);

| b. | lēmumu par ES militārās operācijas sākšanu Čadā un Centrālāfrikas Republikā (EUFOR Tchad/RCA); |
| --- | --- |

b.

lēmumu par ES militārās operācijas sākšanu Čadā un Centrālāfrikas Republikā (EUFOR Tchad/RCA);

| c. | Bosnijā izvietoto EUFOR Althea vienību pārfigurēšanu un samazināšanu; |
| --- | --- |

c.

Bosnijā izvietoto EUFOR Althea vienību pārfigurēšanu un samazināšanu;

| d. | gatavošanos ES civilajai misijai Kosovā (EULEX Kosovo); |
| --- | --- |

d.

gatavošanos ES civilajai misijai Kosovā (EULEX Kosovo);

| e. | gatavošanos ES drošības sektora reformas misijai Gvinejā-Bisavā (EUSEC Guinea-Bissau); |
| --- | --- |

e.

gatavošanos ES drošības sektora reformas misijai Gvinejā-Bisavā (EUSEC Guinea-Bissau);

| B. | tā kā 2007. gadā un 2008. gada sākuma panākta turpmāka virzība EDAP spēju veidošanas un EDS īstenošanas jomā, tostarp:






  a. | tika pieņemts jaunais civilais pamatmērķis 2010. gadam; |
| --- | --- | --- |

B.

tā kā 2007. gadā un 2008. gada sākuma panākta turpmāka virzība EDAP spēju veidošanas un EDS īstenošanas jomā, tostarp:

a.

tika pieņemts jaunais civilais pamatmērķis 2010. gadam;

| b. | Padomes sekretariātā tika izveidota Civilās plānošanas un rīcības vienība (CPRV); |
| --- | --- |

b.

Padomes sekretariātā tika izveidota Civilās plānošanas un rīcības vienība (CPRV);

| c. | tika sasniegta ES Operāciju centra darbības spēja; |
| --- | --- |

c.

tika sasniegta ES Operāciju centra darbības spēja;

| d. | tika sasniegta pilna darbības spēja, lai ātri un vienlaikus varētu sākt divas EDAP militārās operācijas, kurās iesaistītas kaujas grupas; |
| --- | --- |

d.

tika sasniegta pilna darbības spēja, lai ātri un vienlaikus varētu sākt divas EDAP militārās operācijas, kurās iesaistītas kaujas grupas;

| C. | tā kā 2007. gadā un 2008. gada sākumā bija vērojami arī trūkumi EDAP jomā un EDS īstenošanā, tostarp:






  a. | nebija izveidots Civilais miera korpuss, ko Eiropas Parlaments ir prasījis izveidot kopš 2000. gada, un trūka spēju sniegt civilo aizsardzību un humāno palīdzību, uz ko pēc 2004. gada cunami katastrofas norādīts virknē Padomes un Komisijas dokumentu; |
| --- | --- | --- |

C.

tā kā 2007. gadā un 2008. gada sākumā bija vērojami arī trūkumi EDAP jomā un EDS īstenošanā, tostarp:

a.

nebija izveidots Civilais miera korpuss, ko Eiropas Parlaments ir prasījis izveidot kopš 2000. gada, un trūka spēju sniegt civilo aizsardzību un humāno palīdzību, uz ko pēc 2004. gada cunami katastrofas norādīts virknē Padomes un Komisijas dokumentu;

| b. | tāliem lidojumiem ļoti nepieciešamās Airbus400M militārās lidmašīnās piegādes vilcināšana un cenas celšanās; |
| --- | --- |

b.

tāliem lidojumiem ļoti nepieciešamās Airbus400M militārās lidmašīnās piegādes vilcināšana un cenas celšanās;

| c. | nevienlīdzīgs dalībvalstu ieguldījums attiecībā uz personālu EDAP misijām, kas ierobežo ES krīžu pārvarēšanas spējas; |
| --- | --- |

c.

nevienlīdzīgs dalībvalstu ieguldījums attiecībā uz personālu EDAP misijām, kas ierobežo ES krīžu pārvarēšanas spējas;

| d. | grūtības pieņemt darbā pietiekamu skaitu policistu misijai Afganistānā saistībā ar bažām par drošību un neskaidrību par karjeras virzību pēc atgriešanās no misijas; |
| --- | --- |

d.

grūtības pieņemt darbā pietiekamu skaitu policistu misijai Afganistānā saistībā ar bažām par drošību un neskaidrību par karjeras virzību pēc atgriešanās no misijas;

| e. | kavēšanās ar EUFOR Tchad/RCA misijas sākšanu sakarā ar neveiksmīgām spēku veidošanas konferencēm un jo īpaši helikopteru trūkumu; |
| --- | --- |

e.

kavēšanās ar EUFOR Tchad/RCA misijas sākšanu sakarā ar neveiksmīgām spēku veidošanas konferencēm un jo īpaši helikopteru trūkumu;

| f. | Turcijas pretestības dēļ vēl aizvien nav parakstīts tehniskais nolīgums starp ES un NATO, kurš sastādīts, lai nodrošinātu Starptautisko drošības spēku (KFOR) un iespējamās EDAP misijas darbības saskaņošanu Kosovā un EUPOL un Starptautisko drošības palīdzības spēku (ISAF) darbības saskaņošanu Afganistānā; |
| --- | --- |

f.

Turcijas pretestības dēļ vēl aizvien nav parakstīts tehniskais nolīgums starp ES un NATO, kurš sastādīts, lai nodrošinātu Starptautisko drošības spēku (KFOR) un iespējamās EDAP misijas darbības saskaņošanu Kosovā un EUPOL un Starptautisko drošības palīdzības spēku (ISAF) darbības saskaņošanu Afganistānā;

| D. | tā kā ar Lisabonas līgumu tiks ieviesti būtiski jauninājumi EDAP jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar Lisabonas līgumu tiks ieviesti būtiski jauninājumi EDAP jomā;

| E. | tā kā vajadzīgi pastāvīgi pasākumi, lai ES izvairītos no dublēšanās un palielinātu savietojamību, un tā kā visrentablākais veids, kā to panākt, ir dalīties ar aizsardzības resursiem un izmantot tos kopīgi, lai pēc iespējas palielinātu Eiropas aizsardzības spējas, |
| --- | --- |

E.

tā kā vajadzīgi pastāvīgi pasākumi, lai ES izvairītos no dublēšanās un palielinātu savietojamību, un tā kā visrentablākais veids, kā to panākt, ir dalīties ar aizsardzības resursiem un izmantot tos kopīgi, lai pēc iespējas palielinātu Eiropas aizsardzības spējas,

| 1. | vēlreiz apstiprina Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas saistībā ar EDS un EDAP; |
| --- | --- |

1.

vēlreiz apstiprina Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas saistībā ar EDS un EDAP;

Lisabonas līgums

| 2. | atzinīgi vērtē Lisabonas līguma parakstīšanu, jo tas ieviesīs ievērojamas izmaiņas EDAP jomā, īpaši Augstā pārstāvja biroja darbības paplašināšanu, Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi un jauno pantu par savstarpēju palīdzību aizsardzības jomā, solidaritātes klauzulu, pastāvīgu, strukturētu sadarbību aizsardzības jomā un Petersbergas uzdevumu paplašināšanu; cer, ka ratifikācijas process tiks sekmīgi un savlaicīgi pabeigts visās dalībvalstīs; pateicas tām dalībvalstīm, kas jau ir ratificējušas Lisabonas līgumu; norāda, ka Parlaments pildīs pašreizējā līgumā paredzētos pienākumus un cieši uzraudzīs ikviena jauninājuma ieviešanu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Lisabonas līguma parakstīšanu, jo tas ieviesīs ievērojamas izmaiņas EDAP jomā, īpaši Augstā pārstāvja biroja darbības paplašināšanu, Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi un jauno pantu par savstarpēju palīdzību aizsardzības jomā, solidaritātes klauzulu, pastāvīgu, strukturētu sadarbību aizsardzības jomā un Petersbergas uzdevumu paplašināšanu; cer, ka ratifikācijas process tiks sekmīgi un savlaicīgi pabeigts visās dalībvalstīs; pateicas tām dalībvalstīm, kas jau ir ratificējušas Lisabonas līgumu; norāda, ka Parlaments pildīs pašreizējā līgumā paredzētos pienākumus un cieši uzraudzīs ikviena jauninājuma ieviešanu;

| 3. | prasa attiecīgajām dalībvalstīm izpētīt iespējas nodrošināt pastāvīgu un strukturētu izveidoto starptautisko spēku, piemēram, Eurocorps, Eurofor, Euromarfor, Eiropas Policijas spēku, Spānijas un Itālijas kopīgo jūras spēku, Eiropas Gaisa spēku grupas, Eindhovenā bāzētās Eiropas Gaisa satiksmes koordinācijas vienības, Atēnās bāzētā Starptautiskā jūras transporta koordinācijas centra un visu citu spēku un struktūru sadarbību EDAP operācijās, kā to paredz Lisabonas līgums, kā arī šādas sadarbības iespējamo ietekmi; |
| --- | --- |

3.

prasa attiecīgajām dalībvalstīm izpētīt iespējas nodrošināt pastāvīgu un strukturētu izveidoto starptautisko spēku, piemēram, Eurocorps, Eurofor, Euromarfor, Eiropas Policijas spēku, Spānijas un Itālijas kopīgo jūras spēku, Eiropas Gaisa spēku grupas, Eindhovenā bāzētās Eiropas Gaisa satiksmes koordinācijas vienības, Atēnās bāzētā Starptautiskā jūras transporta koordinācijas centra un visu citu spēku un struktūru sadarbību EDAP operācijās, kā to paredz Lisabonas līgums, kā arī šādas sadarbības iespējamo ietekmi;

EDS izvērtēšana un papildināšana

| 4. | aicina Augsto pārstāvi Baltajā grāmatā izvērtēt progresu EDS īstenošanā kopš 2003. gada, atklātos trūkumus un EDAP misijās gūtās atziņas; saikni starp drošības ārējiem un iekšējiem aspektiem (cīņa pret terorismu); robežu un kritiskās infrastruktūras aizsardzību, tostarp aizsardzību pret kiberuzbrukumiem; energoapgādes drošību kā problēmu, ar kuru jārēķinās civilajā, ekonomiskajā, tehniskajā un diplomātiskajā jomā; neatrasinātos reģionālos strīdus ES kaimiņvalstīs, piemēram, Piedņestrā, Abhāzijā, Dienvidosetijā un Kalnu Karabahā; Āfrikas valstu humanitārās un drošības problēmas; un klimata pārmaiņu un dabas katastrofu ietekmi uz civilo aizsardzību un cilvēku drošību, kā arī masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu; aicina viņu turpināt izvērtēt, vai šie draudi, riski un problēmas ir tiešā veidā svarīgi plašākai izpratnei par Eiropas drošību, vai arī tie ir saistīti tikai ar drošības dimensiju; |
| --- | --- |

4.

aicina Augsto pārstāvi Baltajā grāmatā izvērtēt progresu EDS īstenošanā kopš 2003. gada, atklātos trūkumus un EDAP misijās gūtās atziņas; saikni starp drošības ārējiem un iekšējiem aspektiem (cīņa pret terorismu); robežu un kritiskās infrastruktūras aizsardzību, tostarp aizsardzību pret kiberuzbrukumiem; energoapgādes drošību kā problēmu, ar kuru jārēķinās civilajā, ekonomiskajā, tehniskajā un diplomātiskajā jomā; neatrasinātos reģionālos strīdus ES kaimiņvalstīs, piemēram, Piedņestrā, Abhāzijā, Dienvidosetijā un Kalnu Karabahā; Āfrikas valstu humanitārās un drošības problēmas; un klimata pārmaiņu un dabas katastrofu ietekmi uz civilo aizsardzību un cilvēku drošību, kā arī masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu; aicina viņu turpināt izvērtēt, vai šie draudi, riski un problēmas ir tiešā veidā svarīgi plašākai izpratnei par Eiropas drošību, vai arī tie ir saistīti tikai ar drošības dimensiju;

| 5. | aicina Augsto pārstāvi iekļaut Baltajā grāmatā tādus priekšlikumus EDS uzlabošanai un papildināšanai kā kopējo Eiropas drošības interešu definēšana un kritēriju izveide EDAP misiju sākšanai; aicina viņu noteikt jaunus civilo un militāro iespēju mērķus (tostarp vadības un kontroles struktūras, transporta nodrošināšanu visām krīzes pārvarēšanā iesaistītajām Eiropas pusēm gan EDAP misijās, gan katastrofu gadījumā) un apsvērt Lisabonas līguma ietekmi uz EDAP, kā arī priekšlikumu jaunai ES un NATO partnerībai; |
| --- | --- |

5.

aicina Augsto pārstāvi iekļaut Baltajā grāmatā tādus priekšlikumus EDS uzlabošanai un papildināšanai kā kopējo Eiropas drošības interešu definēšana un kritēriju izveide EDAP misiju sākšanai; aicina viņu noteikt jaunus civilo un militāro iespēju mērķus (tostarp vadības un kontroles struktūras, transporta nodrošināšanu visām krīzes pārvarēšanā iesaistītajām Eiropas pusēm gan EDAP misijās, gan katastrofu gadījumā) un apsvērt Lisabonas līguma ietekmi uz EDAP, kā arī priekšlikumu jaunai ES un NATO partnerībai;

| 6. | mudina Augsto pārstāvi risināt arī jautājumu, kas saistīts ar “iebildumiem” Baltajā grāmatā; lai arī šis jautājums ir saistīts ar katras dalībvalsts suverenitāti, uzskata, ka tie ir jāsaskaņo, lai nodrošinātu dislocēto dažādu dalībvalstu spēku drošību; |
| --- | --- |

6.

mudina Augsto pārstāvi risināt arī jautājumu, kas saistīts ar “iebildumiem” Baltajā grāmatā; lai arī šis jautājums ir saistīts ar katras dalībvalsts suverenitāti, uzskata, ka tie ir jāsaskaņo, lai nodrošinātu dislocēto dažādu dalībvalstu spēku drošību;

| 7. | uzskata, ka šādai Baltajai grāmatai ir jākalpo par pamatu plašākai politiskai diskusijai, ko rīko sabiedrībai, galvenokārt tādēļ, ka EDS definētas Eiropas Savienības pamatvērtības un pamatmērķi un parādīts, par ko tā iestājas; uzsver, ka turpmāk EDS vērtēšana jāveic ar lielāku demokrātisku atbildību, tādēļ jāapspriežas ar visām Eiropas Savienības iestādēm, tostarp Eiropas Parlamentu, kā arī dalībvalstu parlamentiem; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka šādai Baltajai grāmatai ir jākalpo par pamatu plašākai politiskai diskusijai, ko rīko sabiedrībai, galvenokārt tādēļ, ka EDS definētas Eiropas Savienības pamatvērtības un pamatmērķi un parādīts, par ko tā iestājas; uzsver, ka turpmāk EDS vērtēšana jāveic ar lielāku demokrātisku atbildību, tādēļ jāapspriežas ar visām Eiropas Savienības iestādēm, tostarp Eiropas Parlamentu, kā arī dalībvalstu parlamentiem;

Tiešs dialogs par drošības jautājumiem ar ASV valdību un Kanādu

| 8. | uzsver, ka NATO ir transatlantisks forums, kurā drošības problēmas jārisina lielākajai daļai ES dalībvalstu, ASV un Kanādai; tomēr mudina Padomi un augsto pārstāvi sākt iniciatīvas, lai izveidotu tiešu dialogu par drošības jautājumiem jomās, kuras ir ES pārziņā, ar ASV un Kanādas valdībām; ierosina, ka šādam dialogam vajadzētu būt vērstam uz uzticības palielināšanu rietumu vērtībām cīņā pret terorismu un veicot stabilizācijas un rekonstrukcijas pasākumus; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka NATO ir transatlantisks forums, kurā drošības problēmas jārisina lielākajai daļai ES dalībvalstu, ASV un Kanādai; tomēr mudina Padomi un augsto pārstāvi sākt iniciatīvas, lai izveidotu tiešu dialogu par drošības jautājumiem jomās, kuras ir ES pārziņā, ar ASV un Kanādas valdībām; ierosina, ka šādam dialogam vajadzētu būt vērstam uz uzticības palielināšanu rietumu vērtībām cīņā pret terorismu un veicot stabilizācijas un rekonstrukcijas pasākumus;

Civilo krīžu vadība un civilā aizsardzība

| 9. | atzinīgi vērtē civilo pamatmērķi 2010. gadam, kura īstenošana sākās 2008. gada 1. janvārī un kurā ņemta vērā iepriekšējās EDAP civilajās misijās gūtā pieredze; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē civilo pamatmērķi 2010. gadam, kura īstenošana sākās 2008. gada 1. janvārī un kurā ņemta vērā iepriekšējās EDAP civilajās misijās gūtā pieredze;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Padomes sekretariātā izveidota Civilās plānošanas un rīcības vienība, kas būs ES Operāciju štāba civilais ekvivalents un nodrošinās palīdzību un atbalstu civilo EDAP misiju plānošanā un īstenošanā, nodrošinot pakļautību civilai komandķēdei; aicina šādu līdzsvaru atspoguļot civilmilitārās vienības lomā un administratīvajā struktūrā; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka Padomes sekretariātā izveidota Civilās plānošanas un rīcības vienība, kas būs ES Operāciju štāba civilais ekvivalents un nodrošinās palīdzību un atbalstu civilo EDAP misiju plānošanā un īstenošanā, nodrošinot pakļautību civilai komandķēdei; aicina šādu līdzsvaru atspoguļot civilmilitārās vienības lomā un administratīvajā struktūrā;

| 11. | aicina Komisiju izskatīt iespējas izveidot piemērotāku organizatorisko modeli, piemēram, specializētu dienestu Eiropas Ārējās darbības dienestā, lai nodrošinātu vienotāku un konsekventāku pieeju civilo krīžu vadībai, pārvarētu atšķirības starp iestādēm un tādējādi atvieglojot ES iekšējo instrumentu koordināciju, kā arī sadarbību starp ES un ārējām organizācijām un nevalstiskām organizācijām; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju izskatīt iespējas izveidot piemērotāku organizatorisko modeli, piemēram, specializētu dienestu Eiropas Ārējās darbības dienestā, lai nodrošinātu vienotāku un konsekventāku pieeju civilo krīžu vadībai, pārvarētu atšķirības starp iestādēm un tādējādi atvieglojot ES iekšējo instrumentu koordināciju, kā arī sadarbību starp ES un ārējām organizācijām un nevalstiskām organizācijām;

| 12. | ņemot vērā neapmierinošo EUPOL misijas Afganistānā plānošanu un spēku izvietošanu, aicina Padomi nekavējoties pārskatīt ar EDAP misijām saistītos lēmumu pieņemšanas, finansēšanas un izvietošanas aspektus un nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem, lai izvairītos no šādu situāciju atkārtošanās nākotnē; |
| --- | --- |

12.

ņemot vērā neapmierinošo EUPOL misijas Afganistānā plānošanu un spēku izvietošanu, aicina Padomi nekavējoties pārskatīt ar EDAP misijām saistītos lēmumu pieņemšanas, finansēšanas un izvietošanas aspektus un nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem, lai izvairītos no šādu situāciju atkārtošanās nākotnē;

| 13. | novērtē dalībvalstu centienus darīt pieejamu personālu civilajām EDAP misijām civilās aizsardzības un uzraudzības jomā un ES īpašā pārstāvja un misiju atbalstam; tomēr atzīmē, ka vēl aizvien pastāv ar policiju, tiesiskumu un civilo vadību saistīti trūkumi; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt EDAP misijām kompetentu personālu ar augstu profesionalitāti; |
| --- | --- |

13.

novērtē dalībvalstu centienus darīt pieejamu personālu civilajām EDAP misijām civilās aizsardzības un uzraudzības jomā un ES īpašā pārstāvja un misiju atbalstam; tomēr atzīmē, ka vēl aizvien pastāv ar policiju, tiesiskumu un civilo vadību saistīti trūkumi; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt EDAP misijām kompetentu personālu ar augstu profesionalitāti;

| 14. | aicina Komisiju un Padomi pastiprināt savu sadarbību tajos ar EDAP civilajām misijām un ES robežsardzes misijām saistītajos jautājumos, kuros abu iestāžu kompetence ir neskaidra; uzskata, ka Lisabonas līgumā paredzētajam Eiropas Ārējās darbības dienestam vajadzētu atvieglot šo uzdevumu; tomēr uzskata, ka kompetenču konflikts varētu turpināties arī pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, liekot pieņemt lēmumus Augstajam pārstāvim; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju un Padomi pastiprināt savu sadarbību tajos ar EDAP civilajām misijām un ES robežsardzes misijām saistītajos jautājumos, kuros abu iestāžu kompetence ir neskaidra; uzskata, ka Lisabonas līgumā paredzētajam Eiropas Ārējās darbības dienestam vajadzētu atvieglot šo uzdevumu; tomēr uzskata, ka kompetenču konflikts varētu turpināties arī pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, liekot pieņemt lēmumus Augstajam pārstāvim;

| 15. | mudina dalībvalstis regulāri pārskatīt EDAP misijām paredzēta personāla pieejamību un nodrošināt attiecīgo savu valstu kompetento iestāžu sadarbību, lai izveidotu valstu rīcības plānus saistībā ar iespējamajiem ieguldījumiem, kā to jau ir paveikusi Somija, kā arī izstrādātu procedūras, ar kurām nodrošina šādu misiju dalībnieku tālāko karjeras virzību, un pienācīgi ņemt vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) par sieviešu pārstāvību mehānismos, kas izveidoti konfliktu novēršanai, pārvaldībai un atrisināšanai; mudina arī izstrādāt īpašu apmācību par bērnu aizsardzību, ņemot vērā ES Vadlīnijas par bērniem un bruņotu konfliktu; |
| --- | --- |

15.

mudina dalībvalstis regulāri pārskatīt EDAP misijām paredzēta personāla pieejamību un nodrošināt attiecīgo savu valstu kompetento iestāžu sadarbību, lai izveidotu valstu rīcības plānus saistībā ar iespējamajiem ieguldījumiem, kā to jau ir paveikusi Somija, kā arī izstrādātu procedūras, ar kurām nodrošina šādu misiju dalībnieku tālāko karjeras virzību, un pienācīgi ņemt vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) par sieviešu pārstāvību mehānismos, kas izveidoti konfliktu novēršanai, pārvaldībai un atrisināšanai; mudina arī izstrādāt īpašu apmācību par bērnu aizsardzību, ņemot vērā ES Vadlīnijas par bērniem un bruņotu konfliktu;

| 16. | uzskata, ka ir svarīgi uzlabot konfliktu risināšanas civilās spējas; tādēļ aicina Padomi un Komisiju izveidot Parlamenta pieprasīto ES Civilo miera korpusu krīžu vadībai un konfliktu novēršanai; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ir svarīgi uzlabot konfliktu risināšanas civilās spējas; tādēļ aicina Padomi un Komisiju izveidot Parlamenta pieprasīto ES Civilo miera korpusu krīžu vadībai un konfliktu novēršanai;

| 17. | atzīmē, ka trūkst vērtīgā civilās reaģēšanas komandas (CRK) instrumenta un pauž nožēlu, ka CRK eksperti tiek izmantoti nevis komandās, kurās tie ir apmācīti, kā tas sākotnēji bija iecerēts, bet galvenokārt darbojas individuāli; |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka trūkst vērtīgā civilās reaģēšanas komandas (CRK) instrumenta un pauž nožēlu, ka CRK eksperti tiek izmantoti nevis komandās, kurās tie ir apmācīti, kā tas sākotnēji bija iecerēts, bet galvenokārt darbojas individuāli;

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka ir pārskatīts Padomes 2007. gada 8. novembra Lēmums 2007/779/EK, Euratom, ar ko izveido Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu (4) un 2007. gada 5. marta Lēmumu 2007/162/EK, Euratom, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu (5), kura mērķis ir uzlabot civilās aizsardzības palīdzības mobilizāciju un koordināciju lielu katastrofu gadījumā gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, ka ir pārskatīts Padomes 2007. gada 8. novembra Lēmums 2007/779/EK, Euratom, ar ko izveido Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu (4) un 2007. gada 5. marta Lēmumu 2007/162/EK, Euratom, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu (5), kura mērķis ir uzlabot civilās aizsardzības palīdzības mobilizāciju un koordināciju lielu katastrofu gadījumā gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās;

Cilvēku drošība un attīstības politikas drošības dimensija

| 19. | atgādina Padomei, ka saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tās pienākums ir nodrošināt, ka viss civilais un militārais personālsastāvs ir pilnībā apmācīts atbilstoši starptautiskajiem humanitārajiem standartiem un ka tiek pārskatītas un izstrādātas pienācīgas pamatnostādnes, lai nodrošinātu cieņu pret vietējiem iedzīvotājiem, kultūru un dzimumiem; |
| --- | --- |

19.

atgādina Padomei, ka saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tās pienākums ir nodrošināt, ka viss civilais un militārais personālsastāvs ir pilnībā apmācīts atbilstoši starptautiskajiem humanitārajiem standartiem un ka tiek pārskatītas un izstrādātas pienācīgas pamatnostādnes, lai nodrošinātu cieņu pret vietējiem iedzīvotājiem, kultūru un dzimumiem;

| 20. | atgādina par cilvēktiesību un integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai svarīgumu un aicina iecelt vairāk sieviešu Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un EDAP augstākajos amatos, tostarp par ES speciālajām pārstāvēm un amatos EDAP operācijās kā tādās; |
| --- | --- |

20.

atgādina par cilvēktiesību un integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai svarīgumu un aicina iecelt vairāk sieviešu Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un EDAP augstākajos amatos, tostarp par ES speciālajām pārstāvēm un amatos EDAP operācijās kā tādās;

| 21. | aicina dalībvalstis turpināt strādāt, lai sasniegtu mērķi — panāktu, ka kasešbumbu munīcija ir aizliegta visā pasaulē, uzlabot iespējas atklāt un iznīcināt nesprāgušu munīciju, sniegt finansiālu un tehnisku palīdzību valstīm, kurās pastāv šī problēma, un turpināt darbu pie tā, lai pabeigtu aizvien notiekošās sarunas par pretkājnieku mīnu aizlieguma pastiprināšanu visā pasaulē, panāktu, ka visā pasaulē ir aizliegti urāna ieroči, kā arī nodrošinātu konvencionālo ieroču tirdzniecības kontroli visā pasaulē; šajā sakarā pauž neizpratni par to, ka, lai gan ES Rīcības kodeksam par ieroču tālāknodošanu 2008. gadā aprit desmit gadi, tas vēl aizvien nav juridiski saistošs un vēl aizvien bez šķēršļiem notiek nekontrolēts ieroču eksports no ES dalībvalstīm, pārdodot ieročus pat tādu valstu valdībām, kurās ES ir uzsākusi vai gatavojas sākt EDAP operāciju; norāda arī uz to, ka pastāv draudi, ka ieročus var pārdot trešām valstīm ar ES starpniecību, izmantojot tās dalībvalstis, kurās ir mazāk stingra eksporta kontrole, un/vai pārlieku elastīgi izmantojot ES/NATO starptautisko importa sertifikātu; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi, lai visas dalībvalstis piemēro augstākos ieroču eksporta standartus, tādā veidā izvairoties no iespējas, ka ES ieroči var saasināt konfliktus; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis turpināt strādāt, lai sasniegtu mērķi — panāktu, ka kasešbumbu munīcija ir aizliegta visā pasaulē, uzlabot iespējas atklāt un iznīcināt nesprāgušu munīciju, sniegt finansiālu un tehnisku palīdzību valstīm, kurās pastāv šī problēma, un turpināt darbu pie tā, lai pabeigtu aizvien notiekošās sarunas par pretkājnieku mīnu aizlieguma pastiprināšanu visā pasaulē, panāktu, ka visā pasaulē ir aizliegti urāna ieroči, kā arī nodrošinātu konvencionālo ieroču tirdzniecības kontroli visā pasaulē; šajā sakarā pauž neizpratni par to, ka, lai gan ES Rīcības kodeksam par ieroču tālāknodošanu 2008. gadā aprit desmit gadi, tas vēl aizvien nav juridiski saistošs un vēl aizvien bez šķēršļiem notiek nekontrolēts ieroču eksports no ES dalībvalstīm, pārdodot ieročus pat tādu valstu valdībām, kurās ES ir uzsākusi vai gatavojas sākt EDAP operāciju; norāda arī uz to, ka pastāv draudi, ka ieročus var pārdot trešām valstīm ar ES starpniecību, izmantojot tās dalībvalstis, kurās ir mazāk stingra eksporta kontrole, un/vai pārlieku elastīgi izmantojot ES/NATO starptautisko importa sertifikātu; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi, lai visas dalībvalstis piemēro augstākos ieroču eksporta standartus, tādā veidā izvairoties no iespējas, ka ES ieroči var saasināt konfliktus;

| 22. | atkārtoti pauž bažas par vēl aizvien notiekošo kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu, kas rada nevajadzīgas cilvēku ciešanas, saasina bruņotus konfliktus un rada nestabilitāti, veicina terorisma izplatīšanos, vēršas pret noturīgu attīstību, labu pārvaldību un tiesiskumu, kā arī veicina smagus cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus; uzskata, ka piemērotām kājnieku ieroču un vieglo ieroču samazināšanas un kontroles stratēģijām ir jākļūst par neatņemamu tādu starptautisko programmu sastāvdaļu, kuru mērķis ir novērst konfliktus un atjaunot mieru pēc konfliktiem; aicina dalībvalstis, Padomi un Komisiju panākt, ka valdības vienojas par saistošiem kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroles (tostarp tirdzniecības starpniecības un tālāknodošanas) noteikumiem starptautiskajos, reģionālajos un valstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti pauž bažas par vēl aizvien notiekošo kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu, kas rada nevajadzīgas cilvēku ciešanas, saasina bruņotus konfliktus un rada nestabilitāti, veicina terorisma izplatīšanos, vēršas pret noturīgu attīstību, labu pārvaldību un tiesiskumu, kā arī veicina smagus cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus; uzskata, ka piemērotām kājnieku ieroču un vieglo ieroču samazināšanas un kontroles stratēģijām ir jākļūst par neatņemamu tādu starptautisko programmu sastāvdaļu, kuru mērķis ir novērst konfliktus un atjaunot mieru pēc konfliktiem; aicina dalībvalstis, Padomi un Komisiju panākt, ka valdības vienojas par saistošiem kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroles (tostarp tirdzniecības starpniecības un tālāknodošanas) noteikumiem starptautiskajos, reģionālajos un valstu tiesību aktos;

| 23. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāpārņem iniciatīva starptautiskā bruņojuma kontroles režīma stiprināšanā, tādā veidā sniedzot ieguldījumu efektīvu daudzpusējo attiecību nostiprināšanā starptautiskā mērogā; atzīmē centienu saskaņu, lai ieroču neizplatīšanas jautājumus ES Kaimiņattiecību politikā saskaņotu ar vispārējo stratēģisko mērķi veicināt drošību Eiropas Savienības kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāpārņem iniciatīva starptautiskā bruņojuma kontroles režīma stiprināšanā, tādā veidā sniedzot ieguldījumu efektīvu daudzpusējo attiecību nostiprināšanā starptautiskā mērogā; atzīmē centienu saskaņu, lai ieroču neizplatīšanas jautājumus ES Kaimiņattiecību politikā saskaņotu ar vispārējo stratēģisko mērķi veicināt drošību Eiropas Savienības kaimiņvalstīs;

| 24. | uzskata, ka atbruņošanās procesam, demobilizācijai un militārpersonu reintegrācijai ir jābūt neatņemamai EDAP sastāvdaļai un aicina Padomi, kad vien tas ir iespējams, EDAP operāciju mandātā iekļaut norakstīto ieroču iznīcināšanu vai drošu glabāšanu, lai izvairītos no nelikumīgas šādu ieroču tirdzniecības, tādējādi mācoties no NATO Daudznacionālo stabilizācijas spēku (SFOR)/EUFOR Althea Bosnijā gūtās pieredzes; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka atbruņošanās procesam, demobilizācijai un militārpersonu reintegrācijai ir jābūt neatņemamai EDAP sastāvdaļai un aicina Padomi, kad vien tas ir iespējams, EDAP operāciju mandātā iekļaut norakstīto ieroču iznīcināšanu vai drošu glabāšanu, lai izvairītos no nelikumīgas šādu ieroču tirdzniecības, tādējādi mācoties no NATO Daudznacionālo stabilizācijas spēku (SFOR)/EUFOR Althea Bosnijā gūtās pieredzes;

| 25. | atzinīgi vērtē pirmo kopīgo ES ārlietu un attīstības ministru tikšanos 2007. gada 19. novembrī, kas bija nozīmīgs solis to problēmu aplūkošanā, ar kurām saskaras jaunattīstības valstis, tādējādi sekmējot ES īstermiņa drošības pasākumu un ilgtermiņa attīstības pasākumu saskaņotību un konsekvenci valstīs, kurās šie pasākumi tiek īstenoti; atzinīgi vērtē arī Padomes 2007. gada 19. novembra secinājumus par drošību un attīstību, īpaši to, ka tajos ir uzsvars uz konfliktu analīzi un problemātiskiem konfliktu aspektiem, un noteikti mudina Padomi un Komisiju īstenot šos secinājumus; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē pirmo kopīgo ES ārlietu un attīstības ministru tikšanos 2007. gada 19. novembrī, kas bija nozīmīgs solis to problēmu aplūkošanā, ar kurām saskaras jaunattīstības valstis, tādējādi sekmējot ES īstermiņa drošības pasākumu un ilgtermiņa attīstības pasākumu saskaņotību un konsekvenci valstīs, kurās šie pasākumi tiek īstenoti; atzinīgi vērtē arī Padomes 2007. gada 19. novembra secinājumus par drošību un attīstību, īpaši to, ka tajos ir uzsvars uz konfliktu analīzi un problemātiskiem konfliktu aspektiem, un noteikti mudina Padomi un Komisiju īstenot šos secinājumus;

| 26. | uzskata, ka 2008. gada 1. jūlijā atzīmētā Kodolieroču neizplatīšanas līguma 40. gadskārta ir jāuzskata par ES iespēju savā Stratēģijā pret masu iznīcināšanas ieročiem popularizēt atbruņošanās nepieciešamību, lai sagatavotu komitejas gaidāmajai Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferencei; atkārtoti pauž uzskatu, ka tas ietver nepieciešamību pēc tā, lai “atzītas” kodollielvalstis nāk klajā ar atbruņošanās iniciatīvām, padarīt Eiropu par zonu, kas brīva no kodolieročiem, un noslēgt visā pasaulē saistošu konvenciju par kodolieroču aizliegumu; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka 2008. gada 1. jūlijā atzīmētā Kodolieroču neizplatīšanas līguma 40. gadskārta ir jāuzskata par ES iespēju savā Stratēģijā pret masu iznīcināšanas ieročiem popularizēt atbruņošanās nepieciešamību, lai sagatavotu komitejas gaidāmajai Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferencei; atkārtoti pauž uzskatu, ka tas ietver nepieciešamību pēc tā, lai “atzītas” kodollielvalstis nāk klajā ar atbruņošanās iniciatīvām, padarīt Eiropu par zonu, kas brīva no kodolieročiem, un noslēgt visā pasaulē saistošu konvenciju par kodolieroču aizliegumu;

ES diplomātiskā loma saistībā ar Irānas kodolprogrammu

| 27. | uzsver vadošo diplomātisko lomu, kas ES bija attiecībā uz Irānas kodolprogrammu un kurā iesaistījās ne vien Augstais pārstāvis, kurš runāja kā visas ES, tā 3 lielo ES valstu (Francijas, Vācijas un Lielbritānijas) vārdā, bet arī ASV, Krievija un Ķīna, apvienojot dažādas intereses un pieejas kopīgā mērķa sasniegšanai; atgādina, ka ar Irānas kodolprogrammu saistītie kodolieroču izplatīšanas draudi vēl aizvien rada nopietnas bažas gan ES, gan starptautiskajai sabiedrībai; tādēļ atgādina par 2008. gada 31. janvāra rezolūciju (6) par Irānu un atbalsta ANO 2008. gada 3. marta Drošības padomes Rezolūciju 1803 (2008), kā arī 3 lielo ES valstu, ASV, Krievijas un Ķīnas izteikto piedāvājumu par kodolenerģijas izmantošanu nemilitāriem mērķiem, politisko un ekonomisko sadarbību, partnerību enerģētikas jomā, lauksaimniecību, vidi un infrastruktūru, civilo aviāciju un attīstības sadarbību ekonomiskās, sociālās un humānās palīdzības jomā; |
| --- | --- |

27.

uzsver vadošo diplomātisko lomu, kas ES bija attiecībā uz Irānas kodolprogrammu un kurā iesaistījās ne vien Augstais pārstāvis, kurš runāja kā visas ES, tā 3 lielo ES valstu (Francijas, Vācijas un Lielbritānijas) vārdā, bet arī ASV, Krievija un Ķīna, apvienojot dažādas intereses un pieejas kopīgā mērķa sasniegšanai; atgādina, ka ar Irānas kodolprogrammu saistītie kodolieroču izplatīšanas draudi vēl aizvien rada nopietnas bažas gan ES, gan starptautiskajai sabiedrībai; tādēļ atgādina par 2008. gada 31. janvāra rezolūciju (6) par Irānu un atbalsta ANO 2008. gada 3. marta Drošības padomes Rezolūciju 1803 (2008), kā arī 3 lielo ES valstu, ASV, Krievijas un Ķīnas izteikto piedāvājumu par kodolenerģijas izmantošanu nemilitāriem mērķiem, politisko un ekonomisko sadarbību, partnerību enerģētikas jomā, lauksaimniecību, vidi un infrastruktūru, civilo aviāciju un attīstības sadarbību ekonomiskās, sociālās un humānās palīdzības jomā;

Transports, sakari un izlūkošana

| 28. | nosoda tāliem pārlidojumiem paredzētās lidmašīnas A400M piegādes kavēšanos un tās cenas pieaugumu un to, ka trūkst darboties spējīgu helikopteru īsiem pārlidojumiem; |
| --- | --- |

28.

nosoda tāliem pārlidojumiem paredzētās lidmašīnas A400M piegādes kavēšanos un tās cenas pieaugumu un to, ka trūkst darboties spējīgu helikopteru īsiem pārlidojumiem;

| 29. | atbalsta Eiropas Aizsardzības aģentūras darbu stratēģiskā transporta jomā un aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai novērstu trūkumus; atzinīgi vērtē tādus pagaidu pasākumus kā SALIS (Stratēģisko gaisa pārvadājumu pagaidu risinājums) un aicina izstrādāt darbības koncepciju spēju kopīgai izmantošanai; |
| --- | --- |

29.

atbalsta Eiropas Aizsardzības aģentūras darbu stratēģiskā transporta jomā un aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai novērstu trūkumus; atzinīgi vērtē tādus pagaidu pasākumus kā SALIS (Stratēģisko gaisa pārvadājumu pagaidu risinājums) un aicina izstrādāt darbības koncepciju spēju kopīgai izmantošanai;

| 30. | atzinīgi vērtē Lielbritānijas priekšlikumu, ka jādalās ar informāciju par ES misijām pieejamajiem helikopteriem, lai varēto labāk koordinēt to flotes; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē Lielbritānijas priekšlikumu, ka jādalās ar informāciju par ES misijām pieejamajiem helikopteriem, lai varēto labāk koordinēt to flotes;

| 31. | atzinīgi vērtē Francijas un Vācijas smagā transporta helikopteru projektu, taču apzinās darboties spējīgu helikopteru nepietiekamības sarežģītos iemeslus, kas galvenokārt ir saistīti ar lidojuma stundu un apkopes augstajām izmaksām; aicina Padomi izpētīt iespējas tuvākajā laikā pārvarēt šo nepietiekamību vai nu ar kopīgu rīcību, vai palīdzot dalībvalstīm atjaunot un modernizēt to rīcībā esošos Krievijā ražotos helikopterus, kā arī izveidojot helikopteru pilotu mācību centru; atgādina, ka viens no galvenajiem Eiropas spēku modernizācijas un pārveides šķēršļiem, lai tie varētu sekmīgi cīnīties pret 21. gadsimta drošības problēmām, ir nevis aizsardzībai atvēlēto līdzekļu daudzums, bet gan sadarbības trūkums, tas, ka nav skaidra darbaspēka un specializācijas dalījuma un ieroču ražošanas un iepirkumu sadrumstalotība, kas palielina bruņoto spēku nesavietojamības risku; tomēr aicina dalībvalstis paredzēt palielinājumu aizsardzības budžetā, lai būtu iespējams efektīvi izmantot iepirktos helikopterus; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Francijas un Vācijas smagā transporta helikopteru projektu, taču apzinās darboties spējīgu helikopteru nepietiekamības sarežģītos iemeslus, kas galvenokārt ir saistīti ar lidojuma stundu un apkopes augstajām izmaksām; aicina Padomi izpētīt iespējas tuvākajā laikā pārvarēt šo nepietiekamību vai nu ar kopīgu rīcību, vai palīdzot dalībvalstīm atjaunot un modernizēt to rīcībā esošos Krievijā ražotos helikopterus, kā arī izveidojot helikopteru pilotu mācību centru; atgādina, ka viens no galvenajiem Eiropas spēku modernizācijas un pārveides šķēršļiem, lai tie varētu sekmīgi cīnīties pret 21. gadsimta drošības problēmām, ir nevis aizsardzībai atvēlēto līdzekļu daudzums, bet gan sadarbības trūkums, tas, ka nav skaidra darbaspēka un specializācijas dalījuma un ieroču ražošanas un iepirkumu sadrumstalotība, kas palielina bruņoto spēku nesavietojamības risku; tomēr aicina dalībvalstis paredzēt palielinājumu aizsardzības budžetā, lai būtu iespējams efektīvi izmantot iepirktos helikopterus;

| 32. | aicina Padomi un Komisiju informēt Parlamentu par aktuālajām iniciatīvām, kuru mērķis ir novērst spēju trūkumus tādās svarīgās jomā kā helikopteri un medicīniskā atbalsta vienības, un nākt klajā ar kopīgiem finansēšanas priekšlikumiem, lai garantētu šādu spēju pieejamību gan humānās palīdzības, gan EDAP mērķiem; |
| --- | --- |

32.

aicina Padomi un Komisiju informēt Parlamentu par aktuālajām iniciatīvām, kuru mērķis ir novērst spēju trūkumus tādās svarīgās jomā kā helikopteri un medicīniskā atbalsta vienības, un nākt klajā ar kopīgiem finansēšanas priekšlikumiem, lai garantētu šādu spēju pieejamību gan humānās palīdzības, gan EDAP mērķiem;

| 33. | atzinīgi vērtē EDA programmvadāmo rāciju projektu, ar kura palīdzību ir iespējams uzlabot saziņu starp civilajām un militārajām iestādēm ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē EDA programmvadāmo rāciju projektu, ar kura palīdzību ir iespējams uzlabot saziņu starp civilajām un militārajām iestādēm ārkārtas situācijās;

| 34. | aicina dalībvalstis, izmantojot ES Apvienoto situāciju centru, palielināt apmaiņu ar izlūkdatiem; uzskata, ka ir jāņem vērā īpaši pasākumi, kuri attiecas uz tādiem jauniem draudiem, kas nav ietverti EDS, piemēram, energoapgādes drošību un klimata pārmaiņu ietekmi uz drošību; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis, izmantojot ES Apvienoto situāciju centru, palielināt apmaiņu ar izlūkdatiem; uzskata, ka ir jāņem vērā īpaši pasākumi, kuri attiecas uz tādiem jauniem draudiem, kas nav ietverti EDS, piemēram, energoapgādes drošību un klimata pārmaiņu ietekmi uz drošību;

Militārās spējas

| 35. | uzskata, ka kaujas grupas ir instruments, kas palīdz dalībvalstīm pārveidot savus bruņotos spēkus, uzlabo savietojamību un veido kopīgu stratēģisko aizsardzības kultūru; atzīmē, ka kaujas grupas līdz šim vēl nav izmantotas daudzu iemeslu dēļ, cita starpā tādēļ, ka to dislokācijas noteikumi ir ļoti šauri, un nosoda to, ka pašreizējā kaujas grupu koncepcijā nav atrisināta problēma, kas saistīta ar spēku veidošanu konkrētām operācijām; uzskata, ka, lai izvairītos no izšķērdīgas militāro struktūru veidošanas pārklāšanās, nepieciešams nekavējoties noskaidrot šo jautājumu; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka kaujas grupas ir instruments, kas palīdz dalībvalstīm pārveidot savus bruņotos spēkus, uzlabo savietojamību un veido kopīgu stratēģisko aizsardzības kultūru; atzīmē, ka kaujas grupas līdz šim vēl nav izmantotas daudzu iemeslu dēļ, cita starpā tādēļ, ka to dislokācijas noteikumi ir ļoti šauri, un nosoda to, ka pašreizējā kaujas grupu koncepcijā nav atrisināta problēma, kas saistīta ar spēku veidošanu konkrētām operācijām; uzskata, ka, lai izvairītos no izšķērdīgas militāro struktūru veidošanas pārklāšanās, nepieciešams nekavējoties noskaidrot šo jautājumu;

| 36. | apzinās, ka spēku veidošana ir galvenokārt politiskas gribas un kopīga vērtējuma jautājums; aicina Padomi izskatīt iespējas uzlabot spēku veidošanu, piemēram, uzlabojot kaujas grupu koncepciju, kā rezultātā varētu izveidot lielākus pastāvīgos ES apvienotos operatīvos spēkus, vai izveidojot plašāku galvenā pamatmērķa īstenošanai pieejamo resursu katalogu, lai varētu ātri izveidot misijas apstākļiem piemērotus spēkus; |
| --- | --- |

36.

apzinās, ka spēku veidošana ir galvenokārt politiskas gribas un kopīga vērtējuma jautājums; aicina Padomi izskatīt iespējas uzlabot spēku veidošanu, piemēram, uzlabojot kaujas grupu koncepciju, kā rezultātā varētu izveidot lielākus pastāvīgos ES apvienotos operatīvos spēkus, vai izveidojot plašāku galvenā pamatmērķa īstenošanai pieejamo resursu katalogu, lai varētu ātri izveidot misijas apstākļiem piemērotus spēkus;

| 37. | aicina ES operāciju centrā izveidot pastāvīgu plānošanas operatīvo iespēju dienestu, kas vadītu EDAP militārās operācijas; |
| --- | --- |

37.

aicina ES operāciju centrā izveidot pastāvīgu plānošanas operatīvo iespēju dienestu, kas vadītu EDAP militārās operācijas;

| 38. | ierosina pārveidot Eirokorpusu par pastāvīgiem, ES komandētiem spēkiem un aicina visas dalībvalstis iesaistīties to veidošanā; |
| --- | --- |

38.

ierosina pārveidot Eirokorpusu par pastāvīgiem, ES komandētiem spēkiem un aicina visas dalībvalstis iesaistīties to veidošanā;

| 39. | aicina turpināt uzlabot ES dalībvalstu bruņoto spēku savietojamību; izsaka nožēlu par pastāvošajām atšķirībām dalībvalstu bruņoto spēku mācībās un ekipējumā un aicina izveidot militāru “Erasmus” programmu, kurā būtu ietvertas kopīgas mācības tām militārpersonām, kuras paredzēts izmantot operācijās; |
| --- | --- |

39.

aicina turpināt uzlabot ES dalībvalstu bruņoto spēku savietojamību; izsaka nožēlu par pastāvošajām atšķirībām dalībvalstu bruņoto spēku mācībās un ekipējumā un aicina izveidot militāru “Erasmus” programmu, kurā būtu ietvertas kopīgas mācības tām militārpersonām, kuras paredzēts izmantot operācijās;

| 40. | atgādina, ka EDAP operāciju sekmīgums ir atkarīgs no pienācīga militārpersonu ekipējuma un apgādes; aicina Padomi izveidot kopīgus medicīniskās aprūpes un operatīvo apstākļu standartus; uzskata, ka šādi kopīgi standarti un regulāra apmaiņa ar labas prakses piemēriem, ko varētu koordinēt, piemēram, ES militārais štābs, atbalstītu atsevišķas dalībvalstis viņu spēju veidošanas procesā un tādējādi palīdzētu viņām ar laiku nodrošināt darboties spējīgus spēkus; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka EDAP operāciju sekmīgums ir atkarīgs no pienācīga militārpersonu ekipējuma un apgādes; aicina Padomi izveidot kopīgus medicīniskās aprūpes un operatīvo apstākļu standartus; uzskata, ka šādi kopīgi standarti un regulāra apmaiņa ar labas prakses piemēriem, ko varētu koordinēt, piemēram, ES militārais štābs, atbalstītu atsevišķas dalībvalstis viņu spēju veidošanas procesā un tādējādi palīdzētu viņām ar laiku nodrošināt darboties spējīgus spēkus;

| 41. | pauž nožēlu, ka Eiropas Aizsardzības aģentūra (EDA) tika izveidota pārāk vēlu, lai izvairītos no trīs dažādu bezapkalpes gaisa kuģim veltītu dalībvalstu programmu izveidošanas, lai gan varēja izveidot vienu Eiropas programmu, kā rezultātā daži uzņēmumi varēja iesaistīties vairākos projektos un vairākkārt iegūt nodokļu maksātāju naudu, neatstājot EDA citu iespēju kā vien strādāt pie bezapkalpes gaisa kuģa palaišanas regulētā gaisa telpā; atzīst, ka dod priekšroku vienam Eiropas satelītu projektam gan izlūkošanas, gan sakaru jomā; |
| --- | --- |

41.

pauž nožēlu, ka Eiropas Aizsardzības aģentūra (EDA) tika izveidota pārāk vēlu, lai izvairītos no trīs dažādu bezapkalpes gaisa kuģim veltītu dalībvalstu programmu izveidošanas, lai gan varēja izveidot vienu Eiropas programmu, kā rezultātā daži uzņēmumi varēja iesaistīties vairākos projektos un vairākkārt iegūt nodokļu maksātāju naudu, neatstājot EDA citu iespēju kā vien strādāt pie bezapkalpes gaisa kuģa palaišanas regulētā gaisa telpā; atzīst, ka dod priekšroku vienam Eiropas satelītu projektam gan izlūkošanas, gan sakaru jomā;

| 42. | atzinīgi vērtē Komisijas aizsardzības paketi, īpaši priekšlikumus direktīvai aizsardzības iepirkuma jomā un direktīvai par Kopienas aizsardzības ekipējuma tirdzniecību Kopienā; uzskata, ka šie ir nepieciešami pasākumi, lai nodrošinātu dalībvalstu un ES militāro personālu ar iespējami labāko savietojamo ekipējumu; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē Komisijas aizsardzības paketi, īpaši priekšlikumus direktīvai aizsardzības iepirkuma jomā un direktīvai par Kopienas aizsardzības ekipējuma tirdzniecību Kopienā; uzskata, ka šie ir nepieciešami pasākumi, lai nodrošinātu dalībvalstu un ES militāro personālu ar iespējami labāko savietojamo ekipējumu;

| 43. | atzinīgi vērtē EDA padome 2007. gada 14. maija paziņojumu, jo īpaši tajā izteikto aicinājumu samazināt atkarību no trešo valstu avotiem svarīgāko aizsardzības tehnoloģiju jomā un uzsvaru uz to, ka ES ir nepieciešama autonomija un darbības suverenitāte; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē EDA padome 2007. gada 14. maija paziņojumu, jo īpaši tajā izteikto aicinājumu samazināt atkarību no trešo valstu avotiem svarīgāko aizsardzības tehnoloģiju jomā un uzsvaru uz to, ka ES ir nepieciešama autonomija un darbības suverenitāte;

EDAP misiju finansēšana

| 44. | norāda, ka pieaugošā ES loma, īpaši saistībā ar EDAP civilajām misijām, rada nepieciešamību aizvien palielināt KĀDP budžetu, kā arī pēc labākas un savlaicīgākas informācijas plūsmas no Padomes, lai Parlaments varētu sagatavot lēmumus par gada budžetu; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka pieaugošā ES loma, īpaši saistībā ar EDAP civilajām misijām, rada nepieciešamību aizvien palielināt KĀDP budžetu, kā arī pēc labākas un savlaicīgākas informācijas plūsmas no Padomes, lai Parlaments varētu sagatavot lēmumus par gada budžetu;

| 45. | aicina Padomi un Komisiju izstrādāt priekšlikumus, kas ļautu īstenot elastīgas, EDAP civilajām misijām, kuru gadījumā bieži vien nākas ātri pieņemt lēmumus, piemērotas iepirkumu procedūras, kuras jāizskata un par kurām jāvienojas Parlamentam, Padomei un Komisijai; atzinīgi vērtē to, ka Komisija nesen ir izveidojusi EDAP misiju dalībniekiem paredzētu apmācību par iepirkuma un finanšu procedūrām; |
| --- | --- |

45.

aicina Padomi un Komisiju izstrādāt priekšlikumus, kas ļautu īstenot elastīgas, EDAP civilajām misijām, kuru gadījumā bieži vien nākas ātri pieņemt lēmumus, piemērotas iepirkumu procedūras, kuras jāizskata un par kurām jāvienojas Parlamentam, Padomei un Komisijai; atzinīgi vērtē to, ka Komisija nesen ir izveidojusi EDAP misiju dalībniekiem paredzētu apmācību par iepirkuma un finanšu procedūrām;

| 46. | pauž nožēlu par nevajadzīgi sarežģīto ES līguma 28. pantā paredzēto kārtību EDAP operāciju ātrai finansēšanai no līdzekļiem, kas nav ES budžeta līdzekļi; uzstāj uz to, lai pilnībā tiktu ievērots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7) un tajā paredzētais strukturētais Padomes un Parlamenta dialogs; kas attiecas uz tālāku notikumu virzību, aicina Athena mehānismu pārnest uz KĀDP budžeta pozīciju, saglabājot tā elastīgumu; |
| --- | --- |

46.

pauž nožēlu par nevajadzīgi sarežģīto ES līguma 28. pantā paredzēto kārtību EDAP operāciju ātrai finansēšanai no līdzekļiem, kas nav ES budžeta līdzekļi; uzstāj uz to, lai pilnībā tiktu ievērots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7) un tajā paredzētais strukturētais Padomes un Parlamenta dialogs; kas attiecas uz tālāku notikumu virzību, aicina Athena mehānismu pārnest uz KĀDP budžeta pozīciju, saglabājot tā elastīgumu;

| 47. | aicina saistībā ar finanšu plānu 2007.—2013. gadam veikt vidēja termiņa pārskatīšanu, izvērtējot, kā ES ārējie instrumenti (KĀDP budžets, Stabilitātes instruments, Attīstības sadarbības instruments un Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments) saskan ar dažādām (militārām un civilām) ES krīžu pārvarēšanas darbībām un papildina tās; |
| --- | --- |

47.

aicina saistībā ar finanšu plānu 2007.—2013. gadam veikt vidēja termiņa pārskatīšanu, izvērtējot, kā ES ārējie instrumenti (KĀDP budžets, Stabilitātes instruments, Attīstības sadarbības instruments un Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments) saskan ar dažādām (militārām un civilām) ES krīžu pārvarēšanas darbībām un papildina tās;

EDAP un parlamentārā pārraudzība

| 48. | norāda, ka Eiropas Parlaments ar kontaktiem ar dalībvalstu parlamentiem (ārlietu komiteju priekšsēdētāju konference, aizsardzības komiteju priekšsēdētāju konference, NATO parlamentārā asambleja) un saskaņā ar Lisabonas līguma Protokola par dalībvalstu parlamentu lomu īstenošanu nākotnē ir likumīga Eiropas līmeņa iestāde, kurai vajadzētu parlamentāri pārraudzīt, uzraudzīt un kontrolēt EDAP; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka Eiropas Parlaments ar kontaktiem ar dalībvalstu parlamentiem (ārlietu komiteju priekšsēdētāju konference, aizsardzības komiteju priekšsēdētāju konference, NATO parlamentārā asambleja) un saskaņā ar Lisabonas līguma Protokola par dalībvalstu parlamentu lomu īstenošanu nākotnē ir likumīga Eiropas līmeņa iestāde, kurai vajadzētu parlamentāri pārraudzīt, uzraudzīt un kontrolēt EDAP;

| 49. | ņemot vērā jauno potenciālu, kādu Lisabonas līgums piešķir KĀDP un EDAP, kam jākļūst par Kopējo drošības un aizsardzības politiku, vēlas sekmēt ciešāku sadarbību starp attiecīgajām Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu komitejām un NATO parlamentāro asambleju; |
| --- | --- |

49.

ņemot vērā jauno potenciālu, kādu Lisabonas līgums piešķir KĀDP un EDAP, kam jākļūst par Kopējo drošības un aizsardzības politiku, vēlas sekmēt ciešāku sadarbību starp attiecīgajām Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu komitejām un NATO parlamentāro asambleju;

| 50. | aicina Politikas un drošības komiteju kopā ar Eiropas Parlamentu izveidot mehānismu konfidenciālai informācijai par jaunām krīzēm vai starptautiskiem drošības draudiem, kas būtu līdzīgs atsevišķu ES dalībvalstu parlamentos jau izveidotiem mehānismiem un kas atkarībā no konfidencialitātes pakāpes paredzētu tādus pasākumus kā slēgtas komitejas sēdes vai sanāksmes, kurās piedalās Politikas un drošības komiteja un ieceltie attiecīgo komiteju un apakškomiteju pārstāvji; |
| --- | --- |

50.

aicina Politikas un drošības komiteju kopā ar Eiropas Parlamentu izveidot mehānismu konfidenciālai informācijai par jaunām krīzēm vai starptautiskiem drošības draudiem, kas būtu līdzīgs atsevišķu ES dalībvalstu parlamentos jau izveidotiem mehānismiem un kas atkarībā no konfidencialitātes pakāpes paredzētu tādus pasākumus kā slēgtas komitejas sēdes vai sanāksmes, kurās piedalās Politikas un drošības komiteja un ieceltie attiecīgo komiteju un apakškomiteju pārstāvji;

| 51. | uzsver, ka Parlamentam ciešā sadarbībā ar dalībvalstu parlamentiem ir jāturpina pieņemt ieteikumus vai rezolūcijas pirms EDAP operāciju sākšanas (tostarp pirms kaujas grupu izveidošanas), lai pirms EDAP operācijas būtu skaidra Eiropas Parlamenta nostāja; uzskata, ka, lai nodrošinātu elastīgumu periodos, kad nenotiek Parlamenta plenārsēdes, vai brīžos, kad ir nepieciešama steidzama dislokācija, Reglaments jāgroza, ļaujot attiecīgajai atbildīgajai komitejai pieņemt ieteikumus vai rezolūcijas Parlamenta vārdā; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka Parlamentam ciešā sadarbībā ar dalībvalstu parlamentiem ir jāturpina pieņemt ieteikumus vai rezolūcijas pirms EDAP operāciju sākšanas (tostarp pirms kaujas grupu izveidošanas), lai pirms EDAP operācijas būtu skaidra Eiropas Parlamenta nostāja; uzskata, ka, lai nodrošinātu elastīgumu periodos, kad nenotiek Parlamenta plenārsēdes, vai brīžos, kad ir nepieciešama steidzama dislokācija, Reglaments jāgroza, ļaujot attiecīgajai atbildīgajai komitejai pieņemt ieteikumus vai rezolūcijas Parlamenta vārdā;

| 52. | prasa Padomei vienotajā rīcībā, ar kuru atļauj EDAP operāciju, iekļaut atsauci uz Parlamenta pieņemtajiem ieteikumiem vai rezolūciju, tādējādi demonstrējot, ka Padome ar Parlamenta lēmumu palīdzību cenšas nodrošināt tās ārējai darbībai papildu demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

52.

prasa Padomei vienotajā rīcībā, ar kuru atļauj EDAP operāciju, iekļaut atsauci uz Parlamenta pieņemtajiem ieteikumiem vai rezolūciju, tādējādi demonstrējot, ka Padome ar Parlamenta lēmumu palīdzību cenšas nodrošināt tās ārējai darbībai papildu demokrātisko leģitimitāti;

ES un NATO attiecības

| 53. | pauž nožēlu par Turcijas iebildumiem pret ES un NATO stratēģiskās sadarbības īstenošanu, kuras pamatā ir “Berlīne plus” (Berlin Plus) nolīgums; pauž bažas par šo iebildumu negatīvo ietekmi uz izvietotā ES personālsastāva, proti, ES policijas misijas Afganistānā un EULEX misijas Kosovā aizsardzību, un prasa, lai Turcija iespējami drīz atsauc savus iebildumus; |
| --- | --- |

53.

pauž nožēlu par Turcijas iebildumiem pret ES un NATO stratēģiskās sadarbības īstenošanu, kuras pamatā ir “Berlīne plus” (Berlin Plus) nolīgums; pauž bažas par šo iebildumu negatīvo ietekmi uz izvietotā ES personālsastāva, proti, ES policijas misijas Afganistānā un EULEX misijas Kosovā aizsardzību, un prasa, lai Turcija iespējami drīz atsauc savus iebildumus;

| 54. | uzskata, ka ASV plāns izveidot pretraķešu sistēmu Eiropā šobrīd var traucēt starptautiskajiem atbruņošanās pasākumiem; pauž bažas par to, ka Krievija vilcinās pildīt Līguma par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā noteikumus, kas rada bažas par Eiropas stratēģisko līdzsvaru; uzsver, ka abi šie jautājumi ietekmē visu Eiropas valstu drošību un tādēļ nav izlemjami divpusējās sarunās starp ASV un atsevišķām Eiropas valstīm; aicina Padomi un dalībvalstis kopā ar NATO izveidot sistēmu, kuras mērķis ir iesaistīt sarunās pēc iespējas vairāk Eiropas valstu; aicina Padomi un NATO izvērtēt nākotnē iespējamos kodoldraudus, ko rada atsevišķas valstis, un draudus, ko Eiropai rada jauna bruņošanās sacensība, un ierosināt piemērotu daudzpusēju reakciju uz šiem draudiem; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka ASV plāns izveidot pretraķešu sistēmu Eiropā šobrīd var traucēt starptautiskajiem atbruņošanās pasākumiem; pauž bažas par to, ka Krievija vilcinās pildīt Līguma par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā noteikumus, kas rada bažas par Eiropas stratēģisko līdzsvaru; uzsver, ka abi šie jautājumi ietekmē visu Eiropas valstu drošību un tādēļ nav izlemjami divpusējās sarunās starp ASV un atsevišķām Eiropas valstīm; aicina Padomi un dalībvalstis kopā ar NATO izveidot sistēmu, kuras mērķis ir iesaistīt sarunās pēc iespējas vairāk Eiropas valstu; aicina Padomi un NATO izvērtēt nākotnē iespējamos kodoldraudus, ko rada atsevišķas valstis, un draudus, ko Eiropai rada jauna bruņošanās sacensība, un ierosināt piemērotu daudzpusēju reakciju uz šiem draudiem;

| 55. | uzskata, ka Eiropas Savienību un NATO savstarpēji papildina viena otru un aicina abas uz ciešu sadarbību; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka Eiropas Savienību un NATO savstarpēji papildina viena otru un aicina abas uz ciešu sadarbību;

*

* *

| 56. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO parlamentārās asamblejas ģenerālsekretāram un ANO ģenerālsekretāram, NATO, Āfrikas Savienībai, EDSO, ESAO un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

56.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO parlamentārās asamblejas ģenerālsekretāram un ANO ģenerālsekretāram, NATO, Āfrikas Savienībai, EDSO, ESAO un Eiropas Padomei.

---

(1)  OV C 33 E, 9.2.2006., 580. lpp.

(2)  OV C 314 E, 21.12.2006., 334. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0419.

(4)  OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp.

(5)  OV L 71, 10.3.2007., 9. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0031.

(7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/371/EK (OV L 128, 16.5.2008., 8. lpp).

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/32

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsES un ASV augstākā līmeņa sanāksme

P6_TA(2008)0256

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par gaidāmo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi

2009/C 285 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par transatlantiskajām attiecībām, jo īpaši divas 2006. gada 1. jūnija rezolūcijas — par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros (1) un par ES un ASV transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām (2) un tā 2007. gada 25. aprīļa rezolūciju par transatlantiskajām attiecībām (3),

ņemot vērā 1990. gada Transatlantisko deklarāciju par ES un ASV attiecībām un 1995. gada jauno Transatlantisko programmu,

ņemot vērā ES un ASV 2004. gada 26. jūnija un 2005. gada 20. jūnija deklarācijas par cīņu pret terorismu un savstarpējas sadarbības nostiprināšanu ieroču neizplatīšanas un terorisma apkarošanas jautājumos,

ņemot vērā gaidāmo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi 2008. gada 10. jūnijā Brdo (Slovēnijā), kā arī 2007. gada 30. aprīlī Vašingtonā notikušās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus,

ņemot vērā 2007. gada oktobrī notikušā 63. Transatlantiskā likumdevēju iestāžu dialoga, kā arī 2008. gada maijā notikušā 64. Transatlantiskā likumdevēju iestāžu dialoga kopīgās deklarācijas,

ņemot vērā 2008. gada 3. aprīlī Bukarestē notikušās Ziemeļatlantijas Padomes augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus,

ņemot vērā savu 2008. gada 8. maija rezolūciju (4) par Transatlantisko ekonomikas padomi,

ņemot vērā Eiropadomei iesniegto Augstā pārstāvja un Eiropas Komisijas dokumentu “Klimata pārmaiņas un starptautiskā drošība” (2008. gada 14. marts),

ņemot vērā ANO Drošības padomes (ANO DP) 2008. gada rezolūciju Nr. 1803, 2006. gada rezolūciju Nr. 1696, 2006. gada rezolūciju Nr. 1737 un 2007. gada rezolūciju Nr. 1747 par Irānas kodolprogrammu,

ņemot vērā 2004. gada 16. un 17. decembra Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus, jo īpaši šo secinājumu sadaļas “Starptautiskā kārtība, kas balstīta uz efektīvu daudzpusēju sadarbību” un “Sadarbība ar partneriem”,

ņemot vērā savas rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2005. gada 16. novembrī (5), 2006. gada 26. oktobrī (6) un 2007. gada 14. februārī (7) pieņemtās rezolūcijas,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ES un ASV partnerība ir viens no Eiropas Savienības ārējās darbības stūrakmeņiem un tā pamatojas uz tādām kopīgām vērtībām kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, atbalsta ilgtspējīgu ekonomiku un attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un ASV partnerība ir viens no Eiropas Savienības ārējās darbības stūrakmeņiem un tā pamatojas uz tādām kopīgām vērtībām kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, atbalsta ilgtspējīgu ekonomiku un attīstību;

| B. | tā kā Eiropas Savienībai un ASV ir būtiska loma pasaules politikā un ekonomikā un tām ir kopēja atbildība par miera, demokrātijas un stabilitātes veicināšanu pasaulē, kā arī par globālu ekonomikas jautājumu risināšanu, jo īpaši pievēršoties krīzēm finanšu tirgos, nelīdzsvarotībai tirdzniecībā un valūtas tirgū, kā arī parādu krīzēm dažās visnabadzīgākajās valstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienībai un ASV ir būtiska loma pasaules politikā un ekonomikā un tām ir kopēja atbildība par miera, demokrātijas un stabilitātes veicināšanu pasaulē, kā arī par globālu ekonomikas jautājumu risināšanu, jo īpaši pievēršoties krīzēm finanšu tirgos, nelīdzsvarotībai tirdzniecībā un valūtas tirgū, kā arī parādu krīzēm dažās visnabadzīgākajās valstīs;

| C. | tā kā klimata pārmaiņu izraisītās sekas, piemēram, teritoriāli konflikti saistībā ar resursu sadali, augošas pārtikas cenas un migrācija, rada lielas bažas gan ES līderiem, gan Eiropas iedzīvotājiem; tā kā saskaņā ar Starptautiskās enerģētikas aģentūras datiem līdz 2030. gadam enerģijas pieprasījums visā pasaulē palielināsies par 50—60 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā klimata pārmaiņu izraisītās sekas, piemēram, teritoriāli konflikti saistībā ar resursu sadali, augošas pārtikas cenas un migrācija, rada lielas bažas gan ES līderiem, gan Eiropas iedzīvotājiem; tā kā saskaņā ar Starptautiskās enerģētikas aģentūras datiem līdz 2030. gadam enerģijas pieprasījums visā pasaulē palielināsies par 50—60 %;

| D. | tā kā gan ES, gan ASV var būt nozīmīgākās partneres, kas starptautiskā līmenī risina klimata pārmaiņu problēmas, un šāds uzdevums tām arī ir jāuzņemas; |
| --- | --- |

D.

tā kā gan ES, gan ASV var būt nozīmīgākās partneres, kas starptautiskā līmenī risina klimata pārmaiņu problēmas, un šāds uzdevums tām arī ir jāuzņemas;

| E. | tā kā pieprasījums pēc pārtikas pasaulē pieaug straujāk nekā piedāvājums, un tas lielā mērā izskaidrojams ar situāciju tādās jaunās tirgus ekonomikas valstīs kā Indija un Ķīna, kur īpaši palielinās pieprasījums pēc gaļas un piena produktiem un līdz ar to arī pēc dzīvnieku barības; tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) dati liecina, ka ASV pašreizējās subsīdijas etanola ieguvei no kukurūzas ir veicinājušas pārtikas sadārdzināšanos visā pasaulē, un no tā visvairāk cieš pasaules nabadzīgākās valstis; |
| --- | --- |

E.

tā kā pieprasījums pēc pārtikas pasaulē pieaug straujāk nekā piedāvājums, un tas lielā mērā izskaidrojams ar situāciju tādās jaunās tirgus ekonomikas valstīs kā Indija un Ķīna, kur īpaši palielinās pieprasījums pēc gaļas un piena produktiem un līdz ar to arī pēc dzīvnieku barības; tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) dati liecina, ka ASV pašreizējās subsīdijas etanola ieguvei no kukurūzas ir veicinājušas pārtikas sadārdzināšanos visā pasaulē, un no tā visvairāk cieš pasaules nabadzīgākās valstis;

| F. | tā kā vairums jaunattīstības valstu līdz 2015. gadā noteiktajam termiņam nebūs sasniegušas lielāko daļu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM); |
| --- | --- |

F.

tā kā vairums jaunattīstības valstu līdz 2015. gadā noteiktajam termiņam nebūs sasniegušas lielāko daļu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM);

| G. | tā kā ES valda vienprātība par to, ka laikposmā līdz gaidāmajai Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pārskatīšanas konferencei, kas notiks 2010. gadā, šis līgums ir jāatjaunina un jāstiprina; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES valda vienprātība par to, ka laikposmā līdz gaidāmajai Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pārskatīšanas konferencei, kas notiks 2010. gadā, šis līgums ir jāatjaunina un jāstiprina;

| H. | tā kā Izraēlas un Palestīnas līderi Anapolisā vienojās atsākt sarunas, lai līdz 2008. gada beigām noslēgtu attiecīgu nolīgumu; tā kā saistībā ar centieniem panākt stabilitāti Tuvajos Austrumos, veicinot mieru, demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu, ir vajadzīga cieša sadarbība starp ES un ASV — arī Tuvo Austrumu Kvarteta kontekstā — un sadarbība ar Arābu valstu līgu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Izraēlas un Palestīnas līderi Anapolisā vienojās atsākt sarunas, lai līdz 2008. gada beigām noslēgtu attiecīgu nolīgumu; tā kā saistībā ar centieniem panākt stabilitāti Tuvajos Austrumos, veicinot mieru, demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu, ir vajadzīga cieša sadarbība starp ES un ASV — arī Tuvo Austrumu Kvarteta kontekstā — un sadarbība ar Arābu valstu līgu;

| I. | tā kā ciešai ES un ASV sadarbībai Kosovā ir izšķiroša nozīme, lai Rietumbalkānos nodrošinātu stabilitāti un attīstību; tā kā ASV principā ir apņēmusies piedalīties nozīmīgajā EDAP Tiesiskuma misijā Kosovā (EULEX), iesaistot tajā aptuveni 80 policistus, 2 tiesnešus un 4—6 prokurorus; |
| --- | --- |

I.

tā kā ciešai ES un ASV sadarbībai Kosovā ir izšķiroša nozīme, lai Rietumbalkānos nodrošinātu stabilitāti un attīstību; tā kā ASV principā ir apņēmusies piedalīties nozīmīgajā EDAP Tiesiskuma misijā Kosovā (EULEX), iesaistot tajā aptuveni 80 policistus, 2 tiesnešus un 4—6 prokurorus;

| J. | tā kā cīņā pret starptautisko terorismu ir īpaši svarīgi pilnībā ievērot starptautiskos tiesību aktus un līgumus cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā cīņā pret starptautisko terorismu ir īpaši svarīgi pilnībā ievērot starptautiskos tiesību aktus un līgumus cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā;

| K. | tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2007. gada 18. decembrī ar vēsturiski nozīmīgu balsojumu pieņēma vairāku reģionu alianses, tostarp arī ES, ierosināto rezolūciju par nāvessoda moratoriju; tā kā parlaments pauž dziļas bažas par to, ka daudzos ASV štatos joprojām pastāv nāvessods; |
| --- | --- |

K.

tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2007. gada 18. decembrī ar vēsturiski nozīmīgu balsojumu pieņēma vairāku reģionu alianses, tostarp arī ES, ierosināto rezolūciju par nāvessoda moratoriju; tā kā parlaments pauž dziļas bažas par to, ka daudzos ASV štatos joprojām pastāv nāvessods;

| L. | tā kā transatlantiskās ekonomiskās attiecības un sadarbība ir gan ES, gan ASV interesēs un, lai stiprinātu transatlantisko tirgu, ir nepieciešama stingra politiskā vadība; tā kā parlaments atbalsta Transatlantiskās ekonomikas padomes darbību un pauž cerību, ka tā kļūs par vienu no ES un ASV attiecību stūrakmeņiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā transatlantiskās ekonomiskās attiecības un sadarbība ir gan ES, gan ASV interesēs un, lai stiprinātu transatlantisko tirgu, ir nepieciešama stingra politiskā vadība; tā kā parlaments atbalsta Transatlantiskās ekonomikas padomes darbību un pauž cerību, ka tā kļūs par vienu no ES un ASV attiecību stūrakmeņiem;

| M. | tā kā pasaulē ir jāveicina brīvība un demokrātija, kā arī jārisina ar tām saistītie uzdevumi, piemēram, starptautiskā drošība, nabadzības izskaušana, attīstības veicināšana, atbruņošanās centienu nepieciešamība pasaulē, cilvēktiesību aizsardzība, veselības apdraudējumu risināšana pasaulē, vides problēmas, energoapgādes drošība, starptautiskā terorisma un organizētās noziedzības apkarošana, kā arī masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana; tā kā Eiropas drošības stratēģijā norādīts, ka transatlantiskajai partnerībai un NATO ir sevišķi liela nozīme starptautiskās sabiedrības drošībā; |
| --- | --- |

M.

tā kā pasaulē ir jāveicina brīvība un demokrātija, kā arī jārisina ar tām saistītie uzdevumi, piemēram, starptautiskā drošība, nabadzības izskaušana, attīstības veicināšana, atbruņošanās centienu nepieciešamība pasaulē, cilvēktiesību aizsardzība, veselības apdraudējumu risināšana pasaulē, vides problēmas, energoapgādes drošība, starptautiskā terorisma un organizētās noziedzības apkarošana, kā arī masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana; tā kā Eiropas drošības stratēģijā norādīts, ka transatlantiskajai partnerībai un NATO ir sevišķi liela nozīme starptautiskās sabiedrības drošībā;

| N. | tā kā abu partneru interesēs ir kopīgi stāties pretī draudiem un uzdevumiem, balstoties uz spēkā esošajiem starptautiskajiem līgumiem un starptautisko organizāciju efektīvu darbu, jo īpaši ANO sistēmas darbu saskaņā ar ANO Statūtiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā abu partneru interesēs ir kopīgi stāties pretī draudiem un uzdevumiem, balstoties uz spēkā esošajiem starptautiskajiem līgumiem un starptautisko organizāciju efektīvu darbu, jo īpaši ANO sistēmas darbu saskaņā ar ANO Statūtiem;

| O. | tā kā dažu iepriekšējo gadu laikā vairāki nolīgumi, kas pamatojās uz ASV prasībām un ko pieņēma bez jebkādas Eiropas Parlamenta līdzdalības, jo īpaši Nolīgums par PDR (Pasažieru datu reģistrs), SWIFT memorands un ASV Automatizētās identifikācijas sistēmas (ATS) izveide, ir radījuši juridisku nenoteiktību attiecībā uz nepieciešamajām transatlantisko datu aizsardzības garantijām datu kopīgā izmantošanā un nosūtīšanā starp ES un ASV, lai cīnītos pret terorismu, |
| --- | --- |

O.

tā kā dažu iepriekšējo gadu laikā vairāki nolīgumi, kas pamatojās uz ASV prasībām un ko pieņēma bez jebkādas Eiropas Parlamenta līdzdalības, jo īpaši Nolīgums par PDR (Pasažieru datu reģistrs), SWIFT memorands un ASV Automatizētās identifikācijas sistēmas (ATS) izveide, ir radījuši juridisku nenoteiktību attiecībā uz nepieciešamajām transatlantisko datu aizsardzības garantijām datu kopīgā izmantošanā un nosūtīšanā starp ES un ASV, lai cīnītos pret terorismu,

Vispārējie transatlantisko attiecību aspekti

| 1. | ņemot vērā gaidāmās ASV prezidenta vēlēšanas, gaida turpmāko sadarbību ar nākamo ASV prezidentu un pauž cerību, ka ASV pastiprināti iesaistīsies daudzpusējības, miera un demokrātijas veicināšanā visā pasaulē; uzskata, ka jāstiprina ES un ASV sadarbība sensitīvos jautājumos, kas saistīti, piemēram, ar vispasaules nabadzības problēmām un klimata pārmaiņām; apzinās, ka dažos jautājumos, piemēram, saistībā ar Starptautisko Krimināltiesu,
  metodēm, ko piemēro cīņā pret terorismu
  , un Kioto Klimata pārmaiņu protokolu, transatlantiskā mērogā joprojām pastāv atšķirīgas pieejas; pauž cerību, ka nākamais ASV prezidents iesaistīs savu administrāciju šo problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

1.

ņemot vērā gaidāmās ASV prezidenta vēlēšanas, gaida turpmāko sadarbību ar nākamo ASV prezidentu un pauž cerību, ka ASV pastiprināti iesaistīsies daudzpusējības, miera un demokrātijas veicināšanā visā pasaulē; uzskata, ka jāstiprina ES un ASV sadarbība sensitīvos jautājumos, kas saistīti, piemēram, ar vispasaules nabadzības problēmām un klimata pārmaiņām; apzinās, ka dažos jautājumos, piemēram, saistībā ar Starptautisko Krimināltiesu,
  metodēm, ko piemēro cīņā pret terorismu
  , un Kioto Klimata pārmaiņu protokolu, transatlantiskā mērogā joprojām pastāv atšķirīgas pieejas; pauž cerību, ka nākamais ASV prezidents iesaistīs savu administrāciju šo problēmu risināšanā;

| 2. | mudina ES un ASV ciešāk sadarboties daudzās kopīgu politisko uzdevumu jomās, īpaši Tuvo Austrumu, Irānas, Irākas, Kosovas, Rietumbalkānu, Afganistānas un Āfrikas jautājumos, un sadarboties, lai izveidotu starptautisku vidi, kas sekmētu situācijas uzlabošanos drošības un cilvēktiesību jomā tādās valstīs kā Birma un Zimbabve, turpinot pievērst šiem jautājumiem galveno uzmanību visos atbilstīgajos forumos, tostarp ANO DP; prasa izveidot vienotu pieeju attiecībām ar citiem lielajiem ģeopolitiskajiem spēlētājiem; |
| --- | --- |

2.

mudina ES un ASV ciešāk sadarboties daudzās kopīgu politisko uzdevumu jomās, īpaši Tuvo Austrumu, Irānas, Irākas, Kosovas, Rietumbalkānu, Afganistānas un Āfrikas jautājumos, un sadarboties, lai izveidotu starptautisku vidi, kas sekmētu situācijas uzlabošanos drošības un cilvēktiesību jomā tādās valstīs kā Birma un Zimbabve, turpinot pievērst šiem jautājumiem galveno uzmanību visos atbilstīgajos forumos, tostarp ANO DP; prasa izveidot vienotu pieeju attiecībām ar citiem lielajiem ģeopolitiskajiem spēlētājiem;

Klimata pārmaiņas

| 3. | mudina abus partnerus vienoties par kopīgu pieeju klimata pārmaiņu ierobežošanā, kā maksimālo lielumu pieļaujot temperatūras pieaugumu par 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas līmeni, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju gan rūpnieciski attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs saskaņā ar to dažādiem uzdevumiem un attiecīgām spējām, un atzīst, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm ir jāuzņemas vadošā loma šajā jomā; atzinīgi vērtē galveno ASV prezidenta amata kandidātu apņemšanos pievērsties siltumnīcefekta gāzu problēmas risināšanai un līdz 2009. gadam panākt starptautisku vienošanos, lai nepieļautu bīstamas klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

3.

mudina abus partnerus vienoties par kopīgu pieeju klimata pārmaiņu ierobežošanā, kā maksimālo lielumu pieļaujot temperatūras pieaugumu par 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas līmeni, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju gan rūpnieciski attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs saskaņā ar to dažādiem uzdevumiem un attiecīgām spējām, un atzīst, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm ir jāuzņemas vadošā loma šajā jomā; atzinīgi vērtē galveno ASV prezidenta amata kandidātu apņemšanos pievērsties siltumnīcefekta gāzu problēmas risināšanai un līdz 2009. gadam panākt starptautisku vienošanos, lai nepieļautu bīstamas klimata pārmaiņas;

| 4. | mudina ASV darīt visu iespējamo, lai līdz ANO konferencei, kas notiks 2009. gada decembrī Kopenhāgenā, pabeigtu valsts tiesību aktu izstrādi klimata jomā; turklāt aicina ASV neatlaidīgi turpināt darbu pie oglekļa emisiju tirdzniecības sistēmas izveides, kuru nākotnē būtu iespējams saistīt ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (EU ETS), jo gan vides, gan rūpniecības vispārējās interesēs ir tas, lai oglekļa emisiju tirgus mehānismi visā pasaulē būtu saderīgi un sadarbspējīgi; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumu projektos par ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) ir iekļauts noteikums, ar ko atļauj savienot obligātās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, iekļaujot tajās valstu vietējās sistēmas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē reģionālu oglekļa emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu veidošanos ASV; |
| --- | --- |

4.

mudina ASV darīt visu iespējamo, lai līdz ANO konferencei, kas notiks 2009. gada decembrī Kopenhāgenā, pabeigtu valsts tiesību aktu izstrādi klimata jomā; turklāt aicina ASV neatlaidīgi turpināt darbu pie oglekļa emisiju tirdzniecības sistēmas izveides, kuru nākotnē būtu iespējams saistīt ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (EU ETS), jo gan vides, gan rūpniecības vispārējās interesēs ir tas, lai oglekļa emisiju tirgus mehānismi visā pasaulē būtu saderīgi un sadarbspējīgi; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumu projektos par ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) ir iekļauts noteikums, ar ko atļauj savienot obligātās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, iekļaujot tajās valstu vietējās sistēmas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē reģionālu oglekļa emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu veidošanos ASV;

| 5. | atzinīgi vērtē Augstā pārstāvja un Eiropas Komisijas iepriekšminēto ziņojumu par klimata pārmaiņu ietekmi uz drošību; mudina pievērsties šai tēmai kā prioritāram jautājumam ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, balstoties uz 2007. gada decembrī Bali notikušās konferences panākumiem; aicina ES un ASV kopīgi darboties, lai 2009. gadā panāktu vērienīgu nolīgumu laikposmam pēc 2012. gada, paredzot gan risku mazināšanas pasākumus, gan pielāgošanās darbības starptautiskā līmenī; ar interesi atzīmē, ka ASV Kongresā patlaban tiek apspriesti priekšlikumi par starptautiska videi draudzīgu tehnoloģiju {“tīro tehnoloģiju”) fonda izveidi, un mudina Komisiju šajā jautājumā uzsākt dialogu ar ASV administrāciju; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Augstā pārstāvja un Eiropas Komisijas iepriekšminēto ziņojumu par klimata pārmaiņu ietekmi uz drošību; mudina pievērsties šai tēmai kā prioritāram jautājumam ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, balstoties uz 2007. gada decembrī Bali notikušās konferences panākumiem; aicina ES un ASV kopīgi darboties, lai 2009. gadā panāktu vērienīgu nolīgumu laikposmam pēc 2012. gada, paredzot gan risku mazināšanas pasākumus, gan pielāgošanās darbības starptautiskā līmenī; ar interesi atzīmē, ka ASV Kongresā patlaban tiek apspriesti priekšlikumi par starptautiska videi draudzīgu tehnoloģiju {“tīro tehnoloģiju”) fonda izveidi, un mudina Komisiju šajā jautājumā uzsākt dialogu ar ASV administrāciju;

Terorisms un cilvēktiesības

| 6. | paužot bažas, ka pati ieslodzījuma vietas pastāvēšana Gvantanamo līcī un patvaļīgie aresti un ārkārtas pārsūtīšana joprojām rada negatīvu iespaidu par to, kādā veidā notiek cīņa pret terorismu; mudina Padomi nākt klajā ar skaidru un spēcīgu deklarāciju, aicinot ASV valdību pārtraukt patvaļīgus arestus un ārkārtas pārsūtīšanu, un prasīt, lai ASV valdība vai nu tiesā vai atbrīvo joprojām apcietinātās personas un nodrošina šīm personām pārmitināšanu un kompensāciju, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības un standartus, un sniedz paskaidrojumus par slepeno cietumu pastāvēšanu ārpus ASV teritorijas; |
| --- | --- |

6.

paužot bažas, ka pati ieslodzījuma vietas pastāvēšana Gvantanamo līcī un patvaļīgie aresti un ārkārtas pārsūtīšana joprojām rada negatīvu iespaidu par to, kādā veidā notiek cīņa pret terorismu; mudina Padomi nākt klajā ar skaidru un spēcīgu deklarāciju, aicinot ASV valdību pārtraukt patvaļīgus arestus un ārkārtas pārsūtīšanu, un prasīt, lai ASV valdība vai nu tiesā vai atbrīvo joprojām apcietinātās personas un nodrošina šīm personām pārmitināšanu un kompensāciju, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības un standartus, un sniedz paskaidrojumus par slepeno cietumu pastāvēšanu ārpus ASV teritorijas;

| 7. | pauž nožēlu par ASV administrācijas lēmumu celt jaunu ieslodzījuma vietu Afganistānā, pilnībā apzinoties, ka ASV, visticamāk, turpinās turēt ieslodzītos ārvalstīs arī turpmākos gados; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu par ASV administrācijas lēmumu celt jaunu ieslodzījuma vietu Afganistānā, pilnībā apzinoties, ka ASV, visticamāk, turpinās turēt ieslodzītos ārvalstīs arī turpmākos gados;

| 8. | atkārtoti aicina Padomi un Komisiju beidzot īstenot ieteikumus, ko tām adresējusi Parlamenta Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (TDIP); |
| --- | --- |

8.

atkārtoti aicina Padomi un Komisiju beidzot īstenot ieteikumus, ko tām adresējusi Parlamenta Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (TDIP);

| 9. | aicina ASV nekavējoties atcelt vīzu režīmu un īstenot vienādu attieksmi pret visiem ES dalībvalstu pilsoņiem, pamatojoties uz pilnīgas savstarpējības principu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES un ASV sarunu uzsākšanu par jaunu ASV drošības prasību kopumu bezvīzu režīma izveidei; uzskata, ka šīm sarunām jābūt pārredzamām, balstītām uz savstarpējības principu un tajās jāievēro ES datu aizsardzības noteikumi; |
| --- | --- |

9.

aicina ASV nekavējoties atcelt vīzu režīmu un īstenot vienādu attieksmi pret visiem ES dalībvalstu pilsoņiem, pamatojoties uz pilnīgas savstarpējības principu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES un ASV sarunu uzsākšanu par jaunu ASV drošības prasību kopumu bezvīzu režīma izveidei; uzskata, ka šīm sarunām jābūt pārredzamām, balstītām uz savstarpējības principu un tajās jāievēro ES datu aizsardzības noteikumi;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka ASV atzinusi EK tiesības risināt sarunas par šādu nolīgumu, un norāda, ka ES kompetencē esošie jautājumi, piemēram, ar drošību saistītie jautājumi (tostarp PDR iekļauto datu apmaiņa, izdošana un savstarpēja juridiskā palīdzība) ar Padomi un dalībvalstīm apspriežami tikai tādā mērā, kādā tie attiecas uz katras valsts valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka ASV atzinusi EK tiesības risināt sarunas par šādu nolīgumu, un norāda, ka ES kompetencē esošie jautājumi, piemēram, ar drošību saistītie jautājumi (tostarp PDR iekļauto datu apmaiņa, izdošana un savstarpēja juridiskā palīdzība) ar Padomi un dalībvalstīm apspriežami tikai tādā mērā, kādā tie attiecas uz katras valsts valstspiederīgajiem;

| 11. | uzsver, ka datu un informācijas apmaiņa ir nozīmīgs instruments starptautiskajā cīņā pret terorismu un ar to saistīto noziedzību, tomēr norāda, ka apmaiņai ar personas datiem ir jānotiek, ievērojot atbilstīgu tiesisko regulējumu, kurā paredzēti skaidri noteikumi un nosacījumi, nodrošināta iedzīvotāju privātās dzīves un pilsonisko brīvību pietiekama aizsardzība, kā arī noteikti mehānismi kompensācijas saņemšanai attiecīgos gadījumos, un ka šādas datu apmaiņas pamatā jābūt saistošam starptautiskam nolīgumam, pilnībā iesaistot Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu; uzsver, ka nepieciešamā datu apmaiņa jāveic saskaņā ar spēkā esošo ES un ASV nolīgumu par izdošanu un savstarpēju juridisko palīdzību, kā arī saskaņā ar EK un ES tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, un, to veicot, nepieciešama tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkdienestu darbības koordinācija — attiecīgā gadījumā pat operacionālā līmenī —, kā arī tiesu iestāžu sadarbība, pamatojoties uz ES un ASV nolīgumu par savstarpējo juridisko palīdzību un izdošanu; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka datu un informācijas apmaiņa ir nozīmīgs instruments starptautiskajā cīņā pret terorismu un ar to saistīto noziedzību, tomēr norāda, ka apmaiņai ar personas datiem ir jānotiek, ievērojot atbilstīgu tiesisko regulējumu, kurā paredzēti skaidri noteikumi un nosacījumi, nodrošināta iedzīvotāju privātās dzīves un pilsonisko brīvību pietiekama aizsardzība, kā arī noteikti mehānismi kompensācijas saņemšanai attiecīgos gadījumos, un ka šādas datu apmaiņas pamatā jābūt saistošam starptautiskam nolīgumam, pilnībā iesaistot Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu; uzsver, ka nepieciešamā datu apmaiņa jāveic saskaņā ar spēkā esošo ES un ASV nolīgumu par izdošanu un savstarpēju juridisko palīdzību, kā arī saskaņā ar EK un ES tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, un, to veicot, nepieciešama tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkdienestu darbības koordinācija — attiecīgā gadījumā pat operacionālā līmenī —, kā arī tiesu iestāžu sadarbība, pamatojoties uz ES un ASV nolīgumu par savstarpējo juridisko palīdzību un izdošanu;

| 12. | uzsver, ka cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību ir svarīgi ievērot cilvēktiesības un tiesiskumu, un mudina Komisiju informēt Parlamentu par panākumiem, kas gūti sarunās par Eiroatlantisko sadarbības sistēmu, jo īpaši attiecībā uz personas datu un privātās dzīves aizsardzību; prasa saistībā ar Transatlantiskās ekonomikas padomes darbību steidzami izstrādāt vispārējus datu aizsardzības standartus, lai personas datiem garantētu augsta līmeņa aizsardzību un uzņēmumiem — juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību ir svarīgi ievērot cilvēktiesības un tiesiskumu, un mudina Komisiju informēt Parlamentu par panākumiem, kas gūti sarunās par Eiroatlantisko sadarbības sistēmu, jo īpaši attiecībā uz personas datu un privātās dzīves aizsardzību; prasa saistībā ar Transatlantiskās ekonomikas padomes darbību steidzami izstrādāt vispārējus datu aizsardzības standartus, lai personas datiem garantētu augsta līmeņa aizsardzību un uzņēmumiem — juridisko noteiktību;

| 13. | aicina ES un ASV valdību sākt iniciatīvu ANO, lai mainītu pašreizējo sankciju saraksta praksi, tostarp izveidojot pienācīgas procedūras taisnīgai uzklausīšanai, pamatojuma sniegšanai, efektīvai tiesiskajai aizsardzībai un kompensēšanai; vienlaikus uzsver nepieciešamību uzlabot procedūras saistībā ar ES nevēlamo personu sarakstu; |
| --- | --- |

13.

aicina ES un ASV valdību sākt iniciatīvu ANO, lai mainītu pašreizējo sankciju saraksta praksi, tostarp izveidojot pienācīgas procedūras taisnīgai uzklausīšanai, pamatojuma sniegšanai, efektīvai tiesiskajai aizsardzībai un kompensēšanai; vienlaikus uzsver nepieciešamību uzlabot procedūras saistībā ar ES nevēlamo personu sarakstu;

Kodolieroču izplatīšana, pretraķešu aizsardzība, ieroču kontrole un NATO

| 14. | atkārtoti pauž nedalītu atbalstu ANO Drošības padomes rezolūcijām par Irānu, kuras tika pieņemtas saskaņā ar ANO Statūtu VII nodaļas 41. pantu, un aicina ES un ASV vienoties par kopēju stratēģiju, lai pārliecinātu Teherānu ievērot ANO Drošības padomes rezolūcijas; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti pauž nedalītu atbalstu ANO Drošības padomes rezolūcijām par Irānu, kuras tika pieņemtas saskaņā ar ANO Statūtu VII nodaļas 41. pantu, un aicina ES un ASV vienoties par kopēju stratēģiju, lai pārliecinātu Teherānu ievērot ANO Drošības padomes rezolūcijas;

| 15. | atzinīgi vērtē ES un ASV ciešo sadarbību Irānas kodolieroču jautājumā, jo šīs sadarbības rezultātā 2008. gada 3. martā ANO Drošības padome pieņēma iepriekšminēto Rezolūciju Nr. 1803(2008), kurā Irānai paredzētas jaunas sankcijas; aicina ASV, ņemot vērā ASV diplomātiskos panākumus sarunās ar Ziemeļkoreju, kopā ar ES piedalīties tiešajās sarunās ar Irānu, jo ASV, ievērojot Irānas intereses drošības jomā, var piedāvāt papildu drošības garantijas; uzsver sadarbības nozīmi ar ASV, Krieviju, Ķīnu un līgumos neiesaistītām valstīm, lai izvērtētu papildu priekšlikumus, kuru mērķis — panākt vispusīgu nolīgumu ar Irānu par šīs valsts kodoliekārtām un to izmantošanu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē ES un ASV ciešo sadarbību Irānas kodolieroču jautājumā, jo šīs sadarbības rezultātā 2008. gada 3. martā ANO Drošības padome pieņēma iepriekšminēto Rezolūciju Nr. 1803(2008), kurā Irānai paredzētas jaunas sankcijas; aicina ASV, ņemot vērā ASV diplomātiskos panākumus sarunās ar Ziemeļkoreju, kopā ar ES piedalīties tiešajās sarunās ar Irānu, jo ASV, ievērojot Irānas intereses drošības jomā, var piedāvāt papildu drošības garantijas; uzsver sadarbības nozīmi ar ASV, Krieviju, Ķīnu un līgumos neiesaistītām valstīm, lai izvērtētu papildu priekšlikumus, kuru mērķis — panākt vispusīgu nolīgumu ar Irānu par šīs valsts kodoliekārtām un to izmantošanu;

| 16. | atzinīgi vērtē ANO DP dalībvalstu un Vācijas (P5+1) neseno iniciatīvu nākt klajā ar jaunu stimulu paketi Irānai, cenšoties pārliecināt šo valsti pārtraukt urāna bagātināšanas programmu; aicina ASV risinājuma rašanas interesēs pilnībā atbalstīt sarunas ar Irānu saskaņā ar KNL noteikumiem un saistībām; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē ANO DP dalībvalstu un Vācijas (P5+1) neseno iniciatīvu nākt klajā ar jaunu stimulu paketi Irānai, cenšoties pārliecināt šo valsti pārtraukt urāna bagātināšanas programmu; aicina ASV risinājuma rašanas interesēs pilnībā atbalstīt sarunas ar Irānu saskaņā ar KNL noteikumiem un saistībām;

| 17. | prasa nostiprināt starptautisko masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas līgumu un režīmu sistēmu; uzsver, ka ES un ASV ciešāk jāsadarbojas terorisma un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas apkarošanā, ievērojot starptautiskos tiesību aktus, un ka abām pusēm jāatbalsta loma, kas šajos jautājumos jāuzņemas ANO; mudina Padomi apspriest ar ASV pārstāvjiem, kā pozitīvi risināt jautājumu par turpmākā KNL sagatavošanas komitejām, uzskatot, ka tā būtu pirmā iespēja stiprināt globālo kodolieroču neizplatīšanas režīmu, gatavojoties KNL pārskatīšanas konferencei 2010. gadā; uzsver, ka augstākā līmeņa sanāksmē jāapspriež vairākas kodolatbruņošanās iniciatīvas, kas balstītas uz “13 praktiskiem punktiem”, kurus vienprātīgi pieņēma KNL pārskatīšanas konferencē 2000. gadā; pauž cerību, ka šajā augstākā līmeņa sanāksmē ASV administrācija vēlēsies kopīgi ar ES pieņemt stratēģiju, kuras mērķis — panākt atbruņošanās progresu gan attiecībā uz masu iznīcināšanas ieročiem, gan konvencionālajiem ieročiem; aicina ES un ASV censties nepieļaut “vakuuma” izveidošanās iespēju laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam, kad būs pienācis laiks atjaunot galvenos atbruņošanās nolīgumus; cer, ka tiks saglabāti sevišķi svarīgie 1999., 2000. un 2001. gada nolīgumi ar Krieviju; aicina ASV ratificēt Kodolizmēģinājumu vispārējā aizlieguma līgumu, uzskatot to par nozīmīgu soli ceļā uz kodolieroču operacionālās nozīmes samazināšanu; |
| --- | --- |

17.

prasa nostiprināt starptautisko masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas līgumu un režīmu sistēmu; uzsver, ka ES un ASV ciešāk jāsadarbojas terorisma un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas apkarošanā, ievērojot starptautiskos tiesību aktus, un ka abām pusēm jāatbalsta loma, kas šajos jautājumos jāuzņemas ANO; mudina Padomi apspriest ar ASV pārstāvjiem, kā pozitīvi risināt jautājumu par turpmākā KNL sagatavošanas komitejām, uzskatot, ka tā būtu pirmā iespēja stiprināt globālo kodolieroču neizplatīšanas režīmu, gatavojoties KNL pārskatīšanas konferencei 2010. gadā; uzsver, ka augstākā līmeņa sanāksmē jāapspriež vairākas kodolatbruņošanās iniciatīvas, kas balstītas uz “13 praktiskiem punktiem”, kurus vienprātīgi pieņēma KNL pārskatīšanas konferencē 2000. gadā; pauž cerību, ka šajā augstākā līmeņa sanāksmē ASV administrācija vēlēsies kopīgi ar ES pieņemt stratēģiju, kuras mērķis — panākt atbruņošanās progresu gan attiecībā uz masu iznīcināšanas ieročiem, gan konvencionālajiem ieročiem; aicina ES un ASV censties nepieļaut “vakuuma” izveidošanās iespēju laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam, kad būs pienācis laiks atjaunot galvenos atbruņošanās nolīgumus; cer, ka tiks saglabāti sevišķi svarīgie 1999., 2000. un 2001. gada nolīgumi ar Krieviju; aicina ASV ratificēt Kodolizmēģinājumu vispārējā aizlieguma līgumu, uzskatot to par nozīmīgu soli ceļā uz kodolieroču operacionālās nozīmes samazināšanu;

| 18. | aicina ES dalībvalstis un ASV kopīgi izstrādāt jaunas idejas, lai stiprinātu ES un NATO partnerību un definētu tai jaunus principus, paplašinot “Berlīne Plus” darbības jomu, jo ir vajadzīga plašāka sadarbība Afganistānā; pauž viedokli, ka centieni pielāgot un uzlabot Eiropas drošības stratēģiju ir jāsaista ar sākotnējām sarunām par jaunu NATO stratēģisko koncepciju; uzsver NATO nozīmi, jo šī organizācija ir svarīgākais forums drošības apspriedēm starp Eiropu un ASV, kā arī ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas nozīmi, jo tā stiprina ES spēju stāties pretī gan pastāvošajiem, gan nākotnē iespējamiem 21. gadsimta drošības draudiem; atzinīgi vērtē to, ka Bukarestē notikušajā NATO sammitā ASV atzina, ka spēcīgas NATO alianses izveidei ir nepieciešama arī spēcīga Eiropas aizsardzības kapacitāte; iesaka izvērst jau pastāvošās NATO un ES attiecības drošības jautājumos, turpinot ievērot abu organizāciju darbības neatkarību; |
| --- | --- |

18.

aicina ES dalībvalstis un ASV kopīgi izstrādāt jaunas idejas, lai stiprinātu ES un NATO partnerību un definētu tai jaunus principus, paplašinot “Berlīne Plus” darbības jomu, jo ir vajadzīga plašāka sadarbība Afganistānā; pauž viedokli, ka centieni pielāgot un uzlabot Eiropas drošības stratēģiju ir jāsaista ar sākotnējām sarunām par jaunu NATO stratēģisko koncepciju; uzsver NATO nozīmi, jo šī organizācija ir svarīgākais forums drošības apspriedēm starp Eiropu un ASV, kā arī ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas nozīmi, jo tā stiprina ES spēju stāties pretī gan pastāvošajiem, gan nākotnē iespējamiem 21. gadsimta drošības draudiem; atzinīgi vērtē to, ka Bukarestē notikušajā NATO sammitā ASV atzina, ka spēcīgas NATO alianses izveidei ir nepieciešama arī spēcīga Eiropas aizsardzības kapacitāte; iesaka izvērst jau pastāvošās NATO un ES attiecības drošības jautājumos, turpinot ievērot abu organizāciju darbības neatkarību;

| 19. | uzskata, ka ASV plāns izvietot Eiropā pretraķešu sistēmu šobrīd var traucēt starptautiskajiem atbruņošanās pasākumiem; pauž bažas par Krievijas lēmumu pārtraukt ievērot saistības, kas tai paredzētas Līgumā par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā; uzsver, ka šie abi jautājumi ietekmē visu Eiropas iedzīvotāju drošību, un tādēļ tos nevar izlemt divpusējās sarunās starp ASV un atsevišķām Eiropas valstīm; šajā sakarībā min Bukarestes augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju, kuru publiskoja Ziemeļatlantijas Padomes pēdējā sanāksmē 2008. gada 3. aprīlī un kurā prasīts izveidot vispusīgu pretraķešu aizsardzības arhitektūru, ietverot tās darbības jomā visu sabiedroto valstu teritoriju; aicina Padomi un dalībvalstis izveidot sistēmu, kuras mērķis ir iesaistīt sarunās par šo jautājumu visas ES dalībvalstis un NATO; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ASV plāns izvietot Eiropā pretraķešu sistēmu šobrīd var traucēt starptautiskajiem atbruņošanās pasākumiem; pauž bažas par Krievijas lēmumu pārtraukt ievērot saistības, kas tai paredzētas Līgumā par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā; uzsver, ka šie abi jautājumi ietekmē visu Eiropas iedzīvotāju drošību, un tādēļ tos nevar izlemt divpusējās sarunās starp ASV un atsevišķām Eiropas valstīm; šajā sakarībā min Bukarestes augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju, kuru publiskoja Ziemeļatlantijas Padomes pēdējā sanāksmē 2008. gada 3. aprīlī un kurā prasīts izveidot vispusīgu pretraķešu aizsardzības arhitektūru, ietverot tās darbības jomā visu sabiedroto valstu teritoriju; aicina Padomi un dalībvalstis izveidot sistēmu, kuras mērķis ir iesaistīt sarunās par šo jautājumu visas ES dalībvalstis un NATO;

| 20. | gaida ES un ASV attiecību drošības aspekta atkārtotu novērtējumu, ņemot vērā NATO stratēģiskās pārskatīšanas rezultātus, atjaunināto Eiropas drošības stratēģiju un to, ka darbu sāks jauna ASV administrācija; |
| --- | --- |

20.

gaida ES un ASV attiecību drošības aspekta atkārtotu novērtējumu, ņemot vērā NATO stratēģiskās pārskatīšanas rezultātus, atjaunināto Eiropas drošības stratēģiju un to, ka darbu sāks jauna ASV administrācija;

Attīstības sadarbība un pārtikas cenas

| 21. | prasa palielināt ārkārtas palīdzību, lai novērstu reālos draudus, ko pasaules nabadzīgākajiem iedzīvotājiem rada pārtikas cenu palielināšanās; tomēr atzīst, ka ar naudu vien nepietiks, un tādēļ aicina Padomi, Komisiju un ASV Kongresu un administrāciju pievērsties strukturālām problēmām, piemēram, nepietiekamām investīcijām lauksaimniecībā, un prasa, lai ES, ASV un daudzpusējās organizācijas izveido saskaņotu vispārēju pieeju, kurā jāparedz godīgāki tirdzniecības noteikumi un investīciju palielināšana jaunattīstības valstu lauksaimniecībā, sevišķi koncentrējoties uz nelieliem ražotājiem un sievietēm; aicina finansējuma devējus atbalstīt drošības tīklus visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām un iesaistīties šādu tīklu finansēšanā; aicina ES un ASV līderus aktīvi atbalstīt ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-Mūna vadībā izveidoto Augsta līmeņa Darba grupu cīņai pret pasaules pārtikas krīzi un iesaistīties šīs grupas darbībā; |
| --- | --- |

21.

prasa palielināt ārkārtas palīdzību, lai novērstu reālos draudus, ko pasaules nabadzīgākajiem iedzīvotājiem rada pārtikas cenu palielināšanās; tomēr atzīst, ka ar naudu vien nepietiks, un tādēļ aicina Padomi, Komisiju un ASV Kongresu un administrāciju pievērsties strukturālām problēmām, piemēram, nepietiekamām investīcijām lauksaimniecībā, un prasa, lai ES, ASV un daudzpusējās organizācijas izveido saskaņotu vispārēju pieeju, kurā jāparedz godīgāki tirdzniecības noteikumi un investīciju palielināšana jaunattīstības valstu lauksaimniecībā, sevišķi koncentrējoties uz nelieliem ražotājiem un sievietēm; aicina finansējuma devējus atbalstīt drošības tīklus visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām un iesaistīties šādu tīklu finansēšanā; aicina ES un ASV līderus aktīvi atbalstīt ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-Mūna vadībā izveidoto Augsta līmeņa Darba grupu cīņai pret pasaules pārtikas krīzi un iesaistīties šīs grupas darbībā;

| 22. | atzinīgi vērtē ASV administrācijas iniciatīvu pārveidot pārtikas atbalstu par nesaistītu palīdzību un uzskata, ka šī iniciatīva ir pirmais būtiskais pasākums, lai reformētu visu pārtikas atbalsta programmu, pilnībā ņemot vērā vajadzību aktīvi atbalstīt pārtikas nodrošinājuma palielināšanu reģionālā un vietējā līmenī, ko iepriekš bieži vien apdraudēja ASV saistītais pārtikas atbalsts; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē ASV administrācijas iniciatīvu pārveidot pārtikas atbalstu par nesaistītu palīdzību un uzskata, ka šī iniciatīva ir pirmais būtiskais pasākums, lai reformētu visu pārtikas atbalsta programmu, pilnībā ņemot vērā vajadzību aktīvi atbalstīt pārtikas nodrošinājuma palielināšanu reģionālā un vietējā līmenī, ko iepriekš bieži vien apdraudēja ASV saistītais pārtikas atbalsts;

| 23. | aicina Komisiju pievērst uzmanību jautājumam par nepieciešamību novirzīt lielāko daļu no ES un ASV attīstības palīdzības budžeta lauksaimniecības pētniecībai un lauksaimnieku apmācībai un labākās prakses apmaiņai, lai turpinātu ieviest tādas efektīvas un ilgtspējīgas augkopības sistēmas kā augseka, jauktu kultūru audzēšana un vietējiem apstākļiem pielāgota ne-ĢMO (ģenētiski modificēts organisms) augu un dzīvnieku audzēšana, lai ilgtermiņā un ar nelieliem energoresursiem nodrošinātu stabilu vietējo pārtikas apgādi un pareizas lauksaimniecības sistēmas; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju pievērst uzmanību jautājumam par nepieciešamību novirzīt lielāko daļu no ES un ASV attīstības palīdzības budžeta lauksaimniecības pētniecībai un lauksaimnieku apmācībai un labākās prakses apmaiņai, lai turpinātu ieviest tādas efektīvas un ilgtspējīgas augkopības sistēmas kā augseka, jauktu kultūru audzēšana un vietējiem apstākļiem pielāgota ne-ĢMO (ģenētiski modificēts organisms) augu un dzīvnieku audzēšana, lai ilgtermiņā un ar nelieliem energoresursiem nodrošinātu stabilu vietējo pārtikas apgādi un pareizas lauksaimniecības sistēmas;

| 24. | pauž nožēlu par ASV valdības lēmumu samazināt finansiālo atbalstu ANO Iedzīvotāju fondam (UNFPA); norāda, ka UNFPA ir būtiska nozīme, lai panāktu brīvprātīgu dzimstības līmeņa samazināšanos mazāk attīstītajās valstīs; uzskata, ka iespēja iegūt kontracepcijas līdzekļus un piekļuve reproduktīvās veselības dienestiem, meiteņu un sieviešu iespēju veicināšana un mātes un bērna veselības sekmēšana ir būtiskas stratēģijas, lai bremzētu iedzīvotāju pieaugumu un saglabātu resursu ilgtspēju; tādēļ mudina ASV valdību palielināt finansiālo atbalstu UNFPA; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu par ASV valdības lēmumu samazināt finansiālo atbalstu ANO Iedzīvotāju fondam (UNFPA); norāda, ka UNFPA ir būtiska nozīme, lai panāktu brīvprātīgu dzimstības līmeņa samazināšanos mazāk attīstītajās valstīs; uzskata, ka iespēja iegūt kontracepcijas līdzekļus un piekļuve reproduktīvās veselības dienestiem, meiteņu un sieviešu iespēju veicināšana un mātes un bērna veselības sekmēšana ir būtiskas stratēģijas, lai bremzētu iedzīvotāju pieaugumu un saglabātu resursu ilgtspēju; tādēļ mudina ASV valdību palielināt finansiālo atbalstu UNFPA;

| 25. | aicina ES un ASV par starptautiskās attīstības politikas galveno uzdevumu uzskatīt Tūkstošgades attīstības mērķus; mudina Padomi, Komisiju, dalībvalstis un ASV sniegt lielāku atbalstu jaunattīstības valstīm, lai saglabātu ticamību attiecībā uz savu apņemšanos palielināt atbalstu; atzīst, ka ASV pastiprināti iesaistījusies gan attīstības palīdzībā kopumā, gan — jo īpaši — palīdzībā Āfrikai; mudina ASV prezidentu savu amata pilnvaru pēdējā gadā mēģināt panākt vērienīgus rezultātus G8 sanāksmē Japānā 2008. gada jūlijā un ANO Tūkstošgades attīstības mērķu augstākā līmeņa sanāksmē, kas 2008. gada septembrī notiks Ņujorkā; aicina Eiropas Savienību kā galveno jautājumu Eiropadomes 2008. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes darba kārtībā saglabāt Tūkstošgades attīstības mērķus un ikgadējos grafikus 0,7 % līmeņa sasniegšanai attiecībā uz oficiālās attīstības palīdzības apjomu; |
| --- | --- |

25.

aicina ES un ASV par starptautiskās attīstības politikas galveno uzdevumu uzskatīt Tūkstošgades attīstības mērķus; mudina Padomi, Komisiju, dalībvalstis un ASV sniegt lielāku atbalstu jaunattīstības valstīm, lai saglabātu ticamību attiecībā uz savu apņemšanos palielināt atbalstu; atzīst, ka ASV pastiprināti iesaistījusies gan attīstības palīdzībā kopumā, gan — jo īpaši — palīdzībā Āfrikai; mudina ASV prezidentu savu amata pilnvaru pēdējā gadā mēģināt panākt vērienīgus rezultātus G8 sanāksmē Japānā 2008. gada jūlijā un ANO Tūkstošgades attīstības mērķu augstākā līmeņa sanāksmē, kas 2008. gada septembrī notiks Ņujorkā; aicina Eiropas Savienību kā galveno jautājumu Eiropadomes 2008. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes darba kārtībā saglabāt Tūkstošgades attīstības mērķus un ikgadējos grafikus 0,7 % līmeņa sasniegšanai attiecībā uz oficiālās attīstības palīdzības apjomu;

Starptautiskās attiecības

| 26. | uzsver, ka miera un stabilitātes nodrošināšanai Tuvajos Austrumos sevišķi būtiski ir panākt Izraēlas un Palestīnas konflikta risinājumu; atgādina pusēm, ka Anapolisas konferencē tās apņēmās godprātīgi risināt sarunas, lai līdz 2008. gada beigām noslēgtu miera līgumu, kas atrisinātu visus neskaidros jautājumus; atkārtoti uzsver Arābu valstu miera iniciatīvas nozīmi un mudina ES un ASV nodrošināt Arābu valstu partneru konstruktīvu iesaistīšanu; atkārtoti aicina Izraēlu pārtraukt jebkādu apmetņu veidošanu, tostarp šo apmetņu palielināšanu, un nojaukt kopš 2001. gada marta uzbūvētos apmetņu paplašinājumus; atkārtoti pauž dziļas bažas par humanitāro un politisko krīzi Gazas joslā un šīs krīzes iespējamajām smagajām sekām; prasa nekavējoties izbeigt to, ka palestīniešu kaujinieki no Gazas joslas ar raķetēm apšauda Izraēlas teritoriju; pilnībā atbalsta Ēģiptes centienus pārtraukt varmācību un panākt risinājumu, lai varētu atkal atvērt visus robežšķērsošanas punktus; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka miera un stabilitātes nodrošināšanai Tuvajos Austrumos sevišķi būtiski ir panākt Izraēlas un Palestīnas konflikta risinājumu; atgādina pusēm, ka Anapolisas konferencē tās apņēmās godprātīgi risināt sarunas, lai līdz 2008. gada beigām noslēgtu miera līgumu, kas atrisinātu visus neskaidros jautājumus; atkārtoti uzsver Arābu valstu miera iniciatīvas nozīmi un mudina ES un ASV nodrošināt Arābu valstu partneru konstruktīvu iesaistīšanu; atkārtoti aicina Izraēlu pārtraukt jebkādu apmetņu veidošanu, tostarp šo apmetņu palielināšanu, un nojaukt kopš 2001. gada marta uzbūvētos apmetņu paplašinājumus; atkārtoti pauž dziļas bažas par humanitāro un politisko krīzi Gazas joslā un šīs krīzes iespējamajām smagajām sekām; prasa nekavējoties izbeigt to, ka palestīniešu kaujinieki no Gazas joslas ar raķetēm apšauda Izraēlas teritoriju; pilnībā atbalsta Ēģiptes centienus pārtraukt varmācību un panākt risinājumu, lai varētu atkal atvērt visus robežšķērsošanas punktus;

| 27. | atzinīgi vērtē paziņojumu, ka Sīrija un Izraēla ir uzsākušas netiešas miera sarunas, kuras tiek risinātas ar Turcijas starpniecību; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē paziņojumu, ka Sīrija un Izraēla ir uzsākušas netiešas miera sarunas, kuras tiek risinātas ar Turcijas starpniecību;

| 28. | atzinīgi vērtē Michel Suleiman ievēlēšanu Libānas prezidenta amatā; uzsver Libānas stabilitātes, suverenitātes, neatkarības un teritoriālās integritātes nozīmi; mudina puses pilnībā īstenot Dohā panākto vienošanos un aicina ES un ASV atbalstīt visus šim mērķim veltītos centienus; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Michel Suleiman ievēlēšanu Libānas prezidenta amatā; uzsver Libānas stabilitātes, suverenitātes, neatkarības un teritoriālās integritātes nozīmi; mudina puses pilnībā īstenot Dohā panākto vienošanos un aicina ES un ASV atbalstīt visus šim mērķim veltītos centienus;

| 29. | uzsver, ka gan eiroatlantiskā drošība, gan plašāka starptautiskā drošība ir cieši saistīta ar Afganistānas kā miermīlīgas un demokrātiskas valsts nākotni, kurā ievēro cilvēktiesības un kurā nepastāv terorisma draudi; tādēļ atzinīgi vērtē NATO pamatīgo ilgtermiņa ieguldījumu Afganistānā, kā tas ir uzsvērts ISAF (starptautisko miera uzturēšanas spēku) “Jaunajā stratēģiskajā redzējumā”, kā arī starptautiskās sabiedrības visaptverošo pieeju, apvienojot civilos un militāros spēkus, tostarp ES Policijas misiju (EUPOL), kura ir daļa no vispārējās ES darbības Afganistānā un saskaņotas ES pieejas, kura ietver ES Īpašā pārstāvja sniegtās politikas ievirzes, kā arī rekonstrukcijas centienus, kurus, cita starpā, vada Komisija; aicina ES un ASV veikt steidzamus pasākumus, lai palielinātu, uzlabotu un labāk koordinētu attīstības palīdzību Afganistānai, šajā nolūkā novirzot iespējami daudz līdzekļu Afganistānas iestādēm un pieredzes bagātām nevalstiskām organizācijām; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka gan eiroatlantiskā drošība, gan plašāka starptautiskā drošība ir cieši saistīta ar Afganistānas kā miermīlīgas un demokrātiskas valsts nākotni, kurā ievēro cilvēktiesības un kurā nepastāv terorisma draudi; tādēļ atzinīgi vērtē NATO pamatīgo ilgtermiņa ieguldījumu Afganistānā, kā tas ir uzsvērts ISAF (starptautisko miera uzturēšanas spēku) “Jaunajā stratēģiskajā redzējumā”, kā arī starptautiskās sabiedrības visaptverošo pieeju, apvienojot civilos un militāros spēkus, tostarp ES Policijas misiju (EUPOL), kura ir daļa no vispārējās ES darbības Afganistānā un saskaņotas ES pieejas, kura ietver ES Īpašā pārstāvja sniegtās politikas ievirzes, kā arī rekonstrukcijas centienus, kurus, cita starpā, vada Komisija; aicina ES un ASV veikt steidzamus pasākumus, lai palielinātu, uzlabotu un labāk koordinētu attīstības palīdzību Afganistānai, šajā nolūkā novirzot iespējami daudz līdzekļu Afganistānas iestādēm un pieredzes bagātām nevalstiskām organizācijām;

| 30. | aicina Padomi uzsākt dialogu ar ASV par Irākas jautājumu un paust ES uzskatus par tās stratēģisko nozīmi šajā valstī, kā arī turpināt atbalstīt starptautiskās sabiedrības nozīmes daudzpusējības izvēršanu Irākā, pilnībā izmantojot ANO paplašinātās pilnvaras saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1770(2007); |
| --- | --- |

30.

aicina Padomi uzsākt dialogu ar ASV par Irākas jautājumu un paust ES uzskatus par tās stratēģisko nozīmi šajā valstī, kā arī turpināt atbalstīt starptautiskās sabiedrības nozīmes daudzpusējības izvēršanu Irākā, pilnībā izmantojot ANO paplašinātās pilnvaras saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1770(2007);

| 31. | uzsver, ka turpinās kopēja iesaistīšanās Balkānu reģiona drošībā un stabilitātē; atzinīgi vērtē NATO Starptautisko miera uzturēšanas spēku Kosovā (KFOR) ātro, objektīvo un efektīvo darbu nesenajā vardarbības uzliesmojumā Kosovā un uzsver, ka KFOR, pamatojoties uz ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1244(1999), ir jāpaliek Kosovā, lai nodrošinātu drošu vidi, tostarp pārvietošanās brīvību visiem cilvēkiem un visiem Kosovā izvietotajiem starptautiskajiem spēkiem; šajā sakarībā uzsver, ka ES Kosovā veic nozīmīgus uzdevumus, atzinīgi vērtē EULEX izveidošanu un prasa EULEX klātbūtni visā Kosovas teritorijā; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka turpinās kopēja iesaistīšanās Balkānu reģiona drošībā un stabilitātē; atzinīgi vērtē NATO Starptautisko miera uzturēšanas spēku Kosovā (KFOR) ātro, objektīvo un efektīvo darbu nesenajā vardarbības uzliesmojumā Kosovā un uzsver, ka KFOR, pamatojoties uz ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1244(1999), ir jāpaliek Kosovā, lai nodrošinātu drošu vidi, tostarp pārvietošanās brīvību visiem cilvēkiem un visiem Kosovā izvietotajiem starptautiskajiem spēkiem; šajā sakarībā uzsver, ka ES Kosovā veic nozīmīgus uzdevumus, atzinīgi vērtē EULEX izveidošanu un prasa EULEX klātbūtni visā Kosovas teritorijā;

| 32. | uzskata, ka ES un ASV steidzamā kārtā jāpievēršas īstermiņa drošības problēmām un ilgtermiņā — Kosovas attīstības problēmām, tiecoties panākt kopējo mērķi, proti, funkcionālu valsti, etniski daudzveidīgu sabiedrību, darbotiesspējīgas iestādes un tiesiskuma ievērošanu; atzinīgi vērtē to, ka EULEX misijā Kosovā pirmo reizi piedalīsies ASV policisti; atzīmē, ka ASV administrācija nosūtīs piedalīties Kosovas operācijā virkni valsts departamenta darbinieku un līgumpartneru un segs 25 % no Starptautiskā Civilā biroja (ICO) pamatdarbības izmaksām, savukārt pārējās izmaksas segs Eiropas Komisija un citas valstis; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ES un ASV steidzamā kārtā jāpievēršas īstermiņa drošības problēmām un ilgtermiņā — Kosovas attīstības problēmām, tiecoties panākt kopējo mērķi, proti, funkcionālu valsti, etniski daudzveidīgu sabiedrību, darbotiesspējīgas iestādes un tiesiskuma ievērošanu; atzinīgi vērtē to, ka EULEX misijā Kosovā pirmo reizi piedalīsies ASV policisti; atzīmē, ka ASV administrācija nosūtīs piedalīties Kosovas operācijā virkni valsts departamenta darbinieku un līgumpartneru un segs 25 % no Starptautiskā Civilā biroja (ICO) pamatdarbības izmaksām, savukārt pārējās izmaksas segs Eiropas Komisija un citas valstis;

| 33. | prasa saskaņot rīcību Ķīnas jautājumā, jo īpaši ņemot vērā to, ka steidzami jāatrod iespējas veicināt demokrātiju šajā valstī, kliedēt saspīlējumu attiecībās ar kaimiņvalstīm un sekmēt dialogu starp Pekinas varas iestādēm un Dalailamu, lai panāktu reālu attīstību Tibetas jautājumā; |
| --- | --- |

33.

prasa saskaņot rīcību Ķīnas jautājumā, jo īpaši ņemot vērā to, ka steidzami jāatrod iespējas veicināt demokrātiju šajā valstī, kliedēt saspīlējumu attiecībās ar kaimiņvalstīm un sekmēt dialogu starp Pekinas varas iestādēm un Dalailamu, lai panāktu reālu attīstību Tibetas jautājumā;

| 34. | aicina Padomi vēlreiz kopā ar ASV pievērsties jautājumam par SKK kā starptautisko tiesību fundamentālu balstu; gatavojoties SKK pārskata konferencei 2009. gadā, gaida no nākamās ASV valdības konstruktīvāku attieksmi pret SKK Statūtu ratifikāciju, kā arī aktīvu līdzdarbību vienošanās panākšanā par joprojām aktuālo agresijas nozieguma definēšanu, kā noteikts Romas statūtu 5. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

34.

aicina Padomi vēlreiz kopā ar ASV pievērsties jautājumam par SKK kā starptautisko tiesību fundamentālu balstu; gatavojoties SKK pārskata konferencei 2009. gadā, gaida no nākamās ASV valdības konstruktīvāku attieksmi pret SKK Statūtu ratifikāciju, kā arī aktīvu līdzdarbību vienošanās panākšanā par joprojām aktuālo agresijas nozieguma definēšanu, kā noteikts Romas statūtu 5. panta 2. punktā;

| 35. | atkārtoti pauž nosodījumu nāvessodam; aicina ASV valdību un visus ASV štatus atcelt nāvessodu; pauž nožēlu par ASV Augstākās tiesas nesen pieņemto lēmumu tomēr atļaut nāvējošas injekcijas metodi, tādējādi paverot ceļu nāvessoda izpildes atsākšanai; |
| --- | --- |

35.

atkārtoti pauž nosodījumu nāvessodam; aicina ASV valdību un visus ASV štatus atcelt nāvessodu; pauž nožēlu par ASV Augstākās tiesas nesen pieņemto lēmumu tomēr atļaut nāvējošas injekcijas metodi, tādējādi paverot ceļu nāvessoda izpildes atsākšanai;

| 36. | iesaka veikt pasākumus, lai stiprinātu transatlantiskās attiecības ar ASV, izmantojot jaunu transatlantisko partnerattiecību nolīgumu, kas aizstātu patlaban pastāvošo Jauno transatlantisko programmu; šajā sakarībā ierosina izveidot šāda transatlantisko partnerattiecību nolīguma regulāras pārskatīšanas mehānismu, ar kura palīdzību ES un ASV eksperti pastāvīgi censtos uzlabot transatlantiskās partnerattiecības, lai izmantotu visas to sniegtās iespējas; uzsver, ka visa šā procesa pilnīga īstenošana būs iespējama tikai tad, ja visos līmeņos plaši iesaistīs ASV Kongresu, Parlamentu un dalībvalstu parlamentus, un ka pašreizējā parlamentu sadarbība pakāpeniski jāpārveido par de facto transatlantisku asambleju; |
| --- | --- |

36.

iesaka veikt pasākumus, lai stiprinātu transatlantiskās attiecības ar ASV, izmantojot jaunu transatlantisko partnerattiecību nolīgumu, kas aizstātu patlaban pastāvošo Jauno transatlantisko programmu; šajā sakarībā ierosina izveidot šāda transatlantisko partnerattiecību nolīguma regulāras pārskatīšanas mehānismu, ar kura palīdzību ES un ASV eksperti pastāvīgi censtos uzlabot transatlantiskās partnerattiecības, lai izmantotu visas to sniegtās iespējas; uzsver, ka visa šā procesa pilnīga īstenošana būs iespējama tikai tad, ja visos līmeņos plaši iesaistīs ASV Kongresu, Parlamentu un dalībvalstu parlamentus, un ka pašreizējā parlamentu sadarbība pakāpeniski jāpārveido par de facto transatlantisku asambleju;

*

* *

| 37. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam. |
| --- | --- |

37.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam.

---

(1)  OV C 298 E, 8.12.2006., 226. lpp.

(2)  OV C 298 E, 8.12.2006., 235. lpp.

(3)  OV C 74 E, 20.3.2008., 670. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0192.

(5)  OV C 280 E, 18.11.2006., 120. lpp.

(6)  OV C 313 E, 20.12.2006., 439. lpp.

(7)  OV C 287 E, 29.11.2007., 344. lpp.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/39

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsBarselonas process “Savienība Vidusjūras reģionam”

P6_TA(2008)0257

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Barselonas procesu “Savienība Vidusjūras reģionam”

2009/C 285 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Barselonas deklarāciju, kuru pieņēma Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru sanāksmē Barselonā 1995. gada 27.—28. novembrī un ar kuru nosaka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Barselonas procesu “Savienība Vidusjūras reģionam” (COM(2008)0319),

ņemot vērā to, ka 2008. gada 13. un 14. marta Briseles Eiropadome apstiprināja Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” izveides principu,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas (EMPA) prezi dentūras galīgo deklarāciju un ieteikumus, ko tā pieņēma ceturtajā plenārsēdē 2008. gada 27.—28. martā Atēnās,

ņemot vērā 2003. gada 2.—3. decembrī Neapolē un 2007. gada 5.—6. novembrī Lisabonā notikušo Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru sanāksmju secinājumus,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) nostiprināšanu (COM(2006)0726),

ņemot vērā secinājumus, kas tika izdarīti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmē, kura par godu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības desmitajai gadadienai notika 2005. gada 27.—28. novembrī Barselonā,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Jauna impulsa piešķiršana ES darbībām cilvēktiesību un demokratizācijas jomā kopā ar Vidusjūras reģiona partneriem — stratēģiskās pamatnostādnes” (COM(2003)0294),

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona politiku un it īpaši 2007. gada 15. marta rezolūciju (1),

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Vidusjūras reģions un Tuvie un Vidējie Austrumi ir ES stratēģiski nozīmīgas teritorijas un tā kā ir nepieciešama tāda Vidusjūras reģiona politika, kas pamatojas uz solidaritāti, dialogu, sadarbību un apmaiņu, lai atrisinātu kopējās problēmas un sasniegtu miera, stabilitātes un kopējas labklājības zonas izveides mērķi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Vidusjūras reģions un Tuvie un Vidējie Austrumi ir ES stratēģiski nozīmīgas teritorijas un tā kā ir nepieciešama tāda Vidusjūras reģiona politika, kas pamatojas uz solidaritāti, dialogu, sadarbību un apmaiņu, lai atrisinātu kopējās problēmas un sasniegtu miera, stabilitātes un kopējas labklājības zonas izveides mērķi;

| B. | tā kā Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” inaugurācijas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2008. gada 13. jūlijā Parīzē, būtu jānosaka skaidras vadlīnijas tam, kā pilnveidot ES daudzpusējās attiecības ar Vidusjūras reģiona partneriem, tostarp nostiprinot darba metodes un palielinot kopējo atbildību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” inaugurācijas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2008. gada 13. jūlijā Parīzē, būtu jānosaka skaidras vadlīnijas tam, kā pilnveidot ES daudzpusējās attiecības ar Vidusjūras reģiona partneriem, tostarp nostiprinot darba metodes un palielinot kopējo atbildību;

| C. | norādot, ka pienācīgi jāņem vērā Barselonas procesa sasniegumu un trūkumu analīze, lai varētu efektīvi pārskatīt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecības un dot jaunu impulsu Barselonas procesam; šajā sakarā uzsverot to grūtību risināšanas nozīmīgumu, ar kurām nākas saskarties sadarbības izvēršanā un Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerības padziļināšanā, proti, ieilgušie konflikti Tuvajos un Vidējos Austrumos, nopietna politiskā saspīlējuma situācijas reģionā, piemēram, Rietumsahārā, būtiska progresa trūkums demokrātijas un cilvēktiesību jomā un sabiedrības neinformētība par šo procesu; |
| --- | --- |

C.

norādot, ka pienācīgi jāņem vērā Barselonas procesa sasniegumu un trūkumu analīze, lai varētu efektīvi pārskatīt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecības un dot jaunu impulsu Barselonas procesam; šajā sakarā uzsverot to grūtību risināšanas nozīmīgumu, ar kurām nākas saskarties sadarbības izvēršanā un Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerības padziļināšanā, proti, ieilgušie konflikti Tuvajos un Vidējos Austrumos, nopietna politiskā saspīlējuma situācijas reģionā, piemēram, Rietumsahārā, būtiska progresa trūkums demokrātijas un cilvēktiesību jomā un sabiedrības neinformētība par šo procesu;

| D. | tā kā, neraugoties uz nepietiekamajiem sasniegumiem salīdzinājumā ar sākotnējiem mērķiem, Barselonas procesu visumā var vērtēt kā tādu, kam ir potenciāls, kurš ir optimāli jāizmanto, |
| --- | --- |

D.

tā kā, neraugoties uz nepietiekamajiem sasniegumiem salīdzinājumā ar sākotnējiem mērķiem, Barselonas procesu visumā var vērtēt kā tādu, kam ir potenciāls, kurš ir optimāli jāizmanto,

| 1. | atzinīgi vērtē iepriekšminēto Eiropas Komisijas paziņojumu par Barselonas procesu “Savienība Vidusjūras reģionam” un atbalsta šīs jaunās iniciatīvas mērķi dot svaigu politisku un praktisku impulsu ES daudzpusējām attiecībām ar Vidusjūras reģiona partneriem, uzlabojot politiskās attiecības, paplašinot kopēju līdzdalību un atbildību, uzņemoties vairāk kopīgu pienākumu un izstrādājot tādus reģionālus projektus, kas atbilst reģiona iedzīvotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē iepriekšminēto Eiropas Komisijas paziņojumu par Barselonas procesu “Savienība Vidusjūras reģionam” un atbalsta šīs jaunās iniciatīvas mērķi dot svaigu politisku un praktisku impulsu ES daudzpusējām attiecībām ar Vidusjūras reģiona partneriem, uzlabojot politiskās attiecības, paplašinot kopēju līdzdalību un atbildību, uzņemoties vairāk kopīgu pienākumu un izstrādājot tādus reģionālus projektus, kas atbilst reģiona iedzīvotāju vajadzībām;

| 2. | uzskata, ka Barselonas procesam jāsniedz jauns impulss, lai uzlabotu tā publisko tēlu un lai iedzīvotājiem, it īpaši Vidusjūras dienvidu krasta iedzīvotājiem, sniegtu labāku priekšstatu par materiālo labumu, ko viņi varētu gūt no šī procesa; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Barselonas procesam jāsniedz jauns impulss, lai uzlabotu tā publisko tēlu un lai iedzīvotājiem, it īpaši Vidusjūras dienvidu krasta iedzīvotājiem, sniegtu labāku priekšstatu par materiālo labumu, ko viņi varētu gūt no šī procesa;

| 3. | atbalsta viedokli par nepieciešamību pārskatīt un atjaunināt Barselonas procesu, kam arī turpmāk jābūt galvenajam elementam ES sadarbībā ar Vidusjūras reģionu, jo tas ir vienīgais forums, kurā visi tās Vidusjūras reģiona partneri apmainās viedokļiem un iesaistās konstruktīvā dialogā; uzskata Barselonas deklarāciju, tās mērķus un sadarbības jomas par pavērsienu šajās attiecībās; pauž cerību, ka jaunās iniciatīvas pamatā būs Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības sasniegumi, kas šim procesam sniegs pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

3.

atbalsta viedokli par nepieciešamību pārskatīt un atjaunināt Barselonas procesu, kam arī turpmāk jābūt galvenajam elementam ES sadarbībā ar Vidusjūras reģionu, jo tas ir vienīgais forums, kurā visi tās Vidusjūras reģiona partneri apmainās viedokļiem un iesaistās konstruktīvā dialogā; uzskata Barselonas deklarāciju, tās mērķus un sadarbības jomas par pavērsienu šajās attiecībās; pauž cerību, ka jaunās iniciatīvas pamatā būs Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības sasniegumi, kas šim procesam sniegs pievienoto vērtību;

| 4. | tāpēc aicina tās valstis, kuras nav Barselona procesa dalībnieces, atbalstīt Barselonas acquis, lai varētu īstenot tos pašus mērķus; |
| --- | --- |

4.

tāpēc aicina tās valstis, kuras nav Barselona procesa dalībnieces, atbalstīt Barselonas acquis, lai varētu īstenot tos pašus mērķus;

| 5. | pauž stingru atbalstu ierosinātajai Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” virzībai, ko uzskata par Eiropas un Vidusjūras reģiona telpas nostiprināšanu, pamatojoties uz demokrātiskiem principiem un tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu, kurai vajadzētu veicināt ciešas partnerības izveidi ārpolitikas un drošības politikas jomā; |
| --- | --- |

5.

pauž stingru atbalstu ierosinātajai Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” virzībai, ko uzskata par Eiropas un Vidusjūras reģiona telpas nostiprināšanu, pamatojoties uz demokrātiskiem principiem un tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu, kurai vajadzētu veicināt ciešas partnerības izveidi ārpolitikas un drošības politikas jomā;

| 6. | aicina Padomi un Komisiju novērtēt jauno institūciju un šīs svarīgās jaunās iniciatīvas juridisko ietekmi, it īpaši saistībā ar Lisabonas līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Padomi un Komisiju novērtēt jauno institūciju un šīs svarīgās jaunās iniciatīvas juridisko ietekmi, it īpaši saistībā ar Lisabonas līguma noteikumiem;

| 7. | apliecina gatavību sadarboties, lai izveidotu Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” institucionālo sistēmu; norāda, ka, esot vienas no ES budžeta lēmējinstitūcijām statusā, būs līdzatbildīgs, lai jaunā sistēma un tās projekti būtu veiksmīgi; |
| --- | --- |

7.

apliecina gatavību sadarboties, lai izveidotu Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” institucionālo sistēmu; norāda, ka, esot vienas no ES budžeta lēmējinstitūcijām statusā, būs līdzatbildīgs, lai jaunā sistēma un tās projekti būtu veiksmīgi;

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu noteikt Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” līdzpriekšsēdētājus valstu vadītāju, valdības un ārlietu ministru līmenī un uzskata, ka tas palielinās līdzdalību un līdzatbildību Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu sadarbībā; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, ka prezidentūras līdzpriekšsēdētājam no ES jābūt ES kompetentās iestādes pārstāvim; uzsver, ka prezidentūras līdzpriekšsēdētājs no Vidusjūras reģiona ir vienprātīgi jāieceļ Vidusjūras reģiona partnervalstīm un ka prezidējošai valstij uz augstākā līmeņa un ministru sanāksmēm jāuzaicina visas valstis, kas ir Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” dalībnieces; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu noteikt Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” līdzpriekšsēdētājus valstu vadītāju, valdības un ārlietu ministru līmenī un uzskata, ka tas palielinās līdzdalību un līdzatbildību Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu sadarbībā; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, ka prezidentūras līdzpriekšsēdētājam no ES jābūt ES kompetentās iestādes pārstāvim; uzsver, ka prezidentūras līdzpriekšsēdētājs no Vidusjūras reģiona ir vienprātīgi jāieceļ Vidusjūras reģiona partnervalstīm un ka prezidējošai valstij uz augstākā līmeņa un ministru sanāksmēm jāuzaicina visas valstis, kas ir Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” dalībnieces;

| 9. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu izveidot pastāvīgu apvienoto komiteju ar mītnes vietu Briselē, kura sastāvētu no visu Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” dalībvalstu nozīmētiem pārstāvjiem, jo tai varētu būt nozīmīga loma institucionālās pārvaldības uzlabošanā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu izveidot pastāvīgu apvienoto komiteju ar mītnes vietu Briselē, kura sastāvētu no visu Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” dalībvalstu nozīmētiem pārstāvjiem, jo tai varētu būt nozīmīga loma institucionālās pārvaldības uzlabošanā;

| 10. | uzskata, ka ierosinātajam jaunajam sekretariātam jābūt integrētam Komisijas dienestos, tas varētu sastāvēt no amatpersonām, kas norīkotas no visām procesa dalībvalstīm, un tam jāsniedz pievienotā vērtība esošajām struktūrām, lai pastiprinātu šī procesa virzībai nepieciešamo administratīvo veiktspēju; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ierosinātajam jaunajam sekretariātam jābūt integrētam Komisijas dienestos, tas varētu sastāvēt no amatpersonām, kas norīkotas no visām procesa dalībvalstīm, un tam jāsniedz pievienotā vērtība esošajām struktūrām, lai pastiprinātu šī procesa virzībai nepieciešamo administratīvo veiktspēju;

| 11. | uzskata, ka ierosinātajam jaunajam sekretariātam jaunais Barselonas process “Savienība Vidusjūras reģionam” jāpadara atpazīstamāks attiecīgajos reģionos, apņēmīgi jākoncentrē uzmanība uz reģionāliem projektiem, kā arī jābūt spējīgam uzņemties atbildību par visu uzdevumu kopumu, lai nodrošinātu projektu pareizu pārvaldību; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ierosinātajam jaunajam sekretariātam jaunais Barselonas process “Savienība Vidusjūras reģionam” jāpadara atpazīstamāks attiecīgajos reģionos, apņēmīgi jākoncentrē uzmanība uz reģionāliem projektiem, kā arī jābūt spējīgam uzņemties atbildību par visu uzdevumu kopumu, lai nodrošinātu projektu pareizu pārvaldību;

| 12. | tomēr aicina Padomi un Komisiju prasīt no sekretariāta mītnes valsts uzticību Barselonas procesa demokrātiskajām un cilvēktiesību vērtībām; |
| --- | --- |

12.

tomēr aicina Padomi un Komisiju prasīt no sekretariāta mītnes valsts uzticību Barselonas procesa demokrātiskajām un cilvēktiesību vērtībām;

| 13. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu politiskā līmenī pastiprināt attiecības ar ES Vidusjūras reģiona partneriem, ik pēc diviem gadiem organizējot augstākā līmeņa sanāksmes saistībā ar Barselonas procesu “Savienība Vidusjūras reģionam”, lai pieņemtu politiskas deklarācijas un lēmumus par svarīgākajām programmām un projektiem, kas jāizstrādā reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu politiskā līmenī pastiprināt attiecības ar ES Vidusjūras reģiona partneriem, ik pēc diviem gadiem organizējot augstākā līmeņa sanāksmes saistībā ar Barselonas procesu “Savienība Vidusjūras reģionam”, lai pieņemtu politiskas deklarācijas un lēmumus par svarīgākajām programmām un projektiem, kas jāizstrādā reģionālā līmenī;

| 14. | uzskata, ka šo augstākā līmeņa sanāksmju sagatavošanā un norisē pilnībā jāiesaista EMPA; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka šo augstākā līmeņa sanāksmju sagatavošanā un norisē pilnībā jāiesaista EMPA;

| 15. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu attiecībā uz EMPA lomu, kurai vajadzētu kļūt par neatņemamu sastāvdaļu Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” institucionālajā sistēmā, veidojot tās parlamentāro dimensiju; uzsver to, ka ir jāstiprina demokrātiskā leģitimitāte, kā arī EMPA loma, jo šī struktūra ir vienīgā parlamentārā asambleja, kas apvieno 27 ES dalībvalstis un visas Tuvo un Vidējo Austrumu miera procesā iesaistītās puses; uzskata, ka EMPA kā padomdevējai struktūrai jābūt tiesībām sniegt priekšlikumus un veikt novērtējumus; atbalsta to valstu parlamentu pārstāvju dalību EMPA, kuras nav Barselonas procesa dalībnieces; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu attiecībā uz EMPA lomu, kurai vajadzētu kļūt par neatņemamu sastāvdaļu Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” institucionālajā sistēmā, veidojot tās parlamentāro dimensiju; uzsver to, ka ir jāstiprina demokrātiskā leģitimitāte, kā arī EMPA loma, jo šī struktūra ir vienīgā parlamentārā asambleja, kas apvieno 27 ES dalībvalstis un visas Tuvo un Vidējo Austrumu miera procesā iesaistītās puses; uzskata, ka EMPA kā padomdevējai struktūrai jābūt tiesībām sniegt priekšlikumus un veikt novērtējumus; atbalsta to valstu parlamentu pārstāvju dalību EMPA, kuras nav Barselonas procesa dalībnieces;

| 16. | atgādina, ka demokrātijas attīstība ir jāpanāk, atbalstot politiskas reformas, un uzsver, ka Eiropas demokratizācijas un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanas programmu ticamība ir atkarīga no stipra un redzama pilsoniskās sabiedrības un demokrātisko politisko organizāciju atbalsta Vidusjūras dienvidu piekrastes valstīs; aicina Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” institucionālajā sistēmā aktīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību un sociālo partneru pārstāvjus; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka demokrātijas attīstība ir jāpanāk, atbalstot politiskas reformas, un uzsver, ka Eiropas demokratizācijas un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanas programmu ticamība ir atkarīga no stipra un redzama pilsoniskās sabiedrības un demokrātisko politisko organizāciju atbalsta Vidusjūras dienvidu piekrastes valstīs; aicina Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” institucionālajā sistēmā aktīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību un sociālo partneru pārstāvjus;

| 17. | norāda, ka viens no svarīgākajiem Eiropas un Vidusjūras reģiona politikas mērķiem ir veicināt tiesiskumu, demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu un politisko plurālismu, un šajā sakarā uzskata, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība līdz šim nav sniegusi cerētos rezultātus cilvēktiesību jomā; tāpēc aicina Padomi un Komisiju šīs jaunās iniciatīvas mērķos skaidri nostiprināt cilvēktiesību ievērošanas un demokrātijas veicināšanu un vēl vairāk nostiprināt pašreizējo mehānismu īstenošanu, piemēram, asociācijas nolīgumos iekļauto cilvēktiesību klauzulu un mehānisma izveidi šīs klauzulas īstenošanai jaunās paaudzes nolīgumos, EKP divpusējos rīcības plānus un cilvēktiesību apakškomiteju izveidi; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka viens no svarīgākajiem Eiropas un Vidusjūras reģiona politikas mērķiem ir veicināt tiesiskumu, demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu un politisko plurālismu, un šajā sakarā uzskata, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība līdz šim nav sniegusi cerētos rezultātus cilvēktiesību jomā; tāpēc aicina Padomi un Komisiju šīs jaunās iniciatīvas mērķos skaidri nostiprināt cilvēktiesību ievērošanas un demokrātijas veicināšanu un vēl vairāk nostiprināt pašreizējo mehānismu īstenošanu, piemēram, asociācijas nolīgumos iekļauto cilvēktiesību klauzulu un mehānisma izveidi šīs klauzulas īstenošanai jaunās paaudzes nolīgumos, EKP divpusējos rīcības plānus un cilvēktiesību apakškomiteju izveidi;

| 18. | norāda, ka ES un Vidusjūras reģiona valstu sadarbība ir jāpaplašina, aptverot arī citas Vidusjūras piekrastes valstis, un uzsver, ka pilnībā jāatzīst citu valstu Vidusjūras identitāte; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka ES un Vidusjūras reģiona valstu sadarbība ir jāpaplašina, aptverot arī citas Vidusjūras piekrastes valstis, un uzsver, ka pilnībā jāatzīst citu valstu Vidusjūras identitāte;

| 19. | atgādina Komisijas ierosinātās iniciatīvas, piemēram, jūras transporta maģistrāles, Arābu Magriba autoceļa savienošanu, Vidusjūras reģiona sanāciju, civilo aizsardzību un Vidusjūras reģiona saules enerģijas plānu; pauž interesi par iespējām, izmantojot jaudīgas iekārtas, ražot elektrību no saules termiskās enerģijas Ziemeļāfrikas tuksnesī un iesaka diskusijai par šo tēmu piešķirt prioritāti Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” pirmajās sanāksmēs; atbalsta arī citus projektus, piemēram, ūdens atsāļošanu, lai uzlabotu dzeramā ūdens pieejamību, kas ir būtiski svarīga problēma daudzās Vidusjūras reģiona valstīs; |
| --- | --- |

19.

atgādina Komisijas ierosinātās iniciatīvas, piemēram, jūras transporta maģistrāles, Arābu Magriba autoceļa savienošanu, Vidusjūras reģiona sanāciju, civilo aizsardzību un Vidusjūras reģiona saules enerģijas plānu; pauž interesi par iespējām, izmantojot jaudīgas iekārtas, ražot elektrību no saules termiskās enerģijas Ziemeļāfrikas tuksnesī un iesaka diskusijai par šo tēmu piešķirt prioritāti Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” pirmajās sanāksmēs; atbalsta arī citus projektus, piemēram, ūdens atsāļošanu, lai uzlabotu dzeramā ūdens pieejamību, kas ir būtiski svarīga problēma daudzās Vidusjūras reģiona valstīs;

| 20. | uzsver, ka iespēja iesaistīties Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” projektos jānodrošina visām ieinteresētajām ES dalībvalstīm un Vidusjūras reģiona partnervalstīm, it īpaši ja tās ir ieinteresētās puses speciālos projektos vai jomās; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka iespēja iesaistīties Barselonas procesa “Savienība Vidusjūras reģionam” projektos jānodrošina visām ieinteresētajām ES dalībvalstīm un Vidusjūras reģiona partnervalstīm, it īpaši ja tās ir ieinteresētās puses speciālos projektos vai jomās;

| 21. | aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu un EMPA par šo reģionālo projektu attīstības gaitu un izskatīt parlamentu līmenī iesniegtos priekšlikumus un vērtējumus, lai uzlabotu šā procesa publisko tēlu un palielinātu tā absorbcijas spēju un pievienoto vērtību attiecībā uz šā reģiona iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu un EMPA par šo reģionālo projektu attīstības gaitu un izskatīt parlamentu līmenī iesniegtos priekšlikumus un vērtējumus, lai uzlabotu šā procesa publisko tēlu un palielinātu tā absorbcijas spēju un pievienoto vērtību attiecībā uz šā reģiona iedzīvotājiem;

| 22. | uzsver, ka ES un Vidusjūras reģiona valstu partnerība nedrīkst aprobežoties tikai ar ekonomikas un tirdzniecības jautājumiem; norāda, ka visi trīs “Barselonas pīlāri” ir savstarpēji cieši saistīti; norāda, ka jomās, kas saistītas ar pirmo pīlāru, kurš paredzēts, lai veicinātu “mieru, stabilitāti un pārticību”, un plānoto Miera un stabilitātes hartu, nav panākts vērā ņemams progress; uzsver, ka brīvās tirdzniecības zonas izveide un tirdzniecības liberalizācija nav pašmērķi un ka tie ir jāīsteno vienlaikus ar reģionālās sadarbības nostiprināšanu un integrāciju sociālajā un vides jomā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ES un Vidusjūras reģiona valstu partnerība nedrīkst aprobežoties tikai ar ekonomikas un tirdzniecības jautājumiem; norāda, ka visi trīs “Barselonas pīlāri” ir savstarpēji cieši saistīti; norāda, ka jomās, kas saistītas ar pirmo pīlāru, kurš paredzēts, lai veicinātu “mieru, stabilitāti un pārticību”, un plānoto Miera un stabilitātes hartu, nav panākts vērā ņemams progress; uzsver, ka brīvās tirdzniecības zonas izveide un tirdzniecības liberalizācija nav pašmērķi un ka tie ir jāīsteno vienlaikus ar reģionālās sadarbības nostiprināšanu un integrāciju sociālajā un vides jomā;

| 23. | norāda, ka ekonomikas politika jāvērtē ne tikai pēc tās ieguldījuma izaugsmē, bet arī pēc tās radīto darbavietu skaita un ieguldījuma nabadzības mazināšanā; šajā sakarā uzsver, ka jāpalielina ES atbalsts tām Vidusjūras reģiona partnervalstu programmām, kuru mērķis ir sekmēt ieguldījumu pieaugumam labvēlīgu apstākļu radīšanu, un ka jāmudina jaunieši dibināt mazos uzņēmumus, tostarp atvieglojot piekļuvi mikrokredītiem; tādēļ uzskata, ka jāpalielina Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instrumenta (FEMIP) atbalsts, tostarp informācijas kampaņām; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka ekonomikas politika jāvērtē ne tikai pēc tās ieguldījuma izaugsmē, bet arī pēc tās radīto darbavietu skaita un ieguldījuma nabadzības mazināšanā; šajā sakarā uzsver, ka jāpalielina ES atbalsts tām Vidusjūras reģiona partnervalstu programmām, kuru mērķis ir sekmēt ieguldījumu pieaugumam labvēlīgu apstākļu radīšanu, un ka jāmudina jaunieši dibināt mazos uzņēmumus, tostarp atvieglojot piekļuvi mikrokredītiem; tādēļ uzskata, ka jāpalielina Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instrumenta (FEMIP) atbalsts, tostarp informācijas kampaņām;

| 24. | norāda uz savu priekšlikumu izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ieguldījumu un attīstības banku, kas spētu piesaistīt ES un Vidusjūras valstu reģionā trūkstošos tiešos ārvalstu ieguldījumus, kā arī norāda, ka šī mērķa izpildi varētu sekmēt Persijas līča valstu dalība, tām kļūstot par pirmajiem ieguldītājiem reģionā; |
| --- | --- |

24.

norāda uz savu priekšlikumu izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ieguldījumu un attīstības banku, kas spētu piesaistīt ES un Vidusjūras valstu reģionā trūkstošos tiešos ārvalstu ieguldījumus, kā arī norāda, ka šī mērķa izpildi varētu sekmēt Persijas līča valstu dalība, tām kļūstot par pirmajiem ieguldītājiem reģionā;

| 25. | atkārtoti uzsver, ka Vidusjūras reģionā ir jāpaaugstina sieviešu statuss, izmantojot politiku, kas sievietēm šī reģiona valstu sabiedrībās piešķirtu būtisku lomu, kā arī veicinot dzimumu līdztiesību; uzsver, ka tradīciju un paražu ievērošana nedrīkst ierobežot sieviešu pamattiesības; |
| --- | --- |

25.

atkārtoti uzsver, ka Vidusjūras reģionā ir jāpaaugstina sieviešu statuss, izmantojot politiku, kas sievietēm šī reģiona valstu sabiedrībās piešķirtu būtisku lomu, kā arī veicinot dzimumu līdztiesību; uzsver, ka tradīciju un paražu ievērošana nedrīkst ierobežot sieviešu pamattiesības;

| 26. | uzsver, ka ES savām Vidusjūras reģiona partnervalstīm jāpiedāvā interesantas sadarbības programmas kultūras jomā, pastiprināti izmantojot Erasmus Mundus un Euromed Audiovisual II (2006-2008) programmas, kuru īstenošanu vajadzētu paātrināt un paplašināt, kā arī izmantojot Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentu (2) vispār; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ES savām Vidusjūras reģiona partnervalstīm jāpiedāvā interesantas sadarbības programmas kultūras jomā, pastiprināti izmantojot Erasmus Mundus un Euromed Audiovisual II (2006-2008) programmas, kuru īstenošanu vajadzētu paātrināt un paplašināt, kā arī izmantojot Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentu (2) vispār;

| 27. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Augstajam pārstāvim kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, kā arī dalībvalstu un Barselonas procesa dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

27.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Augstajam pārstāvim kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, kā arī dalībvalstu un Barselonas procesa dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 301 E, 13.12.2007., 206. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.).

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/43

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsJauno lauksaimnieku nākotne saistībā ar notiekošo KLP reformu

P6_TA(2008)0258

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par jauno lauksaimnieku nākotni saistībā ar notiekošoKLP reformu (2007/2194(INI))

2009/C 285 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2001. gada 17. janvāra rezolūciju par jauno lauksaimnieku situāciju un perspektīvām Eiropas Savienībā (1),

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) (2),

ņemot vērā Lisabonas stratēģiju, kuras mērķis ir līdz 2010. gadam padarīt ES par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē,

ņemot vērā 2008. gada 26. februāra publiskās uzklausīšanas rezultātus,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0182/2008),

| A. | tā kā Gēteborgas stratēģija nosaka prioritātes attiecībā uz ES ekonomikas konkurētspēju un ilgtspēju un jaunajiem lauksaimniekiem var būt būtiska loma šo mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Gēteborgas stratēģija nosaka prioritātes attiecībā uz ES ekonomikas konkurētspēju un ilgtspēju un jaunajiem lauksaimniekiem var būt būtiska loma šo mērķu sasniegšanā;

| B. | tā kā ES lauksaimniecības daudzfunkcionāls modelis var būt viens no lauku rajonu ilgtspējīgas attīstības virzieniem, izmantojot lauksaimniecības uzņēmumu plašo izplatību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES lauksaimniecības daudzfunkcionāls modelis var būt viens no lauku rajonu ilgtspējīgas attīstības virzieniem, izmantojot lauksaimniecības uzņēmumu plašo izplatību;

| C. | tā kā kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reforma ir radījusi jaunas iespējas jauniešiem attiecībā uz daudziem lauksaimniecības uzņēmumu izveides un attīstības aspektiem, bet šīs iespējas nav vienlīdz izplatītas visā ES, tādējādi apgrūtinot Kopienas stratēģisko pieeju; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reforma ir radījusi jaunas iespējas jauniešiem attiecībā uz daudziem lauksaimniecības uzņēmumu izveides un attīstības aspektiem, bet šīs iespējas nav vienlīdz izplatītas visā ES, tādējādi apgrūtinot Kopienas stratēģisko pieeju;

| D. | tā kā, pastāvot pilnīgas un jaunas statistikas trūkumam attiecībā uz jauniem lauksaimniekiem un viņu stāvokli Eiropas lauksaimniecībā, EK Statistikas biroja 2003. gada dati norāda, ka līdz 35 gadu vecu lauksaimnieku ES ir tikai 7 % un to īpatsvars turpina samazināties, lai gan nākotnē pārtikas ražošanai jāpalielinās; |
| --- | --- |

D.

tā kā, pastāvot pilnīgas un jaunas statistikas trūkumam attiecībā uz jauniem lauksaimniekiem un viņu stāvokli Eiropas lauksaimniecībā, EK Statistikas biroja 2003. gada dati norāda, ka līdz 35 gadu vecu lauksaimnieku ES ir tikai 7 % un to īpatsvars turpina samazināties, lai gan nākotnē pārtikas ražošanai jāpalielinās;

| E. | tā kā paredzētā KLP pārskatīšana (KLP veselības pārbaude) sniedz iespēju uzlabot atbalsta sniegšanu jaunajiem lauksaimniekiem un šī iespēja ir jāizmanto; |
| --- | --- |

E.

tā kā paredzētā KLP pārskatīšana (KLP veselības pārbaude) sniedz iespēju uzlabot atbalsta sniegšanu jaunajiem lauksaimniekiem un šī iespēja ir jāizmanto;

| F. | tā kā, ņemot vērā uzdevumus, kas jārisina energoapgādes un pārtikas apgādes ES drošības, izaugsmes un nodarbinātības ES lauku apvidos un lauku apvidu ilgtspējīgas ilgtermiņa pārvaldības jomās, jaunajiem lauksaimniekiem jābūt iespējai strādāt dzīvotspējīgās saimniecībās un piemērotā vidē; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ņemot vērā uzdevumus, kas jārisina energoapgādes un pārtikas apgādes ES drošības, izaugsmes un nodarbinātības ES lauku apvidos un lauku apvidu ilgtspējīgas ilgtermiņa pārvaldības jomās, jaunajiem lauksaimniekiem jābūt iespējai strādāt dzīvotspējīgās saimniecībās un piemērotā vidē;

| G. | tā kā ir vajadzīga daudzfunkcionāla pieeja un it īpaši būtu jābūt spēcīgai atbalsta politikai jaunajiem lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir vajadzīga daudzfunkcionāla pieeja un it īpaši būtu jābūt spēcīgai atbalsta politikai jaunajiem lauksaimniekiem;

| H. | tā kā jauniešu iesaistīšana lauku saimniecību īpašumtiesībās ir būtiska lauku apvidiem, jo vairākumā lauku apvidu ekonomiskā darbība un sociālā struktūra joprojām balstās uz lauksaimniecību; |
| --- | --- |

H.

tā kā jauniešu iesaistīšana lauku saimniecību īpašumtiesībās ir būtiska lauku apvidiem, jo vairākumā lauku apvidu ekonomiskā darbība un sociālā struktūra joprojām balstās uz lauksaimniecību;

| I. | tā kā Eiropas stratēģija jauno lauksaimnieku uzņēmējdarbības apmācības veicināšanai šķiet obligāti nepieciešama; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas stratēģija jauno lauksaimnieku uzņēmējdarbības apmācības veicināšanai šķiet obligāti nepieciešama;

| J. | tā kā jaunajiem lauksaimniekiem ir ļoti dinamiska pieeja lēmumu pieņemšanā un viņi ir gatavi uzņemties risku, meklēt sinerģijas iespējas un komplementaritāti un īstenot ļoti novatoriskus plānošanas risinājumus, uzlabojot parasto lauksaimniecības praksi; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunajiem lauksaimniekiem ir ļoti dinamiska pieeja lēmumu pieņemšanā un viņi ir gatavi uzņemties risku, meklēt sinerģijas iespējas un komplementaritāti un īstenot ļoti novatoriskus plānošanas risinājumus, uzlabojot parasto lauksaimniecības praksi;

| K. | tā kā, lai gan dažādas jaunos lauksaimniekus atbalstošas politikas veicina paaudžu nomaiņu ES lauksaimniecībā, tomēr paaudžu maiņa saimniecību īpašnieku vidū ES joprojām nav atrisināta; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai gan dažādas jaunos lauksaimniekus atbalstošas politikas veicina paaudžu nomaiņu ES lauksaimniecībā, tomēr paaudžu maiņa saimniecību īpašnieku vidū ES joprojām nav atrisināta;

| L. | tā kā lauksaimniecības nozarē jaunajiem lauksaimniekiem ir papildu problēmas, piemēram, augstas izmaksas darbības uzsākšanai, smags parādu slogs, pārāk neliels pieejamo saimniecību skaits un nepietiekama speciālā apmācība; tā kā lauksaimniecības politika uzņēmējiem turklāt rada arvien vairāk pienākumu saistībā ar atbilstības prasībām vides, dzīvnieku veselības un labturības, pārtikas nekaitīguma un ainavu kopšanas jomās; |
| --- | --- |

L.

tā kā lauksaimniecības nozarē jaunajiem lauksaimniekiem ir papildu problēmas, piemēram, augstas izmaksas darbības uzsākšanai, smags parādu slogs, pārāk neliels pieejamo saimniecību skaits un nepietiekama speciālā apmācība; tā kā lauksaimniecības politika uzņēmējiem turklāt rada arvien vairāk pienākumu saistībā ar atbilstības prasībām vides, dzīvnieku veselības un labturības, pārtikas nekaitīguma un ainavu kopšanas jomās;

| M. | tā kā dinamiska lauksaimniecība, kurā iesaistās jaunieši, ir nepieciešama kā būtisks elements Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

M.

tā kā dinamiska lauksaimniecība, kurā iesaistās jaunieši, ir nepieciešama kā būtisks elements Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu sasniegšanai;

| N. | tā kā saskaņā ar jauno lauku attīstības atbalsta regulu ir iespējams veikt programmas izstrādi laika posmam līdz 2013. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar jauno lauku attīstības atbalsta regulu ir iespējams veikt programmas izstrādi laika posmam līdz 2013. gada 31. decembrim;

| O. | tā kā lauku apvidi veido 92 % no ES teritorijas, bet 50 % iedzīvotāju dzīvo pilsētās un 50 % — laukos; |
| --- | --- |

O.

tā kā lauku apvidi veido 92 % no ES teritorijas, bet 50 % iedzīvotāju dzīvo pilsētās un 50 % — laukos;

| P. | tā kā paaudžu maiņa ir nepieciešama, lai saglabātu ES pārtikas kvalitātes augsto līmeni, pārtikas nekaitīgumu un ES pašpietiekamību nākotnē, |
| --- | --- |

P.

tā kā paaudžu maiņa ir nepieciešama, lai saglabātu ES pārtikas kvalitātes augsto līmeni, pārtikas nekaitīgumu un ES pašpietiekamību nākotnē,

| 1. | uzskata, ka vienam no reformētās KLP mērķiem jābūt uzlabot paaudžu maiņu lauksaimniecībā un ka, lai to sasniegtu, īpaši noderīgi ir pirmā un otrā pīlāra instrumenti ilgtspējīgas lauksaimniecības un attīstītu lauku kopienu atbalstam; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka vienam no reformētās KLP mērķiem jābūt uzlabot paaudžu maiņu lauksaimniecībā un ka, lai to sasniegtu, īpaši noderīgi ir pirmā un otrā pīlāra instrumenti ilgtspējīgas lauksaimniecības un attīstītu lauku kopienu atbalstam;

| 2. | uzskata, ka pasākumi paaudžu nomaiņas veicināšanai lauksaimniecībā ir īpaši būtiski, lai pašlaik un turpmāk risinātu ES lauksaimniecības uzdevumus saistībā ar pārtiku, enerģētiku un teritoriju; uzskata, ka šo uzdevumu risināšanai saskaņā ar sabiedrības vēlmēm vajadzīga spēcīga lauksaimniecības nozare un liels skaits lauksaimnieku ES; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka pasākumi paaudžu nomaiņas veicināšanai lauksaimniecībā ir īpaši būtiski, lai pašlaik un turpmāk risinātu ES lauksaimniecības uzdevumus saistībā ar pārtiku, enerģētiku un teritoriju; uzskata, ka šo uzdevumu risināšanai saskaņā ar sabiedrības vēlmēm vajadzīga spēcīga lauksaimniecības nozare un liels skaits lauksaimnieku ES;

| 3. | norāda, ka jauno dalībvalstu pievienošanās Eiropas Savienībai ir veicinājusi kultūru dažādību un lielāku produktu daudzveidību un ka tā sniedz lielisku iespēju palielināt Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju, vairāk uzmanības pievēršot pastāvīgam novatorismam, Kopienas ražojumu kvalitātei un ražotāju sasniegumiem svarīgajā pārtikas nekaitīguma jomā; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka jauno dalībvalstu pievienošanās Eiropas Savienībai ir veicinājusi kultūru dažādību un lielāku produktu daudzveidību un ka tā sniedz lielisku iespēju palielināt Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju, vairāk uzmanības pievēršot pastāvīgam novatorismam, Kopienas ražojumu kvalitātei un ražotāju sasniegumiem svarīgajā pārtikas nekaitīguma jomā;

| 4. | uzskata, ka jauno lauksaimnieku atbalsta pasākumu plānošanā un īstenošanā īpaši jāņem vērā jauno lauksaimnieku stāvoklis jaunajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka jauno lauksaimnieku atbalsta pasākumu plānošanā un īstenošanā īpaši jāņem vērā jauno lauksaimnieku stāvoklis jaunajās dalībvalstīs;

| 5. | tāpēc aicina Komisiju sagatavot priekšlikumus par ES kvalitātes marķējuma ieviešanu, kas patērētājiem ļautu viegli atpazīt preces, kas ražotas saskaņā ar ES stingrajiem vides, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma standartiem; |
| --- | --- |

5.

tāpēc aicina Komisiju sagatavot priekšlikumus par ES kvalitātes marķējuma ieviešanu, kas patērētājiem ļautu viegli atpazīt preces, kas ražotas saskaņā ar ES stingrajiem vides, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma standartiem;

| 6. | norāda, ka saistībā ar kvalitāti ražošanas un produkcijas dažādībai ir jābūt mērķim; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka saistībā ar kvalitāti ražošanas un produkcijas dažādībai ir jābūt mērķim;

| 7. | norāda, ka galvenais faktors lauksaimniecības nozarē strādājošo vecuma struktūras atjaunināšanai ir zemes pieejamība, ņemot vērā tās augsto cenu; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka galvenais faktors lauksaimniecības nozarē strādājošo vecuma struktūras atjaunināšanai ir zemes pieejamība, ņemot vērā tās augsto cenu;

| 8. | uzskata, ka turpmāk KLP jācenšas likvidēt šķēršļus, ar kuriem pašlaik saskaras jaunieši, kas vēlas sākt strādāt lauksaimniecībā, un paaudžu maiņa jāizvirza par vienu no prioritātēm; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka turpmāk KLP jācenšas likvidēt šķēršļus, ar kuriem pašlaik saskaras jaunieši, kas vēlas sākt strādāt lauksaimniecībā, un paaudžu maiņa jāizvirza par vienu no prioritātēm;

| 9. | turklāt aicina pastiprināt centienus izskaidrot sabiedrībai ES lauksaimniecības modeli, kam raksturīgi stingri vides, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma standarti; |
| --- | --- |

9.

turklāt aicina pastiprināt centienus izskaidrot sabiedrībai ES lauksaimniecības modeli, kam raksturīgi stingri vides, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma standarti;

| 10. | uzskata, ka paplašinātajai ES ir ļoti svarīgi, lai jaunieši izveidotu vai pārņemtu lauksaimniecības uzņēmumus; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka paplašinātajai ES ir ļoti svarīgi, lai jaunieši izveidotu vai pārņemtu lauksaimniecības uzņēmumus;

| 11. | pievērš uzmanību pastāvīgajām grūtībām saistībā ar augstajām darbības uzsākšanas izmaksām, tostarp lauksaimniecības īpašumu pirkšanas vai nomas cenu, kā arī vajadzībai pastāvīgi ieguldīt pamatlīdzekļos un cilvēkresursos, lai sasniegtu augstāku tehnisko jauninājumu un loģistikas līmeni, un tam, ka tehnoloģijas un loģistikas uzlabojumi neaprobežojas ar aprīkojuma un iekārtu pirkšanu un uzlabojumu īstenošanai svarīga ir pētniecība un piekļuve pētījumu rezultātiem; |
| --- | --- |

11.

pievērš uzmanību pastāvīgajām grūtībām saistībā ar augstajām darbības uzsākšanas izmaksām, tostarp lauksaimniecības īpašumu pirkšanas vai nomas cenu, kā arī vajadzībai pastāvīgi ieguldīt pamatlīdzekļos un cilvēkresursos, lai sasniegtu augstāku tehnisko jauninājumu un loģistikas līmeni, un tam, ka tehnoloģijas un loģistikas uzlabojumi neaprobežojas ar aprīkojuma un iekārtu pirkšanu un uzlabojumu īstenošanai svarīga ir pētniecība un piekļuve pētījumu rezultātiem;

| 12. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, lai izveidotu zemes banku, izmantojot zemi, kas atbrīvojusies pirmstermiņa pensionēšanās rezultātā; uzskata, ka jāsniedz atbalsts, lai varētu kopīgi iegādāties dārgas iekārtas un aprīkojumu, ko katrs atsevišķais lauksaimnieks izmanto reti; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, lai izveidotu zemes banku, izmantojot zemi, kas atbrīvojusies pirmstermiņa pensionēšanās rezultātā; uzskata, ka jāsniedz atbalsts, lai varētu kopīgi iegādāties dārgas iekārtas un aprīkojumu, ko katrs atsevišķais lauksaimnieks izmanto reti;

| 13. | aicina pārskatīt darbības uzsākšanas atbalstu, kas palicis nemainīgā līmenī kopš tā ieviešanas un vairs neapmierina lauksaimnieku vajadzības; |
| --- | --- |

13.

aicina pārskatīt darbības uzsākšanas atbalstu, kas palicis nemainīgā līmenī kopš tā ieviešanas un vairs neapmierina lauksaimnieku vajadzības;

| 14. | uzsver, ka zemes cenas palielina grūtības jauniešiem uzsākt lauksaimniecisko darbību, un aicina Komisiju izpētīt zemes cenu ievērojamo pieaugumu, ko cita starpā izraisa pilsētu ietekme un spekulācija; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka zemes cenas palielina grūtības jauniešiem uzsākt lauksaimniecisko darbību, un aicina Komisiju izpētīt zemes cenu ievērojamo pieaugumu, ko cita starpā izraisa pilsētu ietekme un spekulācija;

| 15. | iesaka ieviest instrumentus, kas ļautu prioritāti lauksaimniecības zemes nodošanā piešķirt jaunajiem lauksaimniekiem, kas uzsākt darbību, salīdzinājumā ar lauksaimniekiem, kas vēlas paplašināt saimniecības, tostarp paātrinātas pensionēšanās mehānismu, atlikto pirkumu atbalstu, pakāpeniskas darbības uzsākšanas pasākumus un zemes daļas nomu; |
| --- | --- |

15.

iesaka ieviest instrumentus, kas ļautu prioritāti lauksaimniecības zemes nodošanā piešķirt jaunajiem lauksaimniekiem, kas uzsākt darbību, salīdzinājumā ar lauksaimniekiem, kas vēlas paplašināt saimniecības, tostarp paātrinātas pensionēšanās mehānismu, atlikto pirkumu atbalstu, pakāpeniskas darbības uzsākšanas pasākumus un zemes daļas nomu;

| 16. | norāda uz vajadzību uzlabot to politiku efektivitāti, kas palīdz jaunajiem lauksaimniekiem uzsākt darbību, un uz to, cik svarīgi ir paredzēt citus kritērijus, izstrādājot labumguvēju prioritātes kategoriju klasifikāciju, kas ņemtu vērā objektīvus faktorus; |
| --- | --- |

16.

norāda uz vajadzību uzlabot to politiku efektivitāti, kas palīdz jaunajiem lauksaimniekiem uzsākt darbību, un uz to, cik svarīgi ir paredzēt citus kritērijus, izstrādājot labumguvēju prioritātes kategoriju klasifikāciju, kas ņemtu vērā objektīvus faktorus;

| 17. | mudina Komisiju likumdošanas priekšlikumā par “veselības pārbaudi” ierosināt lauku attīstības tiesību aktos jaunajiem lauksaimniekiem paredzēto atbalstu iekļaut obligātajos pasākumos, kas ietverti dalībvalstu sagatavotajos plānos, paredzot arī darbības uzsākšanas atbalsta palielināšanu; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju likumdošanas priekšlikumā par “veselības pārbaudi” ierosināt lauku attīstības tiesību aktos jaunajiem lauksaimniekiem paredzēto atbalstu iekļaut obligātajos pasākumos, kas ietverti dalībvalstu sagatavotajos plānos, paredzot arī darbības uzsākšanas atbalsta palielināšanu;

| 18. | uzskata, ka ar atbalsta pasākumiem jaunajiem lauksaimniekiem jāatbalsta arī jaunienācēji šajā jomā, jo tie ES lauksaimniecībai var palīdzēt atjaunoties un sniegt vērtīgu ieguldījumu; tāpēc norāda, ka atbalsts pirmām kārtām jāpiešķir jaunajiem uzņēmējiem nevis tiem, kas pamet lauksaimniecību; uzsver, ka atbalsta pasākumi saimniecību pārņemšanai nedrīkst deformēt konkurenci starp jaunienācējiem un lauksaimnieku pēcnācējiem; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ar atbalsta pasākumiem jaunajiem lauksaimniekiem jāatbalsta arī jaunienācēji šajā jomā, jo tie ES lauksaimniecībai var palīdzēt atjaunoties un sniegt vērtīgu ieguldījumu; tāpēc norāda, ka atbalsts pirmām kārtām jāpiešķir jaunajiem uzņēmējiem nevis tiem, kas pamet lauksaimniecību; uzsver, ka atbalsta pasākumi saimniecību pārņemšanai nedrīkst deformēt konkurenci starp jaunienācējiem un lauksaimnieku pēcnācējiem;

| 19. | norāda, ka saskaņā ar ES teritoriālās kohēzijas mērķi īpaši svarīgi ir novērst nelabvēlīgu lauksaimniecības apgabalu pārtuksnešošanos, atvieglojot jaunajiem lauksaimniekiem darbības uzsākšanu apgabalos, kur ir pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi, piemēram, uz salām un kalnu apgabalos, kur attīstības, būvniecības un piekļuves izmaksas ir augstākas un kur bieži ir vajadzīga diversifikācija, lai saimniecībai nodrošinātu pietiekamu dzīvotspēju; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka saskaņā ar ES teritoriālās kohēzijas mērķi īpaši svarīgi ir novērst nelabvēlīgu lauksaimniecības apgabalu pārtuksnešošanos, atvieglojot jaunajiem lauksaimniekiem darbības uzsākšanu apgabalos, kur ir pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi, piemēram, uz salām un kalnu apgabalos, kur attīstības, būvniecības un piekļuves izmaksas ir augstākas un kur bieži ir vajadzīga diversifikācija, lai saimniecībai nodrošinātu pietiekamu dzīvotspēju;

| 20. | aicina Komisiju izpētīt jauno lauksaimnieku atbalstam paredzēto dažādo ES pasākumu efektivitāti un pievienoto vērtību un ziņot par to līdz 2009. gada 1. jūlijam; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju izpētīt jauno lauksaimnieku atbalstam paredzēto dažādo ES pasākumu efektivitāti un pievienoto vērtību un ziņot par to līdz 2009. gada 1. jūlijam;

| 21. | norāda, ka daudzi jaunie lauksaimnieki ieguldījumu atbalstu un procentu subsīdijas uzskata par visefektīvākajiem līdzekļiem viņu uzņēmējdarbības veicināšanai un konkurētspējas uzlabošanai; aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgu uzmanību veltīt atbalstam un subsīdijām; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka daudzi jaunie lauksaimnieki ieguldījumu atbalstu un procentu subsīdijas uzskata par visefektīvākajiem līdzekļiem viņu uzņēmējdarbības veicināšanai un konkurētspējas uzlabošanai; aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgu uzmanību veltīt atbalstam un subsīdijām;

| 22. | aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā ražošanas tiesības, vienreizēja maksājuma tiesības un tiesības uz piemaksu ietekmē jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanu, jo visi šādi instrumenti bieži izraisa paaudžu konfliktus, apgrūtinot šo tiesību saņemšanu jauniešiem, kuri vēlas uzsākt lauksaimniecisko darbību; uzskata, ka Komisijai jāizdara vajadzīgie secinājumi par KLP pārvaldību, lai jauniešiem nodrošinātu labākas iespējas uzsākt lauksaimniecisko darbību; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā ražošanas tiesības, vienreizēja maksājuma tiesības un tiesības uz piemaksu ietekmē jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanu, jo visi šādi instrumenti bieži izraisa paaudžu konfliktus, apgrūtinot šo tiesību saņemšanu jauniešiem, kuri vēlas uzsākt lauksaimniecisko darbību; uzskata, ka Komisijai jāizdara vajadzīgie secinājumi par KLP pārvaldību, lai jauniešiem nodrošinātu labākas iespējas uzsākt lauksaimniecisko darbību;

| 23. | norāda, ka, lai labāk ņemtu vērā saimniecību pārņemšanas izmaksu paaugstināšanos un grūtības uzsākt darbību problemātiskos lauksaimniecības apgabalos, Kopienas atbalsta maksimālais apjoms EUR 55 000 ir jāpalielina un termiņš, lai panāktu atbilstību noteikumiem, jāpagarina no trim līdz pieciem gadiem pēc saimniecības izveides; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka, lai labāk ņemtu vērā saimniecību pārņemšanas izmaksu paaugstināšanos un grūtības uzsākt darbību problemātiskos lauksaimniecības apgabalos, Kopienas atbalsta maksimālais apjoms EUR 55 000 ir jāpalielina un termiņš, lai panāktu atbilstību noteikumiem, jāpagarina no trim līdz pieciem gadiem pēc saimniecības izveides;

| 24. | norāda, ka lauksaimniecība ļoti bieži ir pēdējā darbības joma, kas izdzīvo lauku apvidos, un ka tāpēc ir jāievieš stimuli jauniešiem uzsākt lauksaimniecisko darbību; tomēr norāda, ka papildus vajadzībai nodrošināt saimniecību dzīvotspēju ir vajadzīgi arī centieni lauku vidi padarīt tādu, lai cilvēki vēlētos tajā dzīvot, veicinot vienādu piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem (pasta nodaļas, skolas, sabiedriskais transports, veselības pakalpojumi utt.) un uzturot normālu pakalpojumu sniegšanu (veikali un darbnīcas, bērnu un vecu cilvēku aprūpes iestādes, sociālie mājokļi, īrējamas telpas utt.) un sociālās ērtības, kas ļauj cilvēkiem nejusties izolētiem (kafejnīcas, kultūras nami, sporta centri utt.); |
| --- | --- |

24.

norāda, ka lauksaimniecība ļoti bieži ir pēdējā darbības joma, kas izdzīvo lauku apvidos, un ka tāpēc ir jāievieš stimuli jauniešiem uzsākt lauksaimniecisko darbību; tomēr norāda, ka papildus vajadzībai nodrošināt saimniecību dzīvotspēju ir vajadzīgi arī centieni lauku vidi padarīt tādu, lai cilvēki vēlētos tajā dzīvot, veicinot vienādu piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem (pasta nodaļas, skolas, sabiedriskais transports, veselības pakalpojumi utt.) un uzturot normālu pakalpojumu sniegšanu (veikali un darbnīcas, bērnu un vecu cilvēku aprūpes iestādes, sociālie mājokļi, īrējamas telpas utt.) un sociālās ērtības, kas ļauj cilvēkiem nejusties izolētiem (kafejnīcas, kultūras nami, sporta centri utt.);

| 25. | uzsver, ka jāveic pasākumi, lai jaunie lauksaimnieki varētu uz laiku pamest saimniecības saistībā ar apmācību, atvaļinājumiem, bērnu dzimšanu u. tml.; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka jāveic pasākumi, lai jaunie lauksaimnieki varētu uz laiku pamest saimniecības saistībā ar apmācību, atvaļinājumiem, bērnu dzimšanu u. tml.;

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka atbalsts jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanai (pat daļējai uzsākšanai) ir atkarīgs no brīvprātīgi iesniegta uzņēmējdarbības plāna, kas laika gaitā ļaus viņu jaunajās saimniecībās izvērst lauksaimniecisku darbību vai ar lauksaimniecību nesaistītu darbību lauku apvidos; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē to, ka atbalsts jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanai (pat daļējai uzsākšanai) ir atkarīgs no brīvprātīgi iesniegta uzņēmējdarbības plāna, kas laika gaitā ļaus viņu jaunajās saimniecībās izvērst lauksaimniecisku darbību vai ar lauksaimniecību nesaistītu darbību lauku apvidos;

| 27. | iesaka darbības uzsākšanas stimulu sistēmā paredzēt, ka stimuli īpašniekiem, kuri izīrē saimniecības jaunajiem lauksaimniekiem, un/vai izīrēšanas atbalsts turpinās līdz desmit gadiem pēc darbības uzsākšanas; |
| --- | --- |

27.

iesaka darbības uzsākšanas stimulu sistēmā paredzēt, ka stimuli īpašniekiem, kuri izīrē saimniecības jaunajiem lauksaimniekiem, un/vai izīrēšanas atbalsts turpinās līdz desmit gadiem pēc darbības uzsākšanas;

| 28. | pievērš uzmanību finansējuma saņemšanas grūtībām, ar ko sastopas jaunieši, kas vēlas uzsākt lauksaimniecisko darbību, un subsidēto aizdevumu noderībai, jo tie ļauj jaunajiem lauksaimniekiem uzsākt un turpināt darbību, neuzņemoties pārmērīgu parādu slogu; |
| --- | --- |

28.

pievērš uzmanību finansējuma saņemšanas grūtībām, ar ko sastopas jaunieši, kas vēlas uzsākt lauksaimniecisko darbību, un subsidēto aizdevumu noderībai, jo tie ļauj jaunajiem lauksaimniekiem uzsākt un turpināt darbību, neuzņemoties pārmērīgu parādu slogu;

| 29. | norāda, ka augsts parādsaistību līmenis un augstas darbības uzsākšanas izmaksas ļoti apgrūtina jauno lauksaimnieku konkurētspēju; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt papildu risinājumus šīm īpašajām problēmām; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka augsts parādsaistību līmenis un augstas darbības uzsākšanas izmaksas ļoti apgrūtina jauno lauksaimnieku konkurētspēju; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt papildu risinājumus šīm īpašajām problēmām;

| 30. | uzskata, ka jauno lauksaimnieku uzņēmējdarbība ir jāatbalsta ar pārredzamiem, vienkāršākiem un mazāk apgrūtinošiem noteikumiem un mazākām ar tiem saistītajām izmaksām; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka jauno lauksaimnieku uzņēmējdarbība ir jāatbalsta ar pārredzamiem, vienkāršākiem un mazāk apgrūtinošiem noteikumiem un mazākām ar tiem saistītajām izmaksām;

| 31. | tāpēc uzskata, ka dalībvalstīm un reģionālajām iestādēm jāizpēta iespējas ieviest vai uzlabot sistēmu darbības uzsākšanas kapitāla nodrošināšanai jaunajiem lauksaimniekiem, izmantojot preferenciālas likmes; |
| --- | --- |

31.

tāpēc uzskata, ka dalībvalstīm un reģionālajām iestādēm jāizpēta iespējas ieviest vai uzlabot sistēmu darbības uzsākšanas kapitāla nodrošināšanai jaunajiem lauksaimniekiem, izmantojot preferenciālas likmes;

| 32. | vienlaikus pauž nožēlu par ietekmi, ko radījuši dažādi spekulatīvi un strukturāli faktori, piemēram, ķīlas nepieciešamība kredīta ņemšanai, augsti kredītprocenti, juridiski vai fiskāli šķēršļi, sociālās apdrošināšanas iemaksas, kā arī administratīvie maksājumi, kuru dēļ no zemes, darba un kapitāla netiek gūta pienācīga peļņa, un uzskata, ka vajadzīgi piemēroti politikas pasākumi, lai mazinātu pārmērības un konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

32.

vienlaikus pauž nožēlu par ietekmi, ko radījuši dažādi spekulatīvi un strukturāli faktori, piemēram, ķīlas nepieciešamība kredīta ņemšanai, augsti kredītprocenti, juridiski vai fiskāli šķēršļi, sociālās apdrošināšanas iemaksas, kā arī administratīvie maksājumi, kuru dēļ no zemes, darba un kapitāla netiek gūta pienācīga peļņa, un uzskata, ka vajadzīgi piemēroti politikas pasākumi, lai mazinātu pārmērības un konkurences izkropļojumus;

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt jaunus (fiskālus) pasākumus, lai palīdzētu jaunajiem lauksaimniekiem segt augstās procentu izmaksas, ar kurām viņi saskaras pēc iepirkumu veikšanas savām saimniecībām; aicina Komisiju šajā sakarā iesniegt konkrētus priekšlikumus KLP “veselības pārbaudes” ietvaros; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt jaunus (fiskālus) pasākumus, lai palīdzētu jaunajiem lauksaimniekiem segt augstās procentu izmaksas, ar kurām viņi saskaras pēc iepirkumu veikšanas savām saimniecībām; aicina Komisiju šajā sakarā iesniegt konkrētus priekšlikumus KLP “veselības pārbaudes” ietvaros;

| 34. | aicina šādus jauno lauksaimnieku atbalsta pasākumus padarīt obligātus saskaņā ar rīcību, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1698/2005 1. asī, lai uzlabotu lauksaimniecības nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

34.

aicina šādus jauno lauksaimnieku atbalsta pasākumus padarīt obligātus saskaņā ar rīcību, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1698/2005 1. asī, lai uzlabotu lauksaimniecības nozares konkurētspēju;

| 35. | atkārtoti apstiprina savu viedokli, ka lauku attīstības pasākumiem jābūt tieši vērstiem uz lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

35.

atkārtoti apstiprina savu viedokli, ka lauku attīstības pasākumiem jābūt tieši vērstiem uz lauksaimniekiem;

| 36. | uzskata, ka Komisijai jāizpēta īpašais finansējums jaunajiem lauksaimniekiem, kas paredzēts lauku attīstības politikas 2. un 3. asī, piemēram, attiecībā uz sociālo infrastruktūru un lauku apvidu jauniešu nodarbinātības līmeņa uzlabošanu; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka Komisijai jāizpēta īpašais finansējums jaunajiem lauksaimniekiem, kas paredzēts lauku attīstības politikas 2. un 3. asī, piemēram, attiecībā uz sociālo infrastruktūru un lauku apvidu jauniešu nodarbinātības līmeņa uzlabošanu;

| 37. | aicina darbības uzsākšanas atbalstu lauksaimniekiem, kuru darbība ir daudzfunkcionāla (lauksaimnieciska un nelauksaimnieciska), paplašināt, sniedzot piekļuvi darbības uzsākšanas atbalstam jaunajiem lauksaimniekiem, kuri veic tikai lauksaimniecisku darbību, un tiem, kuri to papildina ar citiem ienākumu avotiem, kas gūti lauku apvidos; |
| --- | --- |

37.

aicina darbības uzsākšanas atbalstu lauksaimniekiem, kuru darbība ir daudzfunkcionāla (lauksaimnieciska un nelauksaimnieciska), paplašināt, sniedzot piekļuvi darbības uzsākšanas atbalstam jaunajiem lauksaimniekiem, kuri veic tikai lauksaimniecisku darbību, un tiem, kuri to papildina ar citiem ienākumu avotiem, kas gūti lauku apvidos;

| 38. | aicina dalībvalstis piekļuvi darbības uzsākšanas atbalstam sniegt abu dzimumu jauniešiem, kuri ir nedrošā stāvoklī attiecībā uz īpašumtiesībām un kuriem šāds atbalsts vajadzīgs, lai pielāgotu savas saimniecības vai nu lauksaimnieciskās darbības veikšanai vai tās papildināšanai ar citiem ienākumiem, lai saimniecība nodrošinātu viņiem iztikai vajadzīgos ienākumus un darbu; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis piekļuvi darbības uzsākšanas atbalstam sniegt abu dzimumu jauniešiem, kuri ir nedrošā stāvoklī attiecībā uz īpašumtiesībām un kuriem šāds atbalsts vajadzīgs, lai pielāgotu savas saimniecības vai nu lauksaimnieciskās darbības veikšanai vai tās papildināšanai ar citiem ienākumiem, lai saimniecība nodrošinātu viņiem iztikai vajadzīgos ienākumus un darbu;

| 39. | uzskata, ka ES jaunajiem lauksaimniekiem jāspēj savstarpēji konkurēt līdzvērtīgos konkurences apstākļos ES teritorijā; tāpēc aicina piesardzīgi pārskatīt un pēc tam īstenot Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (3) 69. pantu, lai novērstu konkurences izkropļojumus ES iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka ES jaunajiem lauksaimniekiem jāspēj savstarpēji konkurēt līdzvērtīgos konkurences apstākļos ES teritorijā; tāpēc aicina piesardzīgi pārskatīt un pēc tam īstenot Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (3) 69. pantu, lai novērstu konkurences izkropļojumus ES iekšējā tirgū;

| 40. | aicina visas lauksaimniecības un lauku attīstības politikas pilnībā saskaņot ar Lisabonas stratēģijā ES izvirzītajiem mērķiem, lai jaunie lauksaimnieki varētu strādāt dinamiskas ekonomikas vidē; |
| --- | --- |

40.

aicina visas lauksaimniecības un lauku attīstības politikas pilnībā saskaņot ar Lisabonas stratēģijā ES izvirzītajiem mērķiem, lai jaunie lauksaimnieki varētu strādāt dinamiskas ekonomikas vidē;

| 41. | uzskata, ka KLP “veselības pārbaudes” gaitā ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu stabilākus un drošākus saimniecību ienākumus (kas ir būtisks priekšnoteikums paaudžu nomaiņai lauksaimniecībā), ieviešot ES līmenī novatoriskus riska un krīžu pārvaldības instrumentus, lai risinātu problēmas saistībā ar tirgus svārstībām un cenu nepastāvību; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka KLP “veselības pārbaudes” gaitā ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu stabilākus un drošākus saimniecību ienākumus (kas ir būtisks priekšnoteikums paaudžu nomaiņai lauksaimniecībā), ieviešot ES līmenī novatoriskus riska un krīžu pārvaldības instrumentus, lai risinātu problēmas saistībā ar tirgus svārstībām un cenu nepastāvību;

| 42. | uzskata, ka prioritāte ir sasniegt patiešām vienkāršāku un pārredzamāku īstenošanu instrumentiem un pasākumiem, kas veltīti lauksaimniecībā iesaistītajiem jaunajiem lauksaimniekiem, pat ja viņu darbību papildina cita nelauksaimnieciska darbība lauku apvidos, kas nepieciešama saimniecības dzīvotspējai; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka prioritāte ir sasniegt patiešām vienkāršāku un pārredzamāku īstenošanu instrumentiem un pasākumiem, kas veltīti lauksaimniecībā iesaistītajiem jaunajiem lauksaimniekiem, pat ja viņu darbību papildina cita nelauksaimnieciska darbība lauku apvidos, kas nepieciešama saimniecības dzīvotspējai;

| 43. | norāda, ka lauksaimniekiem, kurus vairs neuzskata par jaunajiem lauksaimniekiem, bet kuri turpinās lauksaimniecisko darbību vidējā termiņā un kuri arī saskaras ar jaunām problēmām, nedrīkst būt nelabvēlīgākā stāvoklī; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka lauksaimniekiem, kurus vairs neuzskata par jaunajiem lauksaimniekiem, bet kuri turpinās lauksaimniecisko darbību vidējā termiņā un kuri arī saskaras ar jaunām problēmām, nedrīkst būt nelabvēlīgākā stāvoklī;

| 44. | norāda, ka sakarā ar sarežģītajiem uzdevumiem, kuri būs jārisina turpmākajiem vadītājiem, mācību programmas ir regulāri jāatjauno, lai nodrošinātu agronomijas pētījumu atziņu efektīvu nodošanu lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka sakarā ar sarežģītajiem uzdevumiem, kuri būs jārisina turpmākajiem vadītājiem, mācību programmas ir regulāri jāatjauno, lai nodrošinātu agronomijas pētījumu atziņu efektīvu nodošanu lauksaimniekiem;

| 45. | uzskata, ka attiecībā uz īpašumu nodošanu mantojumā jāizstrādā labāki tiesību akti, lai saglabātu saimniecību veselumu un līdz ar to nodrošinātu apjomradītus un diversifikācijas radītus ietaupījumus; pārņemšanas pasākumi, kuros iesaistītas puses, kas nav ģimenes locekļi, ir jāveicina, lai saglabātu saimniecības un jaunie uzņēmēji ar izglītību lauksaimniecības jomā varētu kļūt par lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka attiecībā uz īpašumu nodošanu mantojumā jāizstrādā labāki tiesību akti, lai saglabātu saimniecību veselumu un līdz ar to nodrošinātu apjomradītus un diversifikācijas radītus ietaupījumus; pārņemšanas pasākumi, kuros iesaistītas puses, kas nav ģimenes locekļi, ir jāveicina, lai saglabātu saimniecības un jaunie uzņēmēji ar izglītību lauksaimniecības jomā varētu kļūt par lauksaimniekiem;

| 46. | uzskata, ka valstu pasākumi attiecībā uz priekšlaicīgu pensionēšanos ir jāpiemēro tikai tad, ja saimniecību no pensionētā lauksaimnieka pārņem jaunais lauksaimnieks, bet alternatīva iespēja būtu šādā gadījumā piešķirt lielāku pensiju; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka valstu pasākumi attiecībā uz priekšlaicīgu pensionēšanos ir jāpiemēro tikai tad, ja saimniecību no pensionētā lauksaimnieka pārņem jaunais lauksaimnieks, bet alternatīva iespēja būtu šādā gadījumā piešķirt lielāku pensiju;

| 47. | uzskata, ka kopumā saimniecību izveides un attīstības plānos jāiekļauj īpaši jauno lauksaimnieku oficiālas atzīšanas pasākumi, tādējādi nodrošinot vīriešu un sieviešu sociālo līdztiesību; šajā ziņā uzskata par svarīgu uzturēt lauku apvidos noteiktus būtiskus pakalpojumus, piemēram, mazbērnu novietnes, bērnudārzus un palīdzības dienestus mātēm; šajā sakarā īpašu uzmanību pievērš tam, cik svarīgi ir sniegt informāciju par to partneru statusu, kuri palīdz lauksaimniekam; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka kopumā saimniecību izveides un attīstības plānos jāiekļauj īpaši jauno lauksaimnieku oficiālas atzīšanas pasākumi, tādējādi nodrošinot vīriešu un sieviešu sociālo līdztiesību; šajā ziņā uzskata par svarīgu uzturēt lauku apvidos noteiktus būtiskus pakalpojumus, piemēram, mazbērnu novietnes, bērnudārzus un palīdzības dienestus mātēm; šajā sakarā īpašu uzmanību pievērš tam, cik svarīgi ir sniegt informāciju par to partneru statusu, kuri palīdz lauksaimniekam;

| 48. | norāda, ka būtiski elementi ražojumu veicināšanas politikā ir sociālās un kultūras īpatnības un atšķirības, kā arī konkrētu ģeogrāfisko apgabalu un ražošanas metožu izcilības identifikācija, ko parāda tādu lauksaimniecības ražojumu reputācija un panākumi, kuriem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai kuri ir marķēti; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka būtiski elementi ražojumu veicināšanas politikā ir sociālās un kultūras īpatnības un atšķirības, kā arī konkrētu ģeogrāfisko apgabalu un ražošanas metožu izcilības identifikācija, ko parāda tādu lauksaimniecības ražojumu reputācija un panākumi, kuriem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai kuri ir marķēti;

| 49. | norāda, ka izglītība pārtikas jomā, ko var sniegt jaunie lauksaimnieki, veicina pareiza uztura paradumus, dodot labumu cilvēku veselībai un sabiedrībai kopumā, un ļoti atzinīgi vērtē tādus pasākumus, kā, piemēram, Eiropas Padomes Tellus programma jaunajiem lauksaimniekiem (CEJA) un starptautiskus paraugprojektus, piemēram, Schüler auf dem Bauernhof (“Skolēni lauku saimniecībās”); |
| --- | --- |

49.

norāda, ka izglītība pārtikas jomā, ko var sniegt jaunie lauksaimnieki, veicina pareiza uztura paradumus, dodot labumu cilvēku veselībai un sabiedrībai kopumā, un ļoti atzinīgi vērtē tādus pasākumus, kā, piemēram, Eiropas Padomes Tellus programma jaunajiem lauksaimniekiem (CEJA) un starptautiskus paraugprojektus, piemēram, Schüler auf dem Bauernhof (“Skolēni lauku saimniecībās”);

| 50. | uzsver, ka jebkura veida izglītībā ir vajadzīga pārtikas zinātnes pētījumu un dietoloģijas ekspertu informācija; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka jebkura veida izglītībā ir vajadzīga pārtikas zinātnes pētījumu un dietoloģijas ekspertu informācija;

| 51. | uzskata, ka jāveic pasākumi, lai propagandētu lauksaimnieku profesiju un labumu, ko tā sniedz sabiedrībai papildus ražošanas darbībai, tādējādi piesaistot jauniešus šai profesijai, it īpaši jauniešus, kuru izcelsme nav saistīta ar lauksaimniecību; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka jāveic pasākumi, lai propagandētu lauksaimnieku profesiju un labumu, ko tā sniedz sabiedrībai papildus ražošanas darbībai, tādējādi piesaistot jauniešus šai profesijai, it īpaši jauniešus, kuru izcelsme nav saistīta ar lauksaimniecību;

| 52. | uzskata, ka lauksaimnieku profesijas propagandēšanai jāietver arī uzlabota saziņa ar sabiedrību un līdz ar to ar patērētājiem par KLP saturu attiecībā uz veselības, vides un dzīvnieku labturības prasībām, atbalsta nosacījumiem, daudzfunkcionalitāti, ES ražojumu kvalitāti, ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā un spēju apgādāt sevi ar pārtiku, kā arī attiecībā uz pārtikas problēmu risināšanu pasaules iedzīvotājiem, kuru skaits 2050. gadā sasniegs deviņus miljardus; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka lauksaimnieku profesijas propagandēšanai jāietver arī uzlabota saziņa ar sabiedrību un līdz ar to ar patērētājiem par KLP saturu attiecībā uz veselības, vides un dzīvnieku labturības prasībām, atbalsta nosacījumiem, daudzfunkcionalitāti, ES ražojumu kvalitāti, ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā un spēju apgādāt sevi ar pārtiku, kā arī attiecībā uz pārtikas problēmu risināšanu pasaules iedzīvotājiem, kuru skaits 2050. gadā sasniegs deviņus miljardus;

| 53. | aicina pastiprināt Kopienas preferences, lai ES patērētājiem sniegtu garantijas attiecībā uz veselības un vides standartiem ražojumiem, kurus viņi pērk, un sniegt kompensāciju ES lauksaimniekiem, kuriem jākonkurē ar trešām valstīm, kuras neievēro šāda līmeņa veselības, vides un sociālos standartus; |
| --- | --- |

53.

aicina pastiprināt Kopienas preferences, lai ES patērētājiem sniegtu garantijas attiecībā uz veselības un vides standartiem ražojumiem, kurus viņi pērk, un sniegt kompensāciju ES lauksaimniekiem, kuriem jākonkurē ar trešām valstīm, kuras neievēro šāda līmeņa veselības, vides un sociālos standartus;

| 54. | uzskata, ka jaunajiem lauksaimniekiem jābūt vislabākajiem nosacījumiem, lai izmantotu iespējas, ko sniedz lauksaimniecības ražojumu un pakalpojumu pieprasījuma lielāka elastība, kā arī strauji augošo tirgu atvēršanās starptautiskā līmenī, sagaidot daudzpusēju sarunu noslēgšanu; tāpēc uzskata par svarīgu Komisijai veikt sarunas par PTO nolīgumu, kas lauksaimniekiem sniegtu iespējas turpināt konkurēt ar trešām valstīm un kas tādējādi nodrošinātu jauno lauksaimnieku nākotni; šajā sakarā uzskata par būtiski svarīgu iekļaut ar tirdzniecību nesaistītus apsvērumus; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka jaunajiem lauksaimniekiem jābūt vislabākajiem nosacījumiem, lai izmantotu iespējas, ko sniedz lauksaimniecības ražojumu un pakalpojumu pieprasījuma lielāka elastība, kā arī strauji augošo tirgu atvēršanās starptautiskā līmenī, sagaidot daudzpusēju sarunu noslēgšanu; tāpēc uzskata par svarīgu Komisijai veikt sarunas par PTO nolīgumu, kas lauksaimniekiem sniegtu iespējas turpināt konkurēt ar trešām valstīm un kas tādējādi nodrošinātu jauno lauksaimnieku nākotni; šajā sakarā uzskata par būtiski svarīgu iekļaut ar tirdzniecību nesaistītus apsvērumus;

| 55. | uzskata, ka jaunajiem lauksaimniekiem jābūt iespējai sacensties ar citu valstu konkurentiem līdzvērtīgos konkurences apstākļos; tāpēc aicina Komisiju piešķirt prioritāti ar tirdzniecību nesaistītu apsvērumu atzīšanai par importa kritēriju daudzpusējās un divpusējās tirdzniecības sarunās; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka jaunajiem lauksaimniekiem jābūt iespējai sacensties ar citu valstu konkurentiem līdzvērtīgos konkurences apstākļos; tāpēc aicina Komisiju piešķirt prioritāti ar tirdzniecību nesaistītu apsvērumu atzīšanai par importa kritēriju daudzpusējās un divpusējās tirdzniecības sarunās;

| 56. | norāda, ka vidējā termiņa un ilgtermiņa pasākumu plānošanā jāņem vērā, ka jauno lauksaimnieku paaudze palīdzēs cīņā pret klimata pārmaiņām, saudzēs vidi un, nodrošinot videi draudzīgus energoavotus, it īpaši ražojot biomasu un izmantojot biogāzes iekārtas, aktīvi veicinās vides aizsardzību un CO2 mazināšanu; |
| --- | --- |

56.

norāda, ka vidējā termiņa un ilgtermiņa pasākumu plānošanā jāņem vērā, ka jauno lauksaimnieku paaudze palīdzēs cīņā pret klimata pārmaiņām, saudzēs vidi un, nodrošinot videi draudzīgus energoavotus, it īpaši ražojot biomasu un izmantojot biogāzes iekārtas, aktīvi veicinās vides aizsardzību un CO2 mazināšanu;

| 57. | norāda, ka jaunie lauksaimnieki saskaras ar divējādu uzdevumu — gan veikt pasākumus, lai uzlabotu lauksaimniecības praksi un padarītu to ilgtspējīgāku un dzīvotspējīgāku, gan vienlaikus atjaunot lauksaimniecības būtisko lomu vides aspektu pārvaldībā un tādējādi kļūt par svarīgiem dalībniekiem klimata pārmaiņu novēršanā; šajā sakarā uzsver, ka politikai un pasākumiem jāpiedāvā ilgtermiņa un ilgtspējīga perspektīva jaunajiem lauksaimniekiem un ka viņu centieniem aizsargāt vidi ir jāsaņem finansiāls atbalsts; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka jaunie lauksaimnieki saskaras ar divējādu uzdevumu — gan veikt pasākumus, lai uzlabotu lauksaimniecības praksi un padarītu to ilgtspējīgāku un dzīvotspējīgāku, gan vienlaikus atjaunot lauksaimniecības būtisko lomu vides aspektu pārvaldībā un tādējādi kļūt par svarīgiem dalībniekiem klimata pārmaiņu novēršanā; šajā sakarā uzsver, ka politikai un pasākumiem jāpiedāvā ilgtermiņa un ilgtspējīga perspektīva jaunajiem lauksaimniekiem un ka viņu centieniem aizsargāt vidi ir jāsaņem finansiāls atbalsts;

| 58. | norāda, ka lauksaimniecība un mežsaimniecība ir vienīgie ekonomiskās aktivitātes veidi, kas ar fotosintēzes palīdzību mazina oglekļa dioksīda koncentrāciju, tādēļ vēl jo vairāk nepieciešams uzturēt lauksaimniecisko darbību; |
| --- | --- |

58.

norāda, ka lauksaimniecība un mežsaimniecība ir vienīgie ekonomiskās aktivitātes veidi, kas ar fotosintēzes palīdzību mazina oglekļa dioksīda koncentrāciju, tādēļ vēl jo vairāk nepieciešams uzturēt lauksaimniecisko darbību;

| 59. | uzsver, ka ir svarīgi lauksaimniecības pētījumu tematus pieskaņot KLP reformai, veicinot tehnoloģiju pārņemšanu un uzlabojot lauksaimnieku piekļuvi pētījumu rezultātiem un jaunākajiem atklājumiem attiecībā uz ražošanas metodēm un instrumentiem; uzskata, ka Eiropas lauksaimnieku piekļuve pētījumu rezultātiem ir jāuzlabo, izveidojot pētījumos iegūto datu apmaiņas tīklus un koordinējot pētījumus valstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka ir svarīgi lauksaimniecības pētījumu tematus pieskaņot KLP reformai, veicinot tehnoloģiju pārņemšanu un uzlabojot lauksaimnieku piekļuvi pētījumu rezultātiem un jaunākajiem atklājumiem attiecībā uz ražošanas metodēm un instrumentiem; uzskata, ka Eiropas lauksaimnieku piekļuve pētījumu rezultātiem ir jāuzlabo, izveidojot pētījumos iegūto datu apmaiņas tīklus un koordinējot pētījumus valstu un Eiropas līmenī;

| 60. | norāda, ka informācijas apmaiņa starp zinātni un tiem, kuri to izmanto, ir būtiska, lai pētījumu rezultātus varētu praktiski īstenot un pētniecība varētu apmierināt lauksaimniecības nozares vajadzības; |
| --- | --- |

60.

norāda, ka informācijas apmaiņa starp zinātni un tiem, kuri to izmanto, ir būtiska, lai pētījumu rezultātus varētu praktiski īstenot un pētniecība varētu apmierināt lauksaimniecības nozares vajadzības;

| 61. | uzsver, ka ES interesēs gan ekonomiski (uzlabojot ražību), gan attiecībā uz vidi (uzlabojot lauksaimnieku zināšanas par videi draudzīgu praksi) ir palielināt atbalstu lauksaimnieku mūžizglītībai; it īpaši pauž atbalstu programmām (tostarp Leonardo) jauno lauksaimnieku mobilitātes veicināšanai ES; sevišķi uzsver vajadzību izveidot instrumentus, kas jaunajiem lauksaimniekiem ļautu šādas apmācības laikā pamest savas saimniecības; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka ES interesēs gan ekonomiski (uzlabojot ražību), gan attiecībā uz vidi (uzlabojot lauksaimnieku zināšanas par videi draudzīgu praksi) ir palielināt atbalstu lauksaimnieku mūžizglītībai; it īpaši pauž atbalstu programmām (tostarp Leonardo) jauno lauksaimnieku mobilitātes veicināšanai ES; sevišķi uzsver vajadzību izveidot instrumentus, kas jaunajiem lauksaimniekiem ļautu šādas apmācības laikā pamest savas saimniecības;

| 62. | ierosina izveidot lauksaimniecības labākās prakses apmaiņas programmu jaunajiem lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

62.

ierosina izveidot lauksaimniecības labākās prakses apmaiņas programmu jaunajiem lauksaimniekiem;

| 63. | uzskata par nepieciešamu izveidot jauno lauksaimnieku apmaiņas programmu, lai veicinātu labākās prakses kopīgu izmantošanu, kā arī izveidot apmācības tīklu, kurā galvenā uzmanību būtu vērsta uz informāciju par ilgtspējības, bioenerģijas, klimata pārmaiņu un konkurētspējas jautājumiem; uzskata, ka tas palīdzētu jaunajiem lauksaimniekiem risināt jaunos uzdevumus lauksaimniecības un pārtikas nozarēs; |
| --- | --- |

63.

uzskata par nepieciešamu izveidot jauno lauksaimnieku apmaiņas programmu, lai veicinātu labākās prakses kopīgu izmantošanu, kā arī izveidot apmācības tīklu, kurā galvenā uzmanību būtu vērsta uz informāciju par ilgtspējības, bioenerģijas, klimata pārmaiņu un konkurētspējas jautājumiem; uzskata, ka tas palīdzētu jaunajiem lauksaimniekiem risināt jaunos uzdevumus lauksaimniecības un pārtikas nozarēs;

| 64. | aicina izstrādāt izmēģinājumprojektu, lai veicinātu apmaiņas programmu jaunajiem lauksaimniekiem jaunattīstības valstīs un ES jaunajiem lauksaimniekiem, lai viņi varētu tiešā veidā gūt izpratni par savu tirgu darbību, attiecīgo tehnoloģiju izmantošanu un veidiem, kā pielāgoties klimatiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

64.

aicina izstrādāt izmēģinājumprojektu, lai veicinātu apmaiņas programmu jaunajiem lauksaimniekiem jaunattīstības valstīs un ES jaunajiem lauksaimniekiem, lai viņi varētu tiešā veidā gūt izpratni par savu tirgu darbību, attiecīgo tehnoloģiju izmantošanu un veidiem, kā pielāgoties klimatiskajiem apstākļiem;

| 65. | iesaka saglabāt, uzlabot un popularizēt lauksaimnieciskās ražošanas metodes, ko ietekmē ģeogrāfiskā izcelsme vai kultūras tradīcijas ES; |
| --- | --- |

65.

iesaka saglabāt, uzlabot un popularizēt lauksaimnieciskās ražošanas metodes, ko ietekmē ģeogrāfiskā izcelsme vai kultūras tradīcijas ES;

| 66. | uzskata, ka lauksaimniecības īpašuma uzturēšanas jautājums ir cieši saistīts ar jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanas pasākumiem un ka jāizveido politika, kas zemes piešķiršanā nodrošinātu prioritāti jaunajiem lauksaimniekiem, kuri uzsāk darbību; aicina Komisiju ziņot par lauksaimniecības īpašumu jautājumu attiecībā uz jauniešiem, kuri pārņem saimniecības; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka lauksaimniecības īpašuma uzturēšanas jautājums ir cieši saistīts ar jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanas pasākumiem un ka jāizveido politika, kas zemes piešķiršanā nodrošinātu prioritāti jaunajiem lauksaimniekiem, kuri uzsāk darbību; aicina Komisiju ziņot par lauksaimniecības īpašumu jautājumu attiecībā uz jauniešiem, kuri pārņem saimniecības;

| 67. | uzskata, ka efektīvāks atbalsts jāsniedz uz uzņēmumu balstītu struktūru izveidei, ieviešot īpašus pasākumus šāda veida darbības uzsākšanai, kas ne tikai samazinātu darbības uzsākšanas izmaksas attiecīgajiem jauniešiem, bet arī ļautu tiem organizēt darbu tā, ka uzlabotos saimniecību dzīvotspēja; |
| --- | --- |

67.

uzskata, ka efektīvāks atbalsts jāsniedz uz uzņēmumu balstītu struktūru izveidei, ieviešot īpašus pasākumus šāda veida darbības uzsākšanai, kas ne tikai samazinātu darbības uzsākšanas izmaksas attiecīgajiem jauniešiem, bet arī ļautu tiem organizēt darbu tā, ka uzlabotos saimniecību dzīvotspēja;

| 68. | iesaka izmantot elastīgāku pieeju attiecībā uz saimniecību izveides un pārņemšanas procedūrām, izmantojot šādas iespējas — pakāpeniska izveide, iepriekšējās profesionālās pieredzes ņemšana vērā, ja personai, kura vēlas uzsākt darbību, nav nepieciešamās kvalifikācijas, vecuma prasības atcelšana, ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz dzīvotspējīgu darbības uzsākšanas projektu, it īpaši nelabvēlīgos lauku apvidos utt.; |
| --- | --- |

68.

iesaka izmantot elastīgāku pieeju attiecībā uz saimniecību izveides un pārņemšanas procedūrām, izmantojot šādas iespējas — pakāpeniska izveide, iepriekšējās profesionālās pieredzes ņemšana vērā, ja personai, kura vēlas uzsākt darbību, nav nepieciešamās kvalifikācijas, vecuma prasības atcelšana, ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz dzīvotspējīgu darbības uzsākšanas projektu, it īpaši nelabvēlīgos lauku apvidos utt.;

| 69. | uzskata, ka jāveic pasākumi, lai atbalstītu un konsultētu jaunos lauksaimniekus un palīdzētu tiem sākotnējā darbības uzsākšanas sistēmā, lai uzlabotu panākumu procentu un vienlaikus mazinātu vai likvidētu situācijas, kad lauksaimnieki beidz darbību vai bankrotē; |
| --- | --- |

69.

uzskata, ka jāveic pasākumi, lai atbalstītu un konsultētu jaunos lauksaimniekus un palīdzētu tiem sākotnējā darbības uzsākšanas sistēmā, lai uzlabotu panākumu procentu un vienlaikus mazinātu vai likvidētu situācijas, kad lauksaimnieki beidz darbību vai bankrotē;

| 70. | ierosina noteikt pilsētu un lauku dialogam veltītu Eiropas gadu; |
| --- | --- |

70.

ierosina noteikt pilsētu un lauku dialogam veltītu Eiropas gadu;

| 71. | aicina Komisiju visās jomās sniegt atbalstu jauniešiem, kuri vēlas uzsākt darbību lauksaimniecībā, un īstenot uzticamu politiku, administratīvos pasākumus pielāgojot reālajam stāvoklim un pēc iespējas palielinot atbalstu apsaimniekošanai; |
| --- | --- |

71.

aicina Komisiju visās jomās sniegt atbalstu jauniešiem, kuri vēlas uzsākt darbību lauksaimniecībā, un īstenot uzticamu politiku, administratīvos pasākumus pielāgojot reālajam stāvoklim un pēc iespējas palielinot atbalstu apsaimniekošanai;

| 72. | aicina Komisiju iesniegt starpposma ziņojumu par jauno lauksaimnieku situāciju un pienācīgi apspriesties ar attiecīgajām jauno lauksaimnieku organizācijām; |
| --- | --- |

72.

aicina Komisiju iesniegt starpposma ziņojumu par jauno lauksaimnieku situāciju un pienācīgi apspriesties ar attiecīgajām jauno lauksaimnieku organizācijām;

| 73. | uzsver, ka jaunie lauksaimnieki jāatbalsta turpmākajos gados pēc darbības uzsākšanas un ka jāizveido īpašs rezerves fonds, lai palīdzētu viņiem tikt galā ar darbības uzsākšanas laikā neparedzamiem apstākļiem, piemēram, ekstrēmiem laika apstākļiem, kas sabojā ražu, vai strauju izmaksu pieaugumu; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka jaunie lauksaimnieki jāatbalsta turpmākajos gados pēc darbības uzsākšanas un ka jāizveido īpašs rezerves fonds, lai palīdzētu viņiem tikt galā ar darbības uzsākšanas laikā neparedzamiem apstākļiem, piemēram, ekstrēmiem laika apstākļiem, kas sabojā ražu, vai strauju izmaksu pieaugumu;

| 74. | aicina Komisiju izpētīt veidus, kā jaunajiem lauksaimniekiem visā ES apmainīties ar labāko praksi attiecībā uz novatoriskām lauksaimniecības metodēm un saimniecību vadību; |
| --- | --- |

74.

aicina Komisiju izpētīt veidus, kā jaunajiem lauksaimniekiem visā ES apmainīties ar labāko praksi attiecībā uz novatoriskām lauksaimniecības metodēm un saimniecību vadību;

| 75. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

75.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 262, 18.9.2001., 153. lpp.

(2)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

(3)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/51

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbs 2007. gadā

P6_TA(2008)0259

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejasdarbu 2007. gadā (2007/2180(INI))

2009/C 285 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (1) (Kotonū nolīgums),

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) Reglamentu, kas pieņemts 2003. gada 3. aprīlī (2) un pēdējo reizi grozīts Visbādenē (Vācija) 2007. gada 28. jūnijā (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (4),

ņemot vērā Kigali Deklarāciju par attīstībai labvēlīgiem ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem (EPN), ko APA pieņēma 2007. gada 22. novembrī Kigali (5) (Kigali deklarācija),

ņemot vērā rezolūcijas, ko APA pieņēma 2007. gadā:

| — | par labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību attiecībā uz dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs (6), |
| --- | --- |

—

par labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību attiecībā uz dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs (6),

| — | par ĀKK valstu sīkzemnieku nabadzības samazināšanu, sevišķi augļkopības, dārzeņkopības un puķkopības nozarē (7), |
| --- | --- |

—

par ĀKK valstu sīkzemnieku nabadzības samazināšanu, sevišķi augļkopības, dārzeņkopības un puķkopības nozarē (7),

| — | par kvalificētu strādnieku migrāciju un tās ietekmi uz valsts attīstību (8), |
| --- | --- |

—

par kvalificētu strādnieku migrāciju un tās ietekmi uz valsts attīstību (8),

| — | par situāciju Dārfūrā (9), |
| --- | --- |

—

par situāciju Dārfūrā (9),

| — | par vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un ES valstīs (10), |
| --- | --- |

—

par vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un ES valstīs (10),

| — | par ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) ietekmi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (11), |
| --- | --- |

—

par ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) ietekmi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (11),

| — | par veselības aprūpes un medikamentu pieejamību, jo īpaši novārtā atstātu slimību gadījumos (12), |
| --- | --- |

—

par veselības aprūpes un medikamentu pieejamību, jo īpaši novārtā atstātu slimību gadījumos (12),

| — | par dabas katastrofām ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi) (13), |
| --- | --- |

—

par dabas katastrofām ĀKK valstīs — ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi) (13),

| — | par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un šīs situācijas ietekmi uz reģionu (14), |
| --- | --- |

—

par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumu daļā, un šīs situācijas ietekmi uz reģionu (14),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A6-0175/2008),

| A. | tā kā 2007. gada jūnijā Visbādenē notikušās debates un 2007. gada decembrī Kigali notikušās debates par EPN sarunu gaitu, kuru rezultātā pieņēma iepriekš minēto Kigali deklarāciju par EPN; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gada jūnijā Visbādenē notikušās debates un 2007. gada decembrī Kigali notikušās debates par EPN sarunu gaitu, kuru rezultātā pieņēma iepriekš minēto Kigali deklarāciju par EPN;

| B. | tā kā Parlaments un Padome ir pieņēmuši Regulu (EK) Nr. 1905/2006, kas paredz tematiskās programmas, kuras piemērojamas arī attiecībā uz ĀKK valstīm, un papildu programmu tām valstīm, kas ir parakstījušas ĀKK Cukura protokolu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments un Padome ir pieņēmuši Regulu (EK) Nr. 1905/2006, kas paredz tematiskās programmas, kuras piemērojamas arī attiecībā uz ĀKK valstīm, un papildu programmu tām valstīm, kas ir parakstījušas ĀKK Cukura protokolu;

| C. | tā kā attīstības un humānās palīdzības komisārs iepriekš minētajā APA Visbādenes sesijā apņēmās ĀKK valstu un reģionu stratēģiskos dokumentus (attiecībā uz laika posmu no 2008. līdz 2013. gadam) iesniegt parlamentu demokrātiskai izskatīšanai, atzinīgi vērtējot to, ka šo saistību īstenošana ir sākusies; |
| --- | --- |

C.

tā kā attīstības un humānās palīdzības komisārs iepriekš minētajā APA Visbādenes sesijā apņēmās ĀKK valstu un reģionu stratēģiskos dokumentus (attiecībā uz laika posmu no 2008. līdz 2013. gadam) iesniegt parlamentu demokrātiskai izskatīšanai, atzinīgi vērtējot to, ka šo saistību īstenošana ir sākusies;

| D. | tā kā Kotonū Nolīguma pārskatīšana ir radījusi pamatu ciešākai un efektīvākai Eiropas Savienības un ĀKK valstu sadarbībai, tomēr minētā nolīguma ratifikācijas process nav beidzies; |
| --- | --- |

D.

tā kā Kotonū Nolīguma pārskatīšana ir radījusi pamatu ciešākai un efektīvākai Eiropas Savienības un ĀKK valstu sadarbībai, tomēr minētā nolīguma ratifikācijas process nav beidzies;

| E. | tā kā APA pieaug tādu kopēju interešu jautājumu nozīme kā cilvēktiesības, demokrātija, nestabilas situācijas, politikas saskaņotība un atbalsta efektivitāte; |
| --- | --- |

E.

tā kā APA pieaug tādu kopēju interešu jautājumu nozīme kā cilvēktiesības, demokrātija, nestabilas situācijas, politikas saskaņotība un atbalsta efektivitāte;

| F. | tā kā situācija Zimbabvē 2007. gadā ir vēl vairāk pasliktinājusies un diemžēl, noslēdzot konstruktīvās debates, nebija iespējams iepriekš minētajā APA Visbādenes sesijā pieņemt rezolūciju par šo jautājumu; tā kā apstāklis, ka Zimbabves delegācijas nepiedalījās šajā sesijā, pelna īpašu nožēlu; |
| --- | --- |

F.

tā kā situācija Zimbabvē 2007. gadā ir vēl vairāk pasliktinājusies un diemžēl, noslēdzot konstruktīvās debates, nebija iespējams iepriekš minētajā APA Visbādenes sesijā pieņemt rezolūciju par šo jautājumu; tā kā apstāklis, ka Zimbabves delegācijas nepiedalījās šajā sesijā, pelna īpašu nožēlu;

| G. | tā kā Dārfūrā (Sudāna) ilgstoši turpinās konflikts, un tiek atkārtoti izdarīti smagi cilvēktiesību pārkāpumi, it īpaši pastāvīgi seksuālās uzmācības un izvarošanas draudi, no kuriem cieš sievietes un meitenes, un ir nepieciešama efektīva humānā palīdzība un atbalsts seksuālās vardarbības upuriem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Dārfūrā (Sudāna) ilgstoši turpinās konflikts, un tiek atkārtoti izdarīti smagi cilvēktiesību pārkāpumi, it īpaši pastāvīgi seksuālās uzmācības un izvarošanas draudi, no kuriem cieš sievietes un meitenes, un ir nepieciešama efektīva humānā palīdzība un atbalsts seksuālās vardarbības upuriem;

| H. | ņemot vērā Visāfrikas Parlamenta (VĀP) darbu un to, ka starp Eiropas Parlamentu un Visāfrikas Parlamentu tiek veidotas oficiālas attiecības; ņemot vērā jo īpaši VĀP un EP kopīgo deklarāciju, kas pieņemta saistībā ar ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmi, kura notika 2007. gada decembrī Lisabonā; |
| --- | --- |

H.

ņemot vērā Visāfrikas Parlamenta (VĀP) darbu un to, ka starp Eiropas Parlamentu un Visāfrikas Parlamentu tiek veidotas oficiālas attiecības; ņemot vērā jo īpaši VĀP un EP kopīgo deklarāciju, kas pieņemta saistībā ar ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmi, kura notika 2007. gada decembrī Lisabonā;

| I. | tā kā nevalstiski dalībnieki APA sesijās piedalās arvien vairāk un ĀKK valstu pilsoniskā sabiedrība saskaras ar finansiālām grūtībām, lai piedalītos sanāksmēs; |
| --- | --- |

I.

tā kā nevalstiski dalībnieki APA sesijās piedalās arvien vairāk un ĀKK valstu pilsoniskā sabiedrība saskaras ar finansiālām grūtībām, lai piedalītos sanāksmēs;

| J. | tā kā ES Vācijas prezidentūra un Ruandas valdība sniedza nenovērtējamu ieguldījumu iepriekš minētajās APA sesijās Veisbādenē un Kigali; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES Vācijas prezidentūra un Ruandas valdība sniedza nenovērtējamu ieguldījumu iepriekš minētajās APA sesijās Veisbādenē un Kigali;

| K. | tā kā 2007. gadā APA Prezidija faktu vākšanas un izpētes misijas ir devušās:






  — | uz Senegālu, Kotdivuāru un Ganu, |
| --- | --- | --- |

K.

tā kā 2007. gadā APA Prezidija faktu vākšanas un izpētes misijas ir devušās:

—

uz Senegālu, Kotdivuāru un Ganu,

| — | uz Madagaskaru, |
| --- | --- |

—

uz Madagaskaru,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka 2007. gadā APA radīja pamatu atklātam, demokrātiskam un padziļinātam dialogam par EPN sarunām starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm, kā to apliecina Kigali deklarācijas pieņemšana; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka 2007. gadā APA radīja pamatu atklātam, demokrātiskam un padziļinātam dialogam par EPN sarunām starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm, kā to apliecina Kigali deklarācijas pieņemšana;

| 2. | uzsver APA paustās bažas attiecībā uz vairākiem sarunu aspektiem gan pēc formas, gan pēc būtības; atgādina, ka debates turpinās pēc EPN ar Karību jūras reģiona valstīm pieņemšanas un pagaidu nolīgumu pieņemšanas ar dažām valstīm un reģioniem; |
| --- | --- |

2.

uzsver APA paustās bažas attiecībā uz vairākiem sarunu aspektiem gan pēc formas, gan pēc būtības; atgādina, ka debates turpinās pēc EPN ar Karību jūras reģiona valstīm pieņemšanas un pagaidu nolīgumu pieņemšanas ar dažām valstīm un reģioniem;

| 3. | pauž bažas par jaunas struktūras, proti, parlamentārās komitejas izveidi saistībā ar EPN, lai gan nav skaidras šīs struktūras un APA attiecības; prasa izvairīties no visa veida kompetenču konfliktiem un nevajadzīgām nesaskaņām šajā jomā; tajā pašā laikā atzinīgi vērtē EPN piešķirto parlamentāro dimensiju un ir cieši pārliecināts, ka APA, izmantojot reģionālās sanāksmes, sāks nekavējoties īstenot šo dialogu parlamentārā līmenī; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas par jaunas struktūras, proti, parlamentārās komitejas izveidi saistībā ar EPN, lai gan nav skaidras šīs struktūras un APA attiecības; prasa izvairīties no visa veida kompetenču konfliktiem un nevajadzīgām nesaskaņām šajā jomā; tajā pašā laikā atzinīgi vērtē EPN piešķirto parlamentāro dimensiju un ir cieši pārliecināts, ka APA, izmantojot reģionālās sanāksmes, sāks nekavējoties īstenot šo dialogu parlamentārā līmenī;

| 4. | atzinīgi vērtē saistības, kuras attīstības un humānās palīdzības komisārs uzņēmās iepriekš minētajā APA Kigali sesijā, ĀKK valstu un reģionu stratēģiskos dokumentus (attiecībā uz laika posmu no 2008. līdz 2013. gadam) iesniegt parlamentu demokrātiskai izskatīšanai un atzinīgi vērtē darbu, ko daži ĀKK valstu parlamenti jau ir veikuši, analizējot šos dokumentus; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē saistības, kuras attīstības un humānās palīdzības komisārs uzņēmās iepriekš minētajā APA Kigali sesijā, ĀKK valstu un reģionu stratēģiskos dokumentus (attiecībā uz laika posmu no 2008. līdz 2013. gadam) iesniegt parlamentu demokrātiskai izskatīšanai un atzinīgi vērtē darbu, ko daži ĀKK valstu parlamenti jau ir veikuši, analizējot šos dokumentus;

| 5. | šajā ziņā atgādina vajadzību cieši iesaistīt parlamentus demokrātiskajā procesā un valstu attīstības stratēģijās; uzsver parlamentu būtisko nozīmi attīstības politikas ieviešanā, pārraudzībā un kontrolē; |
| --- | --- |

5.

šajā ziņā atgādina vajadzību cieši iesaistīt parlamentus demokrātiskajā procesā un valstu attīstības stratēģijās; uzsver parlamentu būtisko nozīmi attīstības politikas ieviešanā, pārraudzībā un kontrolē;

| 6. | aicina ĀKK valstu parlamentus pieprasīt savām valdībām un Komisijai, lai tie tiktu iesaistīti valstu stratēģisko dokumentu attiecībā uz sadarbību starp Eiropas Savienību un to valstīm (attiecībā uz laika posmu no 2008.līdz 2013. gadam) sagatavošanas un īstenošanas procesā; |
| --- | --- |

6.

aicina ĀKK valstu parlamentus pieprasīt savām valdībām un Komisijai, lai tie tiktu iesaistīti valstu stratēģisko dokumentu attiecībā uz sadarbību starp Eiropas Savienību un to valstīm (attiecībā uz laika posmu no 2008.līdz 2013. gadam) sagatavošanas un īstenošanas procesā;

| 7. | aicina Komisiju sniegt visu pieejamo informāciju ĀKK valstu parlamentiem un sniegt tiem palīdzību šajā demokrātiskas kontroles darbā, jo īpaši atbalstot to kapacitāti; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju sniegt visu pieejamo informāciju ĀKK valstu parlamentiem un sniegt tiem palīdzību šajā demokrātiskas kontroles darbā, jo īpaši atbalstot to kapacitāti;

| 8. | aicina ĀKK parlamentus īstenot stingru parlamentāro kontroli attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu (EAF); uzsver APA privileģēto stāvokli šajās debatēs un aicina to turpināt mudināt parlamentus, kuri to vēl nav paveikuši, ratificēt pārskatīto Kotonū nolīgumu, lai saņemtu 10. Eiropas Attīstības fonda līdzekļus; |
| --- | --- |

8.

aicina ĀKK parlamentus īstenot stingru parlamentāro kontroli attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu (EAF); uzsver APA privileģēto stāvokli šajās debatēs un aicina to turpināt mudināt parlamentus, kuri to vēl nav paveikuši, ratificēt pārskatīto Kotonū nolīgumu, lai saņemtu 10. Eiropas Attīstības fonda līdzekļus;

| 9. | prasa Komisijai paredzēt pasākumus, lai novērstu finansējuma plaisu starp 9. EAF un 10. EAF īstenošanu; |
| --- | --- |

9.

prasa Komisijai paredzēt pasākumus, lai novērstu finansējuma plaisu starp 9. EAF un 10. EAF īstenošanu;

| 10. | atkārtoti pauž atbalstu APA aicinājumam, kas izteikts 9. sesijā 2005. gada aprīlī, ka Eiropas Attīstības fonda (EAF) līdzekļu atbilstoša daļa ir jāizmanto parlamentāriešu un politisko, ekonomisko un sociālo līderu politiskajai izglītošanai un mācībām, lai veicinātu labas pārvaldības, tiesiskuma, demokrātisko struktūru ilgtspējīgu nostiprināšanu un mijiedarbību starp valdību un opozīciju plurālisma demokrātijā, pamatojoties uz brīvām vēlēšanām; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti pauž atbalstu APA aicinājumam, kas izteikts 9. sesijā 2005. gada aprīlī, ka Eiropas Attīstības fonda (EAF) līdzekļu atbilstoša daļa ir jāizmanto parlamentāriešu un politisko, ekonomisko un sociālo līderu politiskajai izglītošanai un mācībām, lai veicinātu labas pārvaldības, tiesiskuma, demokrātisko struktūru ilgtspējīgu nostiprināšanu un mijiedarbību starp valdību un opozīciju plurālisma demokrātijā, pamatojoties uz brīvām vēlēšanām;

| 11. | ar gandarījumu atzīmē, ka aizvien nostiprinās APA parlamentārais, tātad politiskais raksturs, kā arī to, ka APA dalībvalstis arvien vairāk iesaistās Asamblejas darbā, un uzlabojas tās debašu kvalitāte, kas sniedz izšķirošu ieguldījumu ĀKK un ES partnerattiecībās; |
| --- | --- |

11.

ar gandarījumu atzīmē, ka aizvien nostiprinās APA parlamentārais, tātad politiskais raksturs, kā arī to, ka APA dalībvalstis arvien vairāk iesaistās Asamblejas darbā, un uzlabojas tās debašu kvalitāte, kas sniedz izšķirošu ieguldījumu ĀKK un ES partnerattiecībās;

| 12. | uzskata, ka iepriekšminēto APA rezolūciju par situāciju Dārfūrā un Kongo Demokrātiskajā Republikā pieņemšana ir nozīmīgi šī pastiprinātā dialoga piemēri; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka iepriekšminēto APA rezolūciju par situāciju Dārfūrā un Kongo Demokrātiskajā Republikā pieņemšana ir nozīmīgi šī pastiprinātā dialoga piemēri;

| 13. | uzskata, ka APA, kas ir Eiropas Savienības deputātu un ĀKK valstu deputātu debašu vieta, ir pozitīva nozīme politiskajā dialogā un vispārējas un visaptverošas vienošanās panākšanā mieram un Dārfūras iedzīvotāju attīstībai; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka APA, kas ir Eiropas Savienības deputātu un ĀKK valstu deputātu debašu vieta, ir pozitīva nozīme politiskajā dialogā un vispārējas un visaptverošas vienošanās panākšanā mieram un Dārfūras iedzīvotāju attīstībai;

| 14. | aicina APA sniegt ieguldījumu, lai pievērstu starptautiskās sabiedrības uzmanību konfliktiem, kas skar Ziemeļu Kivu provinci un vairākus reģionus Kongo Demokrātiskās Republikas (KDR) austrumu reģionus, un veicināt krīzes politiska risinājuma panākšanu sarunu ceļā, kā arī atbalstīt jebkādu rīcību, kura ierosināta saistībā ar apspriesto risinājumu; |
| --- | --- |

14.

aicina APA sniegt ieguldījumu, lai pievērstu starptautiskās sabiedrības uzmanību konfliktiem, kas skar Ziemeļu Kivu provinci un vairākus reģionus Kongo Demokrātiskās Republikas (KDR) austrumu reģionus, un veicināt krīzes politiska risinājuma panākšanu sarunu ceļā, kā arī atbalstīt jebkādu rīcību, kura ierosināta saistībā ar apspriesto risinājumu;

| 15. | aicina APA turpināt un padziļināt dialogu ar Visāfrikas Parlamentu un reģionālo organizāciju dalībvalstu parlamentiem, ņemot vērā reģionālās integrācijas nozīmi miera nodrošināšanā un ĀKK valstu attīstībā; |
| --- | --- |

15.

aicina APA turpināt un padziļināt dialogu ar Visāfrikas Parlamentu un reģionālo organizāciju dalībvalstu parlamentiem, ņemot vērā reģionālās integrācijas nozīmi miera nodrošināšanā un ĀKK valstu attīstībā;

| 16. | atzinīgi vērtē iepriekšminētajā APA sesijā Kigali notikušās debates par situāciju Somālijā, kuras liecina, ka APA var būt forums šādu sarežģītu problēmu risināšanai; taču pauž nožēlu, ka situācija valstī nav uzlabojusies un tā joprojām ir “aizmirstā krīze”; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē iepriekšminētajā APA sesijā Kigali notikušās debates par situāciju Somālijā, kuras liecina, ka APA var būt forums šādu sarežģītu problēmu risināšanai; taču pauž nožēlu, ka situācija valstī nav uzlabojusies un tā joprojām ir “aizmirstā krīze”;

| 17. | pauž nožēlu, ka ES un Āfrikas Kopējās stratēģijas projekts netika pietiekami apspriests ar APA, un pauž cerību, ka APA tiks aktīvi iesaistīta šīs stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu, ka ES un Āfrikas Kopējās stratēģijas projekts netika pietiekami apspriests ar APA, un pauž cerību, ka APA tiks aktīvi iesaistīta šīs stratēģijas īstenošanā;

| 18. | izsaka gandarījumu par to, ka beidzot no 2008. gada varētu notikt Kotonū nolīgumā un APA Reglamentā paredzētās reģionālās sanāksmes; pauž cerību, ka šīs sanāksmes ļaus īstenot patiesu viedokļu apmaiņu par reģionālajām problēmām, tostarp par konfliktu novēršanu un risinājumu, un ka Eiropas Savienības politika veicinās reģionālās kohēzijas pastiprināšanu; uzsver, ka šīs sanāksmes ir īpaši aktuālas attiecībā uz EPN apspriešanu, noslēgšanu un īstenošanu un tām jābūt prioritārām; atzinīgi vērtē pirmās reģionālās sanāksmes organizēšanu 2008. gada aprīlī Vindhukā, Namībijā; |
| --- | --- |

18.

izsaka gandarījumu par to, ka beidzot no 2008. gada varētu notikt Kotonū nolīgumā un APA Reglamentā paredzētās reģionālās sanāksmes; pauž cerību, ka šīs sanāksmes ļaus īstenot patiesu viedokļu apmaiņu par reģionālajām problēmām, tostarp par konfliktu novēršanu un risinājumu, un ka Eiropas Savienības politika veicinās reģionālās kohēzijas pastiprināšanu; uzsver, ka šīs sanāksmes ir īpaši aktuālas attiecībā uz EPN apspriešanu, noslēgšanu un īstenošanu un tām jābūt prioritārām; atzinīgi vērtē pirmās reģionālās sanāksmes organizēšanu 2008. gada aprīlī Vindhukā, Namībijā;

| 19. | mudina APA palielināt Politikas lietu komitejas nozīmi, lai saistībā ar ĀKK un ES partnerattiecībām šī komiteja kļūtu par patiesu forumu konfliktu novēršanai un risināšanai, un šajā ziņā ieviest vispārēju praksi rīkot debates par ārkārtas situācijām, kas radušās vienā vai otrā valstī; atzinīgi vērtē darbu, kas paveikts labas pārvaldības jomā un arī attiecībā uz vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un Eiropas Savienības valstīs, un mudina veidot ciešu sadarbību starp ĀKK un ES parlamentāriešiem kā vēlēšanu novērotājiem saistībā ar ES vēlēšanu novērošanas misijām; |
| --- | --- |

19.

mudina APA palielināt Politikas lietu komitejas nozīmi, lai saistībā ar ĀKK un ES partnerattiecībām šī komiteja kļūtu par patiesu forumu konfliktu novēršanai un risināšanai, un šajā ziņā ieviest vispārēju praksi rīkot debates par ārkārtas situācijām, kas radušās vienā vai otrā valstī; atzinīgi vērtē darbu, kas paveikts labas pārvaldības jomā un arī attiecībā uz vēlēšanām un vēlēšanu procesiem ĀKK un Eiropas Savienības valstīs, un mudina veidot ciešu sadarbību starp ĀKK un ES parlamentāriešiem kā vēlēšanu novērotājiem saistībā ar ES vēlēšanu novērošanas misijām;

| 20. | ar gandarījumu atzīmē APA Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas izteikto vēlmi risināt jautājumus, kas saistīti ar pārtikas nodrošinājumu (īpaši laikā, kad Pasaules Pārtikas programma (WFP) ceļ trauksmi, atsaucoties uz cenu pieaugumu, ar klimata pārmaiņu sekām un pasaules pārtikas krājumu samazināšanos; |
| --- | --- |

20.

ar gandarījumu atzīmē APA Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas izteikto vēlmi risināt jautājumus, kas saistīti ar pārtikas nodrošinājumu (īpaši laikā, kad Pasaules Pārtikas programma (WFP) ceļ trauksmi, atsaucoties uz cenu pieaugumu, ar klimata pārmaiņu sekām un pasaules pārtikas krājumu samazināšanos;

| 21. | uzsver iepriekšminētajā APA Kigali sesijā pieņemtā ziņojuma par atbalsta efektivitāti nozīmi un mudina APA rīkot padziļinātas debates par oficiāla atbalsta attīstībai jēdzienu, par budžeta jautājumiem un par alternatīviem finansēšanas veidiem sadarbības attīstības jomā; |
| --- | --- |

21.

uzsver iepriekšminētajā APA Kigali sesijā pieņemtā ziņojuma par atbalsta efektivitāti nozīmi un mudina APA rīkot padziļinātas debates par oficiāla atbalsta attīstībai jēdzienu, par budžeta jautājumiem un par alternatīviem finansēšanas veidiem sadarbības attīstības jomā;

| 22. | uzsver APA Sociālo lietu un vides komitejas darbu, ko tā veikusi kvalificētu darbinieku migrācijas jomā un novārtā atstātu slimību jomā, un atbalsta tās lēmumu izpētīt strukturālo pielāgojumu programmu ietekmi; |
| --- | --- |

22.

uzsver APA Sociālo lietu un vides komitejas darbu, ko tā veikusi kvalificētu darbinieku migrācijas jomā un novārtā atstātu slimību jomā, un atbalsta tās lēmumu izpētīt strukturālo pielāgojumu programmu ietekmi;

| 23. | ar gandarījumu atzīmē, ka APA sesijās arvien vairāk piedalās nevalstiski dalībnieki un ka ārpussesiju pasākumi turpmāk pozitīvi papildinās APA darbu; prasa APA, Eiropas Savienībai un ĀKK valstīm finansiāli un tehniski veicināt ĀKK valstu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību tās darbā; uzskata pieprasījumu un priekšlikumus, kurus šajā aspektā iesniegs APA Prezidijā 2008. gada septembrī, par konstruktīvu attīstības tendenci; |
| --- | --- |

23.

ar gandarījumu atzīmē, ka APA sesijās arvien vairāk piedalās nevalstiski dalībnieki un ka ārpussesiju pasākumi turpmāk pozitīvi papildinās APA darbu; prasa APA, Eiropas Savienībai un ĀKK valstīm finansiāli un tehniski veicināt ĀKK valstu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību tās darbā; uzskata pieprasījumu un priekšlikumus, kurus šajā aspektā iesniegs APA Prezidijā 2008. gada septembrī, par konstruktīvu attīstības tendenci;

| 24. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, ĀKK Padomei, APA, ĀKK valstu parlamentiem un Vācijas Federatīvās Republikas un Ruandas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, ĀKK Padomei, APA, ĀKK valstu parlamentiem un Vācijas Federatīvās Republikas un Ruandas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar ĀKK un EK Ministru padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp).

(2)  OV C 231, 26.9.2003., 68. lpp.

(3)  OV C 254, 26.10.2007., 42. lpp.

(4)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp, labojums OV L 163, 23.6.2007., 24. lpp.

(5)  OV C 58, 1.3.2008., 44. lpp.

(6)  OV C 254, 26.10.2007., 17. lpp.

(7)  OV C 254, 26.10.2007., 25. lpp.

(8)  OV C 254, 26.10.2007., 31. lpp.

(9)  OV C 254, 26.10.2007., 39. lpp.

(10)  OV C 58, 1.3.2008., 18. lpp.

(11)  OV C 58, 1.3.2008., 26. lpp.

(12)  OV C 58, 1.3.2008., 29. lpp.

(13)  OV C 58, 1.3.2008., 35. lpp.

(14)  OV C 58, 1.3.2008., 40. lpp.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/55

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsKonkurence — nozares izmeklēšana banku mazumtirdzniecības pakalpojumu jomā

P6_TA(2008)0260

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par konkurenci — nozares izmeklēšana banku mazumtirdzniecības pakalpojumu jomā (2007/2201(INI))

2009/C 285 E/09

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Nozares izmeklēšana banku mazumtirdzniecības pakalpojumu nozarē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu” (galīgais ziņojums) (COM(2007)0033),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. aprīļa 1. starpposma ziņojumu par maksājumu kartēm un 2006. gada 17. jūlija 2. starpposma ziņojumu par norēķinu kontiem un saistītiem pakalpojumiem,

ņemot vērā Zaļo grāmatu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienotajā tirgū (COM(2007)0226),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0724),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 19. decembra Lēmumu COMP/34 579 (Eurocard—MasterCard) par EEZ iekšienē Mastercard piemērojamām daudzpusējas savstarpējas apmaiņas maksām,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (1) (Kapitāla prasību direktīva) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija) (2) (Kapitāla pietiekamības direktīva),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (3) (Maksājumu pakalpojumu direktīva),

ņemot vērā tā 2008. gada 16. janvārī otrajā lasījumā pieņemto nostāju par Padomes pieņemto kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK (4) (Patēriņa kredītu direktīvas projekts),

ņemot vērā tā 2007. gada 11. jūlija rezolūciju par finanšu pakalpojumu politiku laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam — Baltā grāmata (5),

ņemot vērā tā 2006. gada 4. jūlija rezolūciju par tālāku konsolidāciju finanšu pakalpojumu nozarē (6),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0185/2008),

| A. | tā kā integrēta finanšu tirgus pareiza darbība ir priekšnosacījums, lai sasniegtu Lisabonas programmas mērķus, proti, padarīt Eiropas Savienību par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, kurā būtu iespējama ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme ar vairāk un labākām darba vietām; |
| --- | --- |

A.

tā kā integrēta finanšu tirgus pareiza darbība ir priekšnosacījums, lai sasniegtu Lisabonas programmas mērķus, proti, padarīt Eiropas Savienību par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, kurā būtu iespējama ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme ar vairāk un labākām darba vietām;

| B. | tā kā komercbankām ir būtiska nozīme pienācīgā monetārās politikas nosacījumu izplatīšanā tirgū, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un patērētāju informēšanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā komercbankām ir būtiska nozīme pienācīgā monetārās politikas nosacījumu izplatīšanā tirgū, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un patērētāju informēšanā;

| C. | tā kā, lai pabeigtu Finanšu pakalpojumu rīcības plānu un šā plāna rezultātus pilnībā ļautu izmantot patērētājiem un mazumtirgotājiem, ir jāuzlabo finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecība; |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai pabeigtu Finanšu pakalpojumu rīcības plānu un šā plāna rezultātus pilnībā ļautu izmantot patērētājiem un mazumtirgotājiem, ir jāuzlabo finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecība;

| D. | tā kā ikviens iedzīvotājs ir tiesīgs saņemt banku pamatpakalpojumus, piemēram, bankā atvērt kontu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ikviens iedzīvotājs ir tiesīgs saņemt banku pamatpakalpojumus, piemēram, bankā atvērt kontu;

| E. | tā kā banku mazumtirdzniecības pakalpojumu nozare ir svarīga ES ekonomikā attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību, patērētājiem un MVU; |
| --- | --- |

E.

tā kā banku mazumtirdzniecības pakalpojumu nozare ir svarīga ES ekonomikā attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību, patērētājiem un MVU;

| F. | tā kā pastāv patērētāju aizsardzības politikas saskaņošanas grūtības Eiropas Savienībā un finanšu produktiem raksturīgā komplicētība; |
| --- | --- |

F.

tā kā pastāv patērētāju aizsardzības politikas saskaņošanas grūtības Eiropas Savienībā un finanšu produktiem raksturīgā komplicētība;

| G. | tā kā Kopienas konkurences politika ir svarīguma, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi un visām iesaistītajām pusēm nodrošinātu īsteni līdzvērtīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Kopienas konkurences politika ir svarīguma, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi un visām iesaistītajām pusēm nodrošinātu īsteni līdzvērtīgus konkurences apstākļus;

| H. | tā kā banku mazumtirdzniecības pakalpojumu jomā pastāvošā juridisko modeļu un finanšu iestāžu uzņēmējdarbības mērķu dažādība (bankas, krājbankas, kooperatīvi utt.) ir ES ekonomikas pamatvērtība, kas sekmē nozares attīstību, atbilst tirgus plurālistiskajai struktūrai un veicina konkurenci iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

H.

tā kā banku mazumtirdzniecības pakalpojumu jomā pastāvošā juridisko modeļu un finanšu iestāžu uzņēmējdarbības mērķu dažādība (bankas, krājbankas, kooperatīvi utt.) ir ES ekonomikas pamatvērtība, kas sekmē nozares attīstību, atbilst tirgus plurālistiskajai struktūrai un veicina konkurenci iekšējā tirgū;

| I. | tā kā ir nepieciešams patērētāju augstu aizsardzības līmeni saskaņot ar pareizu iekšējā tirgus darbību, |
| --- | --- |

I.

tā kā ir nepieciešams patērētāju augstu aizsardzības līmeni saskaņot ar pareizu iekšējā tirgus darbību,

Ievads

| 1. | atbalsta Komisijas integrēto pieeju, kas ietver iekšējā tirgus atbalsta politikas apvienošanu ar mērķtiecīgiem nozares apsekojumiem; tomēr pauž nožēlu par nozares apsekojuma termiņiem un par to, ka nav veikta izpēte, kā monetārās politikas nosacījumus īsteno mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū, un mudina Komisiju veikt pārraudzības pasākumus pēc tam, kad praktiskus rezultātus būs sniegusi Kapitāla pietiekamības direktīva, Vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) direktīva, Maksājumu pakalpojumu direktīva un Patēriņa kredītu direktīva; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Komisijas integrēto pieeju, kas ietver iekšējā tirgus atbalsta politikas apvienošanu ar mērķtiecīgiem nozares apsekojumiem; tomēr pauž nožēlu par nozares apsekojuma termiņiem un par to, ka nav veikta izpēte, kā monetārās politikas nosacījumus īsteno mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū, un mudina Komisiju veikt pārraudzības pasākumus pēc tam, kad praktiskus rezultātus būs sniegusi Kapitāla pietiekamības direktīva, Vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) direktīva, Maksājumu pakalpojumu direktīva un Patēriņa kredītu direktīva;

| 2. | pauž nožēlu, ka nozares apsekojumā par banku mazumtirdzniecības pakalpojumiem nav pievērsta pietiekama uzmanība stingri reglamentētā banku sektora īpatnībām un kultūras, paradumu un valodas faktoriem, kas nosaka patērētāju izvēli, kā arī finanšu produktu aizsardzībai; uzskata, ka patērētāju mobilitātes trūkumu Eiropas Savienībā bieži vien nosaka ilgtermiņa attiecībās izveidojusies uzticība, kas bieži vien rodas starp banku un patērētāju; ar bažām norāda, ka Komisijas novērtējumā par tirgus integrāciju izmantoti pārāk maz ekonomisko rādītāju, un līdz ar to, iespējams, ka nav pienācīgi atspoguļotas banku mazumtirdzniecības pakalpojumu nozares īpatnības; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka nozares apsekojumā par banku mazumtirdzniecības pakalpojumiem nav pievērsta pietiekama uzmanība stingri reglamentētā banku sektora īpatnībām un kultūras, paradumu un valodas faktoriem, kas nosaka patērētāju izvēli, kā arī finanšu produktu aizsardzībai; uzskata, ka patērētāju mobilitātes trūkumu Eiropas Savienībā bieži vien nosaka ilgtermiņa attiecībās izveidojusies uzticība, kas bieži vien rodas starp banku un patērētāju; ar bažām norāda, ka Komisijas novērtējumā par tirgus integrāciju izmantoti pārāk maz ekonomisko rādītāju, un līdz ar to, iespējams, ka nav pienācīgi atspoguļotas banku mazumtirdzniecības pakalpojumu nozares īpatnības;

| 3. | atgādina, ka konkurences politika ir ietekmīgs instruments, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi, taču lielākai konkurencei nevajadzētu nedz vājināt riska pārvaldību banku nozarē, nedz apdraudēt pasaules ekonomikas īpaši nozīmīgas un stratēģiskas nozares stabilitāti; uzsver, ka gan tirgus uzticamība, gan patērētāju uzticība ir izšķirošs finanšu pakalpojumu nozares turpmākās attīstības faktors un ka ir jāuzlabo patērētāju informētība par finanšu pakalpojumiem, lai palielinātu to nozīmi, kāda patērētājiem ir kā tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka konkurences politika ir ietekmīgs instruments, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi, taču lielākai konkurencei nevajadzētu nedz vājināt riska pārvaldību banku nozarē, nedz apdraudēt pasaules ekonomikas īpaši nozīmīgas un stratēģiskas nozares stabilitāti; uzsver, ka gan tirgus uzticamība, gan patērētāju uzticība ir izšķirošs finanšu pakalpojumu nozares turpmākās attīstības faktors un ka ir jāuzlabo patērētāju informētība par finanšu pakalpojumiem, lai palielinātu to nozīmi, kāda patērētājiem ir kā tirgus dalībniekiem;

| 4. | norāda, ka sadrumstalotā normatīvā vide kavē pārrobežu pakalpojumu attīstību banku nozarē; tādēļ atbalsta Komisijas iniciatīvu atkārtoti izskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu (7), ietverot arī Direktīvas par elektronisko tirdzniecību (8) un Direktīvas par elektronisko parakstu sistēmu (9) pārskatīšanu, lai varētu efektīvi īstenot šo direktīvu mērķus; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka sadrumstalotā normatīvā vide kavē pārrobežu pakalpojumu attīstību banku nozarē; tādēļ atbalsta Komisijas iniciatīvu atkārtoti izskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu (7), ietverot arī Direktīvas par elektronisko tirdzniecību (8) un Direktīvas par elektronisko parakstu sistēmu (9) pārskatīšanu, lai varētu efektīvi īstenot šo direktīvu mērķus;

| 5. | uzskata, ka pat tādu tiesību aktu īstenošana, kuru mērķis ir novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, var radīt šķēršļus patērētāju mobilitātei, piemēram, attiecībā uz pārrobežu norēķinu kontu atvēršanu, ņemot vērā bankām izvirzītās daudzās identificēšanas un pārbaudes prasības; aicina Komisiju novērtēt to tiesību aktu ietekmi uz patērētāju mobilitāti, kuru mērķis ir novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka pat tādu tiesību aktu īstenošana, kuru mērķis ir novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, var radīt šķēršļus patērētāju mobilitātei, piemēram, attiecībā uz pārrobežu norēķinu kontu atvēršanu, ņemot vērā bankām izvirzītās daudzās identificēšanas un pārbaudes prasības; aicina Komisiju novērtēt to tiesību aktu ietekmi uz patērētāju mobilitāti, kuru mērķis ir novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu;

Patērētāju mobilitāte

| 6. | prasa Komisijai veikt pasākumus, lai veicinātu patērētāju mobilitāti un pārraudzītu dalībvalstu sasniegtos rezultātus, kas patērētājiem ļautu vieglāk mainīt operatoru, tādējādi sekmējot konstruktīvu konkurenci starp operatoriem; vēlas, lai pēc iespējas ilgāk pakalpojumu turpinātu sniegt arī pēc norēķinu konta slēgšanas vai pakalpojumu sniedzēja maiņas un lai novērstu pakalpojumu dubultošanu, kas rada augstas izmaksas; |
| --- | --- |

6.

prasa Komisijai veikt pasākumus, lai veicinātu patērētāju mobilitāti un pārraudzītu dalībvalstu sasniegtos rezultātus, kas patērētājiem ļautu vieglāk mainīt operatoru, tādējādi sekmējot konstruktīvu konkurenci starp operatoriem; vēlas, lai pēc iespējas ilgāk pakalpojumu turpinātu sniegt arī pēc norēķinu konta slēgšanas vai pakalpojumu sniedzēja maiņas un lai novērstu pakalpojumu dubultošanu, kas rada augstas izmaksas;

| 7. | prasa, lai finanšu pakalpojumu noteikumu vienkāršošana un patērētāju mobilitāti apgrūtinošu šķēršļu likvidēšana neizraisītu patērētāju aizsardzības standartu pazemināšanos dalībvalstīs; |
| --- | --- |

7.

prasa, lai finanšu pakalpojumu noteikumu vienkāršošana un patērētāju mobilitāti apgrūtinošu šķēršļu likvidēšana neizraisītu patērētāju aizsardzības standartu pazemināšanos dalībvalstīs;

| 8. | iesaka atļaut par kontu slēgšanu prasīt tikai pamatotu maksu, ja šādu maksu paredz vispār, lai veicinātu mobilitāti un konkurenci; mudina banku nozarē izstrādāt labāko praksi attiecībā uz ātrām un efektīvām kontu maiņas procedūrām, ņemot vērā gan procedūru ilgumu, gan ar tām saistītās izmaksas; uzskata, ka norēķinu konta maiņa nekādā ziņā nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt patērētājus; vēršas pret jebkādām nevajadzīgām līgumsaistībām, kas ietekmē patērētāju mobilitāti; |
| --- | --- |

8.

iesaka atļaut par kontu slēgšanu prasīt tikai pamatotu maksu, ja šādu maksu paredz vispār, lai veicinātu mobilitāti un konkurenci; mudina banku nozarē izstrādāt labāko praksi attiecībā uz ātrām un efektīvām kontu maiņas procedūrām, ņemot vērā gan procedūru ilgumu, gan ar tām saistītās izmaksas; uzskata, ka norēķinu konta maiņa nekādā ziņā nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt patērētājus; vēršas pret jebkādām nevajadzīgām līgumsaistībām, kas ietekmē patērētāju mobilitāti;

| 9. | uzsver, ka attiecībā uz produktu sasaisti tā produktu kombinācija, kas ir izdevīga gan patērētājiem, gan bankām un ir pazīstama visās ekonomikas nozarēs, ir skaidri jānošķir no tām darbībām, kas rada negodīgu konkurenci; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka attiecībā uz produktu sasaisti tā produktu kombinācija, kas ir izdevīga gan patērētājiem, gan bankām un ir pazīstama visās ekonomikas nozarēs, ir skaidri jānošķir no tām darbībām, kas rada negodīgu konkurenci;

| 10. | uzskata, ka finanšu pamatpakalpojumu pieejamība, piemēram, bankas konta atvēršana, ir neapstrīdamas tiesības, un aicina Komisiju apzināt šķēršļus, kas kavē īstenot šīs tiesības, un noteikt operatoru labāko praksi, kas šajā ziņā ir jāievēro finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības nozarē; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka finanšu pamatpakalpojumu pieejamība, piemēram, bankas konta atvēršana, ir neapstrīdamas tiesības, un aicina Komisiju apzināt šķēršļus, kas kavē īstenot šīs tiesības, un noteikt operatoru labāko praksi, kas šajā ziņā ir jāievēro finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības nozarē;

Informācija un pārredzamība

| 11. | uzskata, ka informācijas sniegšana patērētājiem ir pamatnosacījums, lai nodrošinātu banku konkurenci; prasa sniegt kvalitatīvāku, vieglāk uztveramu un līdz ar to patērētājiem pieejamāku informāciju; uzskata, ka pašreiz patērētājiem bieži vien ir laikietilpīgi un apgrūtinoši iegūt iepriekšminēto informāciju; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka informācijas sniegšana patērētājiem ir pamatnosacījums, lai nodrošinātu banku konkurenci; prasa sniegt kvalitatīvāku, vieglāk uztveramu un līdz ar to patērētājiem pieejamāku informāciju; uzskata, ka pašreiz patērētājiem bieži vien ir laikietilpīgi un apgrūtinoši iegūt iepriekšminēto informāciju;

| 12. | atzīst, ka ir sarežģīti noteikt samēru starp pārmērīgas un pietiekamas informācijas sniegšanu patērētājiem; uzskata, ka informācijas sniegšanā galvenā uzmanība jāpievērš kvalitātei, nevis kvantitātei; tādēļ aicina Komisiju lūgt patērētāju organizācijām noteikt, kāda informācija ir būtiska patērētājiem, lai viņi varētu izdarīt attiecīgu izvēli; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka ir sarežģīti noteikt samēru starp pārmērīgas un pietiekamas informācijas sniegšanu patērētājiem; uzskata, ka informācijas sniegšanā galvenā uzmanība jāpievērš kvalitātei, nevis kvantitātei; tādēļ aicina Komisiju lūgt patērētāju organizācijām noteikt, kāda informācija ir būtiska patērētājiem, lai viņi varētu izdarīt attiecīgu izvēli;

| 13. | prasa Komisijai veikt pasākumus, lai nozarē papildus spēkā esošajiem valsts noteikumiem nodrošinātu, ka patērētājiem pirms konta atvēršanas sniedz kodolīgu informatīvu apkopojumu par visām maksām, tostarp norādot konta slēgšanas maksu, ja tāda ir paredzēta, lai šos datus varētu salīdzināt ar līdzīgu informāciju visā Eiropas Savienībā; aicina Komisiju šajā jautājumā ieteikt atbilstīgu likumdošanu, ja nozarē netiek ievērotas tajā noteiktās saistības; |
| --- | --- |

13.

prasa Komisijai veikt pasākumus, lai nozarē papildus spēkā esošajiem valsts noteikumiem nodrošinātu, ka patērētājiem pirms konta atvēršanas sniedz kodolīgu informatīvu apkopojumu par visām maksām, tostarp norādot konta slēgšanas maksu, ja tāda ir paredzēta, lai šos datus varētu salīdzināt ar līdzīgu informāciju visā Eiropas Savienībā; aicina Komisiju šajā jautājumā ieteikt atbilstīgu likumdošanu, ja nozarē netiek ievērotas tajā noteiktās saistības;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas pētījumu par ieguldījumu produktu mazumtirdzniecības normatīvo vidi un sagaida, ka šis pētījums sniegs lielāku izmaksu, risku un nosacījumu pārredzamību, tādējādi nodrošinot vajadzīgo pārrobežu salīdzinājumu; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas pētījumu par ieguldījumu produktu mazumtirdzniecības normatīvo vidi un sagaida, ka šis pētījums sniegs lielāku izmaksu, risku un nosacījumu pārredzamību, tādējādi nodrošinot vajadzīgo pārrobežu salīdzinājumu;

| 15. | iesaka izveidot vienotu ES standartu, ar ko patērētājiem sniegtu informāciju, norādot pakalpojumu sniedzēju pamatproduktus, saistītās izmaksas un nosacījumus, lai nodrošinātu iespēju viegli un pārredzamā veidā salīdzināt radniecīgus produktus, ko pašreiz izdarīt nav iespējams; aicina pēc pieprasījuma finanšu produktu mazumtirdzniecībā atklāt vērtības radīšanas ķēdes izmaksas, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; iesaka nozarē veikt priekšizpēti par iespēju izveidot ES mēroga meklētājprogrammu, lai viegli un bez maksas varētu veikt pārrobežu salīdzināšanu; |
| --- | --- |

15.

iesaka izveidot vienotu ES standartu, ar ko patērētājiem sniegtu informāciju, norādot pakalpojumu sniedzēju pamatproduktus, saistītās izmaksas un nosacījumus, lai nodrošinātu iespēju viegli un pārredzamā veidā salīdzināt radniecīgus produktus, ko pašreiz izdarīt nav iespējams; aicina pēc pieprasījuma finanšu produktu mazumtirdzniecībā atklāt vērtības radīšanas ķēdes izmaksas, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; iesaka nozarē veikt priekšizpēti par iespēju izveidot ES mēroga meklētājprogrammu, lai viegli un bez maksas varētu veikt pārrobežu salīdzināšanu;

Patērētāju izglītošana par banku mazumtirdzniecības pakalpojumiem

| 16. | aicina izstrādāt izglītošanas programmas finanšu jautājumos, kuru mērķis būtu palielināt patērētāju izpratni par viņiem pieejamām naudas pārvaldības iespējām; |
| --- | --- |

16.

aicina izstrādāt izglītošanas programmas finanšu jautājumos, kuru mērķis būtu palielināt patērētāju izpratni par viņiem pieejamām naudas pārvaldības iespējām;

| 17. | atbalsta Komisijas un finanšu pakalpojumu nozarē iesaistīto centienus uzlabot patērētāju zināšanas par finanšu pakalpojumu produktiem un īstenot izglītošanas programmas šajā jomā, jo finanšu pakalpojumu sniedzēju izplatītajai informācijai ir jābūt tādai, ko var izprast un izmantot arī patērētāji; |
| --- | --- |

17.

atbalsta Komisijas un finanšu pakalpojumu nozarē iesaistīto centienus uzlabot patērētāju zināšanas par finanšu pakalpojumu produktiem un īstenot izglītošanas programmas šajā jomā, jo finanšu pakalpojumu sniedzēju izplatītajai informācijai ir jābūt tādai, ko var izprast un izmantot arī patērētāji;

| 18. | atgādina, ka papildus pienācīgai patērētāju tiesību aizsardzībai ir būtiski uzlabot zināšanas par finanšu lietām, jo īpaši banku mazumtirdzniecības pakalpojumu jomā (piemēram, zināšanas par aizņēmumiem, hipotēkām, uzkrājumu un ieguldījumu dažādošanu un drošību); aicina dalībvalstis un banku nozarē iesaistītos veikt un saskaņot pasākumus, kuru mērķis būtu palielināt iedzīvotāju, tostarp bērnu, jauniešu, darba ņēmēju un pensionāru zināšanas par finanšu lietām, lai izglītotu patērētājus un nodrošinātu viņiem iespēju izvēlēties labākus, lētākus un piemērotākus produktus un pakalpojumus un lai banku nozarē veicinātu konkurenci, kvalitāti un inovāciju; atgādina, ka pašapzinīgi ieguldītāji var nodrošināt papildu likviditāti kapitāla tirgos; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka papildus pienācīgai patērētāju tiesību aizsardzībai ir būtiski uzlabot zināšanas par finanšu lietām, jo īpaši banku mazumtirdzniecības pakalpojumu jomā (piemēram, zināšanas par aizņēmumiem, hipotēkām, uzkrājumu un ieguldījumu dažādošanu un drošību); aicina dalībvalstis un banku nozarē iesaistītos veikt un saskaņot pasākumus, kuru mērķis būtu palielināt iedzīvotāju, tostarp bērnu, jauniešu, darba ņēmēju un pensionāru zināšanas par finanšu lietām, lai izglītotu patērētājus un nodrošinātu viņiem iespēju izvēlēties labākus, lētākus un piemērotākus produktus un pakalpojumus un lai banku nozarē veicinātu konkurenci, kvalitāti un inovāciju; atgādina, ka pašapzinīgi ieguldītāji var nodrošināt papildu likviditāti kapitāla tirgos;

| 19. | prasa, lai dalībvalstis apsvērtu iespēju izveidot neatkarīgu valsts ombuda struktūru, kas būtu atbildīga par finanšu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

19.

prasa, lai dalībvalstis apsvērtu iespēju izveidot neatkarīgu valsts ombuda struktūru, kas būtu atbildīga par finanšu pakalpojumiem;

Kredīti — reģistri un starpnieki

| 20. | uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai banku un citu kredītu izsniedzēju rīcībā esošie dati par kredītiem un krāpšanas gadījumiem būtu ticami un pieejami godīgā un pārredzamā veidā; tomēr prasa nodrošināt patērētāju personas datu aizsardzību; prasa Komisijai apzināt, kādi šķēršļi pastāv datu apmaiņai, un iesniegt priekšlikumus par datu reģistru savietojamību, vienlaikus ievērojot patērētāju privātumu un tiesības piekļūt informācijai un šo informāciju labot; uzskata, ka patērētāji ir jāinformē, ja saistībā ar pārrobežu kredītiem pieprasa datus, kas attiecas uz viņiem; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izveidot kredītvēstures jautājumu ekspertu grupu, lai tā palīdzētu Komisijai sagatavot pasākumus šajā sakarā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai banku un citu kredītu izsniedzēju rīcībā esošie dati par kredītiem un krāpšanas gadījumiem būtu ticami un pieejami godīgā un pārredzamā veidā; tomēr prasa nodrošināt patērētāju personas datu aizsardzību; prasa Komisijai apzināt, kādi šķēršļi pastāv datu apmaiņai, un iesniegt priekšlikumus par datu reģistru savietojamību, vienlaikus ievērojot patērētāju privātumu un tiesības piekļūt informācijai un šo informāciju labot; uzskata, ka patērētāji ir jāinformē, ja saistībā ar pārrobežu kredītiem pieprasa datus, kas attiecas uz viņiem; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izveidot kredītvēstures jautājumu ekspertu grupu, lai tā palīdzētu Komisijai sagatavot pasākumus šajā sakarā;

| 21. | aicina Komisiju veikt papildu pasākumus attiecībā uz kredītu starpniekiem (aģentiem vai mākleriem), lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un novērstu nepārskatāmas darbības, kas jo īpaši skar mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupas; šajā ziņā atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos publicēt pētījumu, kurā analizēts ES kredītu starpniecības tirgus, pārskatot tā reglamentējošos noteikumus un apzinot šo noteikumu iespējamos kaitējumus patērētājiem; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju veikt papildu pasākumus attiecībā uz kredītu starpniekiem (aģentiem vai mākleriem), lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un novērstu nepārskatāmas darbības, kas jo īpaši skar mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupas; šajā ziņā atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos publicēt pētījumu, kurā analizēts ES kredītu starpniecības tirgus, pārskatot tā reglamentējošos noteikumus un apzinot šo noteikumu iespējamos kaitējumus patērētājiem;

| 22. | prasa Komisijai konkretizēt un saskaņot kredītu starpnieku pilnvaras un pienākumus saskaņā ar principu “vienāds darījums, vienādi riski, vienādi noteikumi”, jo bieži vien problēmas rada finanšu pakalpojumu līgumu tirdzniecība, pārvaldīšana un izpilde; norāda, ka standartizēta, “universāla” pieeja mazinās produktu daudzveidību; vērš Komisijas uzmanību uz to, ka pastāv atšķirība starp informāciju, kurai jābūt nepārprotamai, kodolīgai, viegli uztveramai un bezmaksas, un to informāciju, ko klientam konkrētā gadījumā sniedz kā konsultāciju pakalpojumu; |
| --- | --- |

22.

prasa Komisijai konkretizēt un saskaņot kredītu starpnieku pilnvaras un pienākumus saskaņā ar principu “vienāds darījums, vienādi riski, vienādi noteikumi”, jo bieži vien problēmas rada finanšu pakalpojumu līgumu tirdzniecība, pārvaldīšana un izpilde; norāda, ka standartizēta, “universāla” pieeja mazinās produktu daudzveidību; vērš Komisijas uzmanību uz to, ka pastāv atšķirība starp informāciju, kurai jābūt nepārprotamai, kodolīgai, viegli uztveramai un bezmaksas, un to informāciju, ko klientam konkrētā gadījumā sniedz kā konsultāciju pakalpojumu;

Banku sadarbība

| 23. | atzinīgi vērtē Komisijas padziļinātu pārbaudi banku sadarbības jomā, lai novērtētu, kādos gadījumos šāda sadarbība ir ekonomiski un patērētājiem izdevīga un kādos gadījumos tā mazina konkurenci; tomēr uzsver, ka banku sadarbība, piemēram, kredītiestāžu sadarbība decentralizētā tīklā, var sniegt ekonomiskus un patērētājiem izdevīgus uzlabojumus un ka tādēļ ir jāveic rūpīga analīze un jāīsteno objektīva pieeja; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Komisijas padziļinātu pārbaudi banku sadarbības jomā, lai novērtētu, kādos gadījumos šāda sadarbība ir ekonomiski un patērētājiem izdevīga un kādos gadījumos tā mazina konkurenci; tomēr uzsver, ka banku sadarbība, piemēram, kredītiestāžu sadarbība decentralizētā tīklā, var sniegt ekonomiskus un patērētājiem izdevīgus uzlabojumus un ka tādēļ ir jāveic rūpīga analīze un jāīsteno objektīva pieeja;

| 24. | uzskata, ka krājbankas un kooperatīvās bankas, kā arī citas kredītiestādes, būtiski veicina vietējās ekonomikas darbības finansēšanu, attīsta reģionu vietējās iespējas un uzlabo visu patērētāju piekļuvi finanšu pakalpojumiem; uzsver, ka plurālistiski banku tirgi un operatoru daudzveidība ir priekšnosacījumi konkurences veicināšanai visā ES banku tirgū, ar nosacījumu, ka netiek ierobežota konkurence un tiek nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi visiem tirgus dalībniekiem saskaņā ar principu “vienāds darījums, vienādi riski, vienādi noteikumi”; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka krājbankas un kooperatīvās bankas, kā arī citas kredītiestādes, būtiski veicina vietējās ekonomikas darbības finansēšanu, attīsta reģionu vietējās iespējas un uzlabo visu patērētāju piekļuvi finanšu pakalpojumiem; uzsver, ka plurālistiski banku tirgi un operatoru daudzveidība ir priekšnosacījumi konkurences veicināšanai visā ES banku tirgū, ar nosacījumu, ka netiek ierobežota konkurence un tiek nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi visiem tirgus dalībniekiem saskaņā ar principu “vienāds darījums, vienādi riski, vienādi noteikumi”;

| 25. | uzskata, ka nediskriminējoša sadarbība starp neatkarīgām un savstarpēji konkurējošām kredītiestādēm ir efektīvāka, galapatērētājiem nodrošina lielāku pakalpojumu savietojamību un daudzveidību, var uzlabot nozares darbību un veicināt iepriekšminēto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka nediskriminējoša sadarbība starp neatkarīgām un savstarpēji konkurējošām kredītiestādēm ir efektīvāka, galapatērētājiem nodrošina lielāku pakalpojumu savietojamību un daudzveidību, var uzlabot nozares darbību un veicināt iepriekšminēto mērķu sasniegšanu;

Maksājumu sistēmas

| 26. | ir pārliecināts, ka SEPA un Maksājumu pakalpojumu direktīva atrisinās ar sadrumstalotību un nepietiekamo konkurenci saistītās problēmas, kas konstatētas nozares apsekojumā par maksājumu infrastruktūru; atgādina, ka SEPA pirmā posma īstenošana sākās 2008. gada 28. janvārī, un šajā procesā ir nepieciešamas integrētas tīrvērtes un norēķinu programmas, ar kurām piemēro vienādus noteikumus un tehniskos standartus; uzsver, ka piekļuves kritērijiem SEPA jābūt godīgiem un pārredzamiem un ka, īstenojot pārvaldību, jāņem vērā visas sistēmā iesaistītās puses, nevis tikai finanšu iestādes; atgādina arī, ka Maksājumu pakalpojumu direktīvā paredzēts, ka piekļuvē maksājumu sistēmām nedrīkst pastāvēt nekāda diskriminācija, izņemot nepieciešamos drošības pasākumus, lai novērstu risku un aizsargātu finansiālo un darbības stabilitāti; norāda, ka saskaņā ar Kopienas politikas neitralitātes principu nevienam maksāšanas veidam nedrīkst dot priekšroku un ar dažādu maksāšanas veidu izmantošanu saistītajām izmaksām jābūt pārredzamām, lai patērētāji, pilnībā pārzinot faktus, varētu izvēlēties sev vēlamo maksāšanas veidu; |
| --- | --- |

26.

ir pārliecināts, ka SEPA un Maksājumu pakalpojumu direktīva atrisinās ar sadrumstalotību un nepietiekamo konkurenci saistītās problēmas, kas konstatētas nozares apsekojumā par maksājumu infrastruktūru; atgādina, ka SEPA pirmā posma īstenošana sākās 2008. gada 28. janvārī, un šajā procesā ir nepieciešamas integrētas tīrvērtes un norēķinu programmas, ar kurām piemēro vienādus noteikumus un tehniskos standartus; uzsver, ka piekļuves kritērijiem SEPA jābūt godīgiem un pārredzamiem un ka, īstenojot pārvaldību, jāņem vērā visas sistēmā iesaistītās puses, nevis tikai finanšu iestādes; atgādina arī, ka Maksājumu pakalpojumu direktīvā paredzēts, ka piekļuvē maksājumu sistēmām nedrīkst pastāvēt nekāda diskriminācija, izņemot nepieciešamos drošības pasākumus, lai novērstu risku un aizsargātu finansiālo un darbības stabilitāti; norāda, ka saskaņā ar Kopienas politikas neitralitātes principu nevienam maksāšanas veidam nedrīkst dot priekšroku un ar dažādu maksāšanas veidu izmantošanu saistītajām izmaksām jābūt pārredzamām, lai patērētāji, pilnībā pārzinot faktus, varētu izvēlēties sev vēlamo maksāšanas veidu;

| 27. | aicina Komisiju izmeklēt, vai Maksājumu pakalpojumu direktīvas transponēšana nesamazina norēķinu pakalpojumu sniedzēju skaitu, un veikt tūlītējus pasākumus, ja lielākie pakalpojumu sniedzēji atrodas monopolstāvoklī, kas varētu mazināt konkurenci; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju izmeklēt, vai Maksājumu pakalpojumu direktīvas transponēšana nesamazina norēķinu pakalpojumu sniedzēju skaitu, un veikt tūlītējus pasākumus, ja lielākie pakalpojumu sniedzēji atrodas monopolstāvoklī, kas varētu mazināt konkurenci;

| 28. | atzīmē, ka Komisija un daudzu valstu konkurences uzraudzības iestādes vairākkārt ir paudušas, ka daudzpusējās savstarpējās apmaiņas maksas pašas par sevi nav aizliegtas saskaņā ar EK līguma 81. pantu; tomēr atzīmē, ka Komisija nesen ir pievērsusi uzmanību jautājumam par daudzpusējo savstarpējās apmaiņas maksu sistēmas atbilstību Kopienas konkurences tiesībām; iesaka Komisijai noteikt skaidras pamatnostādnes un norādījumus, lai novērstu tirgus nepilnības; atgādina Komisijai, cik svarīga tirgus dalībniekiem un tā jaunpienācējiem ir juridiskā noteiktība, lai viņi varētu uzlabot sniegtos un izstrādāt jaunus pakalpojumus; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka Komisija un daudzu valstu konkurences uzraudzības iestādes vairākkārt ir paudušas, ka daudzpusējās savstarpējās apmaiņas maksas pašas par sevi nav aizliegtas saskaņā ar EK līguma 81. pantu; tomēr atzīmē, ka Komisija nesen ir pievērsusi uzmanību jautājumam par daudzpusējo savstarpējās apmaiņas maksu sistēmas atbilstību Kopienas konkurences tiesībām; iesaka Komisijai noteikt skaidras pamatnostādnes un norādījumus, lai novērstu tirgus nepilnības; atgādina Komisijai, cik svarīga tirgus dalībniekiem un tā jaunpienācējiem ir juridiskā noteiktība, lai viņi varētu uzlabot sniegtos un izstrādāt jaunus pakalpojumus;

| 29. | uzskata, ka pastāv nepieciešamība konkretizēt metodoloģiju un noteikumus, ar ko nosaka daudzpusējo savstarpējas apmaiņas maksu pārvaldību attiecībā uz karšu maksājumiem un mehānismu starpbanku maksas aprēķināšanai par bankomātu izmantošanu un skaidras naudas maksājumu veikšanu; atgādina, ka tādas tiešā debeta un pārskaitījumu shēmas, kuras ietilpst SEPA, veicina pakalpojumus, kurus kopīgi piedāvā divi maksājumu pakalpojumu sniedzēji un kopīgi pieprasa divi patērētāji, un kuras, pateicoties tā dēvētajam tīkla efektam, nodrošina tautsaimnieciskus ieguvumus; iesaka Komisijai noteikt un paziņot visām iesaistītajām pusēm kritērijus, lai tirgus dalībnieki varētu izstrādāt metodoloģiju, kāda izmantojama, lai aprēķinātu visas daudzpusējās savstarpējas apmaiņas maksas, un ko Komisijai vajadzētu ņemt vērā, tādējādi nodrošinot īsteni līdzvērtīgus konkurences apstākļus un visu konkurences noteikumu izpildi; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka pastāv nepieciešamība konkretizēt metodoloģiju un noteikumus, ar ko nosaka daudzpusējo savstarpējas apmaiņas maksu pārvaldību attiecībā uz karšu maksājumiem un mehānismu starpbanku maksas aprēķināšanai par bankomātu izmantošanu un skaidras naudas maksājumu veikšanu; atgādina, ka tādas tiešā debeta un pārskaitījumu shēmas, kuras ietilpst SEPA, veicina pakalpojumus, kurus kopīgi piedāvā divi maksājumu pakalpojumu sniedzēji un kopīgi pieprasa divi patērētāji, un kuras, pateicoties tā dēvētajam tīkla efektam, nodrošina tautsaimnieciskus ieguvumus; iesaka Komisijai noteikt un paziņot visām iesaistītajām pusēm kritērijus, lai tirgus dalībnieki varētu izstrādāt metodoloģiju, kāda izmantojama, lai aprēķinātu visas daudzpusējās savstarpējas apmaiņas maksas, un ko Komisijai vajadzētu ņemt vērā, tādējādi nodrošinot īsteni līdzvērtīgus konkurences apstākļus un visu konkurences noteikumu izpildi;

| 30. | atgādina Komisijai, ka liela uzmanība ir jāpievērš maksājumiem un cenām, jo tādējādi nozarē var panākt lielāku pārredzamību attiecībā uz patērētājiem sniegto informāciju par maksājumu produktu un pakalpojumu aprakstiem un patērētāju lietotāja tiesībām un pienākumiem, līdz ar to tirgū veicinot lielāku konkurenci; |
| --- | --- |

30.

atgādina Komisijai, ka liela uzmanība ir jāpievērš maksājumiem un cenām, jo tādējādi nozarē var panākt lielāku pārredzamību attiecībā uz patērētājiem sniegto informāciju par maksājumu produktu un pakalpojumu aprakstiem un patērētāju lietotāja tiesībām un pienākumiem, līdz ar to tirgū veicinot lielāku konkurenci;

*

* *

| 31. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai un Eiropas Banku uzraugu komitejai. |
| --- | --- |

31.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai un Eiropas Banku uzraugu komitejai.

---

(1)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

(3)  OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0011.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0338.

(6)  OV C 303 E, 13.12.2006., 110. lpp.

(7)  OV L 271, 9.10.2002., 16. lpp.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīva 1999/93/EK par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu (OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp).

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/61 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/61

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsFinanšu pakalpojumu mazumtirdzniecība vienotajā tirgū

P6_TA(2008)0261

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija attiecībā uz Zaļo grāmatu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienotajā tirgū (2007/2287(INI))

2009/C 285 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienotajā tirgū (COM(2007)0226),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par nozares izmeklēšanu banku mazumtirdzniecības pakalpojumu nozarē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (noslēguma ziņojums) (COM(2007)0033),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par uzņēmējdarbības apdrošināšanas nozares aptauju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (noslēguma ziņojums) (COM(2007)0556),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0724) un jo īpaši tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “Iniciatīvas finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības jomā” (SEC(2007)1520),

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 358/2003 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažiem līgumu, lēmumu un saskaņotu darbību paveidiem apdrošināšanas nozarē (1),

ņemot vērā 2008. gada 16. janvāra otrajā lasījumā pieņemto nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ko pieņem par patēriņa kredīta līgumiem un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK (2),

ņemot vērā 2007. gada 12. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības līgumtiesībām (3),

ņemot vērā 2007. gada 11. jūlija rezolūciju par finanšu pakalpojumu politiku laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam (4),

ņemot vērā 2006. gada 4. jūlija rezolūciju par finanšu pakalpojumu nozares turpmāko konsolidāciju (5),

pamatojoties uz Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Iekšēja tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A6-0187/2008),

| A. | tā kā pilsoņu atbalsts Eiropas integrācijai ir atkarīgs no konkrētām priekšrocībām, ko tie gūst no šīs integrācijas; tā kā ir jānodrošina, lai visi pilsoņi gūtu labumu no priekšrocībām, ko rada iekšējais tirgus; |
| --- | --- |

A.

tā kā pilsoņu atbalsts Eiropas integrācijai ir atkarīgs no konkrētām priekšrocībām, ko tie gūst no šīs integrācijas; tā kā ir jānodrošina, lai visi pilsoņi gūtu labumu no priekšrocībām, ko rada iekšējais tirgus;

| B. | tā kā banku mazumtirdzniecības pakalpojumiem ir izšķirīga nozīme, lai pareizi pārnestu monetārās politikas nosacījumus uz tirgu, jo īpaši uz patērētājiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); |
| --- | --- |

B.

tā kā banku mazumtirdzniecības pakalpojumiem ir izšķirīga nozīme, lai pareizi pārnestu monetārās politikas nosacījumus uz tirgu, jo īpaši uz patērētājiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU);

| C. | tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropas darbības pamatā ir ilgtspējīga sociālā tirgus ekonomika; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropas darbības pamatā ir ilgtspējīga sociālā tirgus ekonomika;

| D. | tā kā iekšējā tirgus integrācija finanšu pakalpojumu vairumtirdzniecības jomā pēdējos gados ir attīstījusies iepriecinoši strauji attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem, turpretim iekšējais tirgus finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības patērētājiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem vēl ir jāattīsta, |
| --- | --- |

D.

tā kā iekšējā tirgus integrācija finanšu pakalpojumu vairumtirdzniecības jomā pēdējos gados ir attīstījusies iepriecinoši strauji attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem, turpretim iekšējais tirgus finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības patērētājiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem vēl ir jāattīsta,

Vispārīgi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienotajā tirgū, proti, banku, dzīvības apdrošināšanas un pensiju pakalpojumiem, kā arī tajā noteiktos mērķus — radīt patērētājam priekšrocības, nodrošinot lielāku izvēli un mazākas cenas, uzlabot patērētāja uzticību, kā arī palielināt patērētāja iespējas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienotajā tirgū, proti, banku, dzīvības apdrošināšanas un pensiju pakalpojumiem, kā arī tajā noteiktos mērķus — radīt patērētājam priekšrocības, nodrošinot lielāku izvēli un mazākas cenas, uzlabot patērētāja uzticību, kā arī palielināt patērētāja iespējas;

| 2. | konstatē, ka ne tikai patērētaji, bet arī MVU mazāk izmanto pārrobežu finanšu pakalpojumus; uzsver, ka arī MVU ir jāgūst labums no iekšējā tirgus priekšrocībām finanšu pakalpojumu jomā; norāda, ka nenozīmē, ka arī uz MVU attiecina patērētāju aizsardzības tiesību akti; turklāt uzsver, ka visaptverošā mazumtirdzniecības stratēģijā iekļauj ievērojamu skaitu pasākumu, no kuriem tikai viens ir patērētāju aizsardzības tiesību akti; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka ne tikai patērētaji, bet arī MVU mazāk izmanto pārrobežu finanšu pakalpojumus; uzsver, ka arī MVU ir jāgūst labums no iekšējā tirgus priekšrocībām finanšu pakalpojumu jomā; norāda, ka nenozīmē, ka arī uz MVU attiecina patērētāju aizsardzības tiesību akti; turklāt uzsver, ka visaptverošā mazumtirdzniecības stratēģijā iekļauj ievērojamu skaitu pasākumu, no kuriem tikai viens ir patērētāju aizsardzības tiesību akti;

| 3. | uzskata, ka īpaši pieprasījuma ziņā, finanšu pakalpojumi patērētājiem un MVU, ņemot vērā ar valodu un kultūru saistītus faktorus, kā arī vajadzību pēc personīga kontakta, lielākoties ir vietēja rakstura pakalpojums; vienlaikus atzīst iespējas, kuras radītu mazumtirdzniecības tirgu piekļuves atvieglošana piegādes ziņā; tādēļ mudina patērētājus un MVU izmantot pārrobežu finanšu pakalpojumu ieguvumus konkurences un piedāvājuma ziņā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka īpaši pieprasījuma ziņā, finanšu pakalpojumi patērētājiem un MVU, ņemot vērā ar valodu un kultūru saistītus faktorus, kā arī vajadzību pēc personīga kontakta, lielākoties ir vietēja rakstura pakalpojums; vienlaikus atzīst iespējas, kuras radītu mazumtirdzniecības tirgu piekļuves atvieglošana piegādes ziņā; tādēļ mudina patērētājus un MVU izmantot pārrobežu finanšu pakalpojumu ieguvumus konkurences un piedāvājuma ziņā;

| 4. | uzsver, ka finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības iekšējo tirgu patērētājiem var izveidot tikai, īstenojot pasākumus, kas līdzsvarotā veidā rada drošu vidi gan pieprasījumam, gan piedāvājumam, tostarp arī saistībā ar pārsūdzības procedūras nosacījumiem; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai šie pasākumi pavērtu ceļu jauniem produktiem, pakalpojumiem un tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības iekšējo tirgu patērētājiem var izveidot tikai, īstenojot pasākumus, kas līdzsvarotā veidā rada drošu vidi gan pieprasījumam, gan piedāvājumam, tostarp arī saistībā ar pārsūdzības procedūras nosacījumiem; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai šie pasākumi pavērtu ceļu jauniem produktiem, pakalpojumiem un tirgus dalībniekiem;

| 5. | uzsver, ka jāizskata un jānosaka dalībvalstu pilnvaras un pamati valstu uzraudzības iestāžu sadarbībai, lai īsā termiņā atrastu praktiskus risinājumus pārrobežu mazumtirdzniecības finanšu grupu pārraudzībai; atbalsta uzraudzības iestāžu kolēģijas, kas nodarbojas ar jautājumiem, kas saistīti ar vairākām jurisdikcijām pakļautiem finanšu konglomerātiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka jāizskata un jānosaka dalībvalstu pilnvaras un pamati valstu uzraudzības iestāžu sadarbībai, lai īsā termiņā atrastu praktiskus risinājumus pārrobežu mazumtirdzniecības finanšu grupu pārraudzībai; atbalsta uzraudzības iestāžu kolēģijas, kas nodarbojas ar jautājumiem, kas saistīti ar vairākām jurisdikcijām pakļautiem finanšu konglomerātiem;

Labāks regulējums

| 6. | atbalsta Komisijas pieeju īstenot tikai tās iniciatīvas, kuras iedzīvotājiem sniedz uzskatāmi konkrētas priekšrocības, ir pietiekami pamatotas ar rūpīgu izmaksu-ieguvumu analīzi un kuru ietekme ir pienācīgi izpētīta; iekrīt, ka pārrobežu darījumiem ir izšķirīga nozīme konkurences palielināšanai, kas parasti rada lielāku izvēli, zemākas izmaksas un dinamiskāku attīstību; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Komisijas pieeju īstenot tikai tās iniciatīvas, kuras iedzīvotājiem sniedz uzskatāmi konkrētas priekšrocības, ir pietiekami pamatotas ar rūpīgu izmaksu-ieguvumu analīzi un kuru ietekme ir pienācīgi izpētīta; iekrīt, ka pārrobežu darījumiem ir izšķirīga nozīme konkurences palielināšanai, kas parasti rada lielāku izvēli, zemākas izmaksas un dinamiskāku attīstību;

| 7. | atgādina, ka pienācīgā ietekmes izpētē vienmēr ir jāiekļauj pareiza informācija par sākotnējiem tirgus nosacījumiem; uzsver, ka tirgus integrācijas un tirgus konkurences novērtējums, kā arī iniciatīvas ietekme ir jāveic, izmantojot ne tikai vienu rādītāju, bet pēc iespējas vairākus rādītājus; aicina Komisiju papildus tirgus piedāvājuma cenai un apjomam ņemt vērā arī pakalpojumu kvalitāti, kā arī sociālos un kultūras faktorus; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka pienācīgā ietekmes izpētē vienmēr ir jāiekļauj pareiza informācija par sākotnējiem tirgus nosacījumiem; uzsver, ka tirgus integrācijas un tirgus konkurences novērtējums, kā arī iniciatīvas ietekme ir jāveic, izmantojot ne tikai vienu rādītāju, bet pēc iespējas vairākus rādītājus; aicina Komisiju papildus tirgus piedāvājuma cenai un apjomam ņemt vērā arī pakalpojumu kvalitāti, kā arī sociālos un kultūras faktorus;

| 8. | konstatē, ka no pašreizējām pieejamām likumdošanas iniciatīvām, mērķtiecīgas pilnīgas harmonizācijas princips, kas nozīmē pilnīgu to galveno elementu harmonizāciju, kurus uzskata par svarīgiem, ir piemērotākā pieeja pārrobežu uzņēmējdarbības attīstībai un patērētāju aizsardzība, un tādējādi arī mazumtirdzniecības tirgus integrācijai; uzskata, ka elementiem, kurus nevar saskaņot, ir jāpiemēro savstarpējā atzīšana saistībā ar dažādiem valstu noteikumiem; |
| --- | --- |

8.

konstatē, ka no pašreizējām pieejamām likumdošanas iniciatīvām, mērķtiecīgas pilnīgas harmonizācijas princips, kas nozīmē pilnīgu to galveno elementu harmonizāciju, kurus uzskata par svarīgiem, ir piemērotākā pieeja pārrobežu uzņēmējdarbības attīstībai un patērētāju aizsardzība, un tādējādi arī mazumtirdzniecības tirgus integrācijai; uzskata, ka elementiem, kurus nevar saskaņot, ir jāpiemēro savstarpējā atzīšana saistībā ar dažādiem valstu noteikumiem;

| 9. | atzīst brīvprātīgu režīmu Nr. 28 kā kopīgu tiesisku regulējumu un jaunu iespējamo pieeju regulējumam Eiropas līmenī, lai nodrošinātu pārrobežu piedāvājumu, ievērojot vienoti augstus patērētāju aizsardzības standartus; aicina Komisiju iesniegt laika grafiku, lai rūpīgi izpētītu vai režīms Nr. 28 būtu realizējams, vai tam ir pieprasījums finanšu pakalpojumu nozarē un patērētāju starpā, un vai tas varētu sniegt pozitīvus rezultātus; uzsver, ka tas nedrīkst radīt šķēršļus jauniem pakalpojumiem un produktiem; |
| --- | --- |

9.

atzīst brīvprātīgu režīmu Nr. 28 kā kopīgu tiesisku regulējumu un jaunu iespējamo pieeju regulējumam Eiropas līmenī, lai nodrošinātu pārrobežu piedāvājumu, ievērojot vienoti augstus patērētāju aizsardzības standartus; aicina Komisiju iesniegt laika grafiku, lai rūpīgi izpētītu vai režīms Nr. 28 būtu realizējams, vai tam ir pieprasījums finanšu pakalpojumu nozarē un patērētāju starpā, un vai tas varētu sniegt pozitīvus rezultātus; uzsver, ka tas nedrīkst radīt šķēršļus jauniem pakalpojumiem un produktiem;

| 10. | izsaka kritiku par produktu standartizācijas ideju ar tiesību aktu palīdzību, jo tas kavē īstenot mērķi — lielāku produktu daudzveidību; uzskata, ka tiesību aktu harmonizācija, piemēram, par informāciju vai piesardzības prasībām, ir pareizais ceļš virzībai uz konkurējošo finanšu produktu salīdzināmības uzlabošanu; |
| --- | --- |

10.

izsaka kritiku par produktu standartizācijas ideju ar tiesību aktu palīdzību, jo tas kavē īstenot mērķi — lielāku produktu daudzveidību; uzskata, ka tiesību aktu harmonizācija, piemēram, par informāciju vai piesardzības prasībām, ir pareizais ceļš virzībai uz konkurējošo finanšu produktu salīdzināmības uzlabošanu;

| 11. | uzsver, ka efektīvs pašregulējums finanšu pakalpojumu nozarē dažos gadījumos var būt efektīvs; uzsver, ka īpaši šajos konkrētajos gadījumos, ir jāveicina pašregulējumu un tā īstenošanu ir rūpīgi jāuzrauga; aicina finanšu pakalpojumu nozarē, izmantojot pašregulējumu, mērķtiecīgi īstenot mērķus, kas noteikti Zaļajā grāmatā, un tādējādi samazināt vajadzību pēc tiesību aktiem; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka efektīvs pašregulējums finanšu pakalpojumu nozarē dažos gadījumos var būt efektīvs; uzsver, ka īpaši šajos konkrētajos gadījumos, ir jāveicina pašregulējumu un tā īstenošanu ir rūpīgi jāuzrauga; aicina finanšu pakalpojumu nozarē, izmantojot pašregulējumu, mērķtiecīgi īstenot mērķus, kas noteikti Zaļajā grāmatā, un tādējādi samazināt vajadzību pēc tiesību aktiem;

| 12. | norāda, ka īpašas piesardzības prasības ir jāpiemēro tirdzniecībai ar uzkrājumiem un vecuma pensiju produktiem, jo lēmumi, kurus pieņem patērētāji šajā jomā, parasti ir viņiem ārkārtīgi nozīmīgi; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka īpašas piesardzības prasības ir jāpiemēro tirdzniecībai ar uzkrājumiem un vecuma pensiju produktiem, jo lēmumi, kurus pieņem patērētāji šajā jomā, parasti ir viņiem ārkārtīgi nozīmīgi;

Lielāks piedāvājums un mazākas cenas patērētājiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem

| 13. | uzsver — lai izveidotu finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu patērētājiem un MVU, viens no priekšnoteikumiem ir Kopienas līmeņa konkurences attīstīšana, kā arī pārrobežu piedāvājumu nodrošināšana finanšu pakalpojumu jomā; atgādina, ka veselīgas konkurences apstākļos samazinās cenas, rodas lielāka izvēle un augstāka kvalitāte; uzsver, ka finanšu pakalpojumu direktīva, kura dod priekšroku MVU, sniedz labumu tikai tad, ja pastāv efektīva konkurence starp mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

13.

uzsver — lai izveidotu finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu patērētājiem un MVU, viens no priekšnoteikumiem ir Kopienas līmeņa konkurences attīstīšana, kā arī pārrobežu piedāvājumu nodrošināšana finanšu pakalpojumu jomā; atgādina, ka veselīgas konkurences apstākļos samazinās cenas, rodas lielāka izvēle un augstāka kvalitāte; uzsver, ka finanšu pakalpojumu direktīva, kura dod priekšroku MVU, sniedz labumu tikai tad, ja pastāv efektīva konkurence starp mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumu sniedzējiem;

| 14. | atzinīgi vērtē maksājumu nozares iniciatīvu izveidot vienoto euro maksājumu telpu, taču uzsver, ka šādai sistēmai ir jārada lielāka pārredzamība, it īpaši saistībā ar savstarpējas apmaiņas maksu; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē maksājumu nozares iniciatīvu izveidot vienoto euro maksājumu telpu, taču uzsver, ka šādai sistēmai ir jārada lielāka pārredzamība, it īpaši saistībā ar savstarpējas apmaiņas maksu;

| 15. | atgādina Komisijai, ka liels tirgus dalībnieku skaits, kuriem ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi, un pastāvīga informācijas plūsma patērētājiem, nodrošina efektīvu konkurenci starp finanšu pakalpojumu sniedzējiem; vēlreiz norāda uz savu rezolūciju par finanšu pakalpojumu nozares turpmāko konsolidāciju, kurā ir teikts, ka plurālistiska struktūra ES banku tirgū, kur finanšu iestādēm, ņemot vērā to dažādos darbības mērķus, var būt dažādi juridiskie statusi, rada lielas priekšrocības Eiropas sociālajai tirgus ekonomikai, patērētājam un finanšu tirgus stabilitātei; |
| --- | --- |

15.

atgādina Komisijai, ka liels tirgus dalībnieku skaits, kuriem ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi, un pastāvīga informācijas plūsma patērētājiem, nodrošina efektīvu konkurenci starp finanšu pakalpojumu sniedzējiem; vēlreiz norāda uz savu rezolūciju par finanšu pakalpojumu nozares turpmāko konsolidāciju, kurā ir teikts, ka plurālistiska struktūra ES banku tirgū, kur finanšu iestādēm, ņemot vērā to dažādos darbības mērķus, var būt dažādi juridiskie statusi, rada lielas priekšrocības Eiropas sociālajai tirgus ekonomikai, patērētājam un finanšu tirgus stabilitātei;

| 16. | atzīmē savstarpējās apdrošināšanas sabiedrību svarīgo lomu Kopienas apdrošināšanas tirgū, kur tās veido 68 % no apdrošināšanas kompānijām un aizņem 25 % tirgus, sniedzot pakalpojumus vairāk nekā 230 miljoniem Eiropas pilsoņu; uzsver, ka pašreizējie instrumenti darbības attīstīšanai starptautiskajā tirgū nav savienojami ar savstarpējo sabiedrību korporatīvo struktūru; |
| --- | --- |

16.

atzīmē savstarpējās apdrošināšanas sabiedrību svarīgo lomu Kopienas apdrošināšanas tirgū, kur tās veido 68 % no apdrošināšanas kompānijām un aizņem 25 % tirgus, sniedzot pakalpojumus vairāk nekā 230 miljoniem Eiropas pilsoņu; uzsver, ka pašreizējie instrumenti darbības attīstīšanai starptautiskajā tirgū nav savienojami ar savstarpējo sabiedrību korporatīvo struktūru;

| 17. | norāda, ka Eiropas Savstarpējās sabiedrības statūti ļautu savstarpējiem apdrošinātājiem darboties ar tādiem pašiem nosacījumiem kā citiem apdrošināšanas uzņēmumiem, jo īpaši pārrobežu situācijās, tādējādi paplašinot apdrošināšanas produktu piedāvājumu; uzsver, ka savstarpējās sabiedrības, pateicoties klientu tiešai iesaistīšanai šo sabiedrību pārvaldībā, kopumā vairo patērētāju uzticēšanos ES finanšu tirgiem; pauž pārliecību, ka sasvstarpējo sabiedrību demokrātiskais pārvaldības veids var sekmēt klientu izpratni par finanšu tirgiem un viņu līdzdalību šajos tirgos; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka Eiropas Savstarpējās sabiedrības statūti ļautu savstarpējiem apdrošinātājiem darboties ar tādiem pašiem nosacījumiem kā citiem apdrošināšanas uzņēmumiem, jo īpaši pārrobežu situācijās, tādējādi paplašinot apdrošināšanas produktu piedāvājumu; uzsver, ka savstarpējās sabiedrības, pateicoties klientu tiešai iesaistīšanai šo sabiedrību pārvaldībā, kopumā vairo patērētāju uzticēšanos ES finanšu tirgiem; pauž pārliecību, ka sasvstarpējo sabiedrību demokrātiskais pārvaldības veids var sekmēt klientu izpratni par finanšu tirgiem un viņu līdzdalību šajos tirgos;

| 18. | konstatē, ka īsta konkurence var veidoties tikai līdzvērtīgos konkurences apstākļos; no tā secina, ka jebkura pasākuma pamatā ir jābūt principam “vienāds darījums, vienādi riski, vienādi noteikumi”; tomēr atgādina, ka finanšu pakalpojumu nozarē regulējums īpaši ietekmē produktu veidu un nediferencēta pieeja, kuras pamatā ir princips “visiem vienāds mērs”, var ietekmēt produktu daudzveidību; tādējādi uzsver diferencēšana svarīgumu saskaņā ar produkta tipu; tomēr ir pārliecināts, ka nepieciešamas salīdzināmas prasības attiecībā uz pārredzamību, informācijas sniegšanas pienākumu konkurējošiem ieguldījumu produktiem, jo īpaši tirdzniecības vietās; pauž nožēlu, ka līdz šim nav pievērsta pietiekama uzmanība jautājumam par kompleksiem finanšu produktiem; tādēļ aicina Komisiju novērst nepamatotu nekonsekvenci un citus trūkumus attiecīgajos reglamentējošos noteikumos; |
| --- | --- |

18.

konstatē, ka īsta konkurence var veidoties tikai līdzvērtīgos konkurences apstākļos; no tā secina, ka jebkura pasākuma pamatā ir jābūt principam “vienāds darījums, vienādi riski, vienādi noteikumi”; tomēr atgādina, ka finanšu pakalpojumu nozarē regulējums īpaši ietekmē produktu veidu un nediferencēta pieeja, kuras pamatā ir princips “visiem vienāds mērs”, var ietekmēt produktu daudzveidību; tādējādi uzsver diferencēšana svarīgumu saskaņā ar produkta tipu; tomēr ir pārliecināts, ka nepieciešamas salīdzināmas prasības attiecībā uz pārredzamību, informācijas sniegšanas pienākumu konkurējošiem ieguldījumu produktiem, jo īpaši tirdzniecības vietās; pauž nožēlu, ka līdz šim nav pievērsta pietiekama uzmanība jautājumam par kompleksiem finanšu produktiem; tādēļ aicina Komisiju novērst nepamatotu nekonsekvenci un citus trūkumus attiecīgajos reglamentējošos noteikumos;

| 19. | mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai pilnveidotu reglamentējošās prasības saistībā ar salīdzināmo mazumtirdzniecības produktu izplatīšanu un organizāciju, kā arī attiecībā uz informāciju par tiem; turklāt uzskata, ka šādu priekšlikumu pamatā jābūt principiem, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (6), piemēram, atbilstīgu konsultāciju un ieteikumu sniegšana un klientu vajadzību apzināšana; |
| --- | --- |

19.

mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai pilnveidotu reglamentējošās prasības saistībā ar salīdzināmo mazumtirdzniecības produktu izplatīšanu un organizāciju, kā arī attiecībā uz informāciju par tiem; turklāt uzskata, ka šādu priekšlikumu pamatā jābūt principiem, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (6), piemēram, atbilstīgu konsultāciju un ieteikumu sniegšana un klientu vajadzību apzināšana;

| 20. | pauž nožēlu, ka dalībvalstu uzraudzības iestāžu atšķirīgie noteikumi un prakse rada lielas izmaksas finanšu pakalpojumu pārrobežu sniedzējiem; aicina Lamfalussy komitejas pastiprināt darbu vienotu ES standartu izveidē; jo īpaši atbalsta vienošanos par vienkāršām un praktiskām standartizētām veidlapām reģistrēšanās un atļauju piešķiršanas procedūrās; |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu, ka dalībvalstu uzraudzības iestāžu atšķirīgie noteikumi un prakse rada lielas izmaksas finanšu pakalpojumu pārrobežu sniedzējiem; aicina Lamfalussy komitejas pastiprināt darbu vienotu ES standartu izveidē; jo īpaši atbalsta vienošanos par vienkāršām un praktiskām standartizētām veidlapām reģistrēšanās un atļauju piešķiršanas procedūrās;

| 21. | uzskata, ka interneta pakalpojumu attīstība maina ES finanšu tirgu perspektīvas un rada iespēju uzņemties vadību patērētāju pakalpojumu attīstībā; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk veicināt elektronisko tirdzniecību un elektroniskā paraksta ieviešanu; aicina Komisiju un dalībvalstis pārbaudīt direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (7) — vai tā rada šķēršļus pakalpojumu sniegšanai no attāluma, un kā šos šķēršļus var novērst; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka interneta pakalpojumu attīstība maina ES finanšu tirgu perspektīvas un rada iespēju uzņemties vadību patērētāju pakalpojumu attīstībā; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk veicināt elektronisko tirdzniecību un elektroniskā paraksta ieviešanu; aicina Komisiju un dalībvalstis pārbaudīt direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (7) — vai tā rada šķēršļus pakalpojumu sniegšanai no attāluma, un kā šos šķēršļus var novērst;

| 22. | atzīst, ka finanšu pakalpojumu starpniekiem (aģentiem un brokeriem) ir liela nozīme, sniedzot finanšu pakalpojumus patērētājiem un MVU citās dalībvalstīs; aicina Komisiju izveidot sistēmu, kas veicina šīs nozares darbību; atgādina, ka jebkuram regulējumam finanšu pakalpojumu jomā jāatbilst principam “vienāds darījums, vienādi riski, vienādi noteikumi”, izvairoties no slimīgi pieņemtās pieejas “viens izmērs der visam”; uzsver, ka jebkuram starpniekiem paredzētam noteikumam jānodrošina tiesiskā noteiktība aģentiem un brokeriem, kā arī patērētāju aizsardzība, kā piemēram, aizsardzība no apšaubāmas tirgus prakses; turklāt uzsver, ka jo īpaši nepieciešams paredzēt noteikumus, ar ko reglamentē finanšu pakalpojumu starpnieku apmācību, reklāmu, kā arī pircēju konsultēšanu; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka finanšu pakalpojumu starpniekiem (aģentiem un brokeriem) ir liela nozīme, sniedzot finanšu pakalpojumus patērētājiem un MVU citās dalībvalstīs; aicina Komisiju izveidot sistēmu, kas veicina šīs nozares darbību; atgādina, ka jebkuram regulējumam finanšu pakalpojumu jomā jāatbilst principam “vienāds darījums, vienādi riski, vienādi noteikumi”, izvairoties no slimīgi pieņemtās pieejas “viens izmērs der visam”; uzsver, ka jebkuram starpniekiem paredzētam noteikumam jānodrošina tiesiskā noteiktība aģentiem un brokeriem, kā arī patērētāju aizsardzība, kā piemēram, aizsardzība no apšaubāmas tirgus prakses; turklāt uzsver, ka jo īpaši nepieciešams paredzēt noteikumus, ar ko reglamentē finanšu pakalpojumu starpnieku apmācību, reklāmu, kā arī pircēju konsultēšanu;

| 23. | atgādina, ka ir svarīgi paplašināt zināšanas par finanšu jautājumiem, jo tas ir papildu faktors pienācīgai patērētāju aizsardzībai; aicina dalībvalstis un visas ieinteresētās puses veikt un saskaņot pasākumus, kuru mērķis būtu vairot iedzīvotāju, tostarp bērnu, jauniešu, strādājošo un pensionāru, zināšanas par finanšu jautājumiem, lai izglītotu patērētājus un ļautu viņiem izvēlēties labākus, lētākus un piemērotākus produktus un pakalpojumus un lai nozarē veicinātu konkurenci, kvalitāti un novatorismu, veidotu finanšu jautājumos izglītotu patērētāju organizācijas, kas tiesiskā regulējuma izstrādes gaitā varētu veidot pretsvaru uzņēmējdarbības vides pārstāvjiem; atgādina, ka iedzīvotāji, kas uzticas ieguldījumu veikšanai, var nodrošināt papildu likviditāti kapitāla tirgos; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka ir svarīgi paplašināt zināšanas par finanšu jautājumiem, jo tas ir papildu faktors pienācīgai patērētāju aizsardzībai; aicina dalībvalstis un visas ieinteresētās puses veikt un saskaņot pasākumus, kuru mērķis būtu vairot iedzīvotāju, tostarp bērnu, jauniešu, strādājošo un pensionāru, zināšanas par finanšu jautājumiem, lai izglītotu patērētājus un ļautu viņiem izvēlēties labākus, lētākus un piemērotākus produktus un pakalpojumus un lai nozarē veicinātu konkurenci, kvalitāti un novatorismu, veidotu finanšu jautājumos izglītotu patērētāju organizācijas, kas tiesiskā regulējuma izstrādes gaitā varētu veidot pretsvaru uzņēmējdarbības vides pārstāvjiem; atgādina, ka iedzīvotāji, kas uzticas ieguldījumu veikšanai, var nodrošināt papildu likviditāti kapitāla tirgos;

| 24. | atgādina, ka nodokļu sistēmu atšķirības rada vislielākos šķēršļus iekšējā tirgus attīstībai finanšu pakalpojumu jomā; atgādina dalībvalstīm par īpaši lielo atbildību šajā jomā; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka nodokļu sistēmu atšķirības rada vislielākos šķēršļus iekšējā tirgus attīstībai finanšu pakalpojumu jomā; atgādina dalībvalstīm par īpaši lielo atbildību šajā jomā;

| 25. | izdarot secinājumus pēc dažiem nesen vērotiem satricinājumiem privātbanku sektorā (Northern Rock, IKB, Sachsen LB, Société Générale), atzīst, ka bankās jāpārveido darba samaksas sistēmas, pamatojoties uz ilgtermiņa mērķiem un uzraudzības iestāžu vadlīnijām, lai efektīvāk cīnītos pret morālā kaitējuma izpausmēm un stiprinātu apdomīgu riska pārvaldības sistēmu nozīmi; |
| --- | --- |

25.

izdarot secinājumus pēc dažiem nesen vērotiem satricinājumiem privātbanku sektorā (Northern Rock, IKB, Sachsen LB, Société Générale), atzīst, ka bankās jāpārveido darba samaksas sistēmas, pamatojoties uz ilgtermiņa mērķiem un uzraudzības iestāžu vadlīnijām, lai efektīvāk cīnītos pret morālā kaitējuma izpausmēm un stiprinātu apdomīgu riska pārvaldības sistēmu nozīmi;

Bankas

| 26. | īpaši uzsver, ka kredītiestādēm un kredītinformācijas sniedzējiem jānodrošina nediskriminējoša pārrobežu piekļuve datu reģistriem par kredītiem un krāpšanas gadījumiem; mudina bankas izmantot pieejamo informāciju par kredītu datiem, īpaši, lai veicinātu klientu mobilitāti, kas savukārt sekmētu veselību konkurenci; tomēr uzsver, ka vienlaikus ir jānodrošina vislabākā patērētāju datu aizsardzība un patērētāju tiesības pārbaudīt savus personiskos datus un nepieciešamības gadījumā veikt attiecīgas korekcijas; |
| --- | --- |

26.

īpaši uzsver, ka kredītiestādēm un kredītinformācijas sniedzējiem jānodrošina nediskriminējoša pārrobežu piekļuve datu reģistriem par kredītiem un krāpšanas gadījumiem; mudina bankas izmantot pieejamo informāciju par kredītu datiem, īpaši, lai veicinātu klientu mobilitāti, kas savukārt sekmētu veselību konkurenci; tomēr uzsver, ka vienlaikus ir jānodrošina vislabākā patērētāju datu aizsardzība un patērētāju tiesības pārbaudīt savus personiskos datus un nepieciešamības gadījumā veikt attiecīgas korekcijas;

| 27. | mudina Komisiju precizēt juridisko statusu un uzraudzības sistēmu tādiem ar bankām nesaistītiem patēriņa kredīta piedāvātājiem, kuri kredītus izsniedz, piemēram, tikai ar interneta un/vai ar īsziņu starpniecību; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisiju precizēt juridisko statusu un uzraudzības sistēmu tādiem ar bankām nesaistītiem patēriņa kredīta piedāvātājiem, kuri kredītus izsniedz, piemēram, tikai ar interneta un/vai ar īsziņu starpniecību;

| 28. | uzsver, ka attiecībā uz banku aizdevumu piešķiršanu liela nozīme ir ticamiem datiem, un aizdevumu piešķiršanas pamatā jābūt taisnīgiem un pārredzamiem kritērijiem; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka attiecībā uz banku aizdevumu piešķiršanu liela nozīme ir ticamiem datiem, un aizdevumu piešķiršanas pamatā jābūt taisnīgiem un pārredzamiem kritērijiem;

Apdrošināšana

| 29. | mudina Komisiju atbalstīt apdrošināšanas nozares pārstāvju sadarbību, kas veicina iekļūšanu tirgū; aicina Komisiju pagarināt Regulas (EK) Nr. 358/2003 darbības laiku, kas noteikts līdz 2010. gadam; |
| --- | --- |

29.

mudina Komisiju atbalstīt apdrošināšanas nozares pārstāvju sadarbību, kas veicina iekļūšanu tirgū; aicina Komisiju pagarināt Regulas (EK) Nr. 358/2003 darbības laiku, kas noteikts līdz 2010. gadam;

| 30. | uzskata, ka atcelt prasību par nodokļu iestādes iecelšanu, veicot darījumus citā dalībvalstī, var tikai tad, ja pastāv tiesiskais regulējums, kurā reglamentēta ar pārrobežu darījumiem saistītā atbildība un uzraudzības kompetences; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka atcelt prasību par nodokļu iestādes iecelšanu, veicot darījumus citā dalībvalstī, var tikai tad, ja pastāv tiesiskais regulējums, kurā reglamentēta ar pārrobežu darījumiem saistītā atbildība un uzraudzības kompetences;

| 31. | atbalsta Komisijas centienus pārbaudīt, vai visi dalībvalsts juridiski saistošie vispārējas nozīmes noteikumi atbilst Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

31.

atbalsta Komisijas centienus pārbaudīt, vai visi dalībvalsts juridiski saistošie vispārējas nozīmes noteikumi atbilst Kopienas tiesību aktiem;

| 32. | aicina Komisiju atsākt Eiropas Savstarpējās sabiedrības statūtu izstrādi, šajā nolūkā uzsākot šā likumdošanas priekšlikuma realizējamības izpēti; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju atsākt Eiropas Savstarpējās sabiedrības statūtu izstrādi, šajā nolūkā uzsākot šā likumdošanas priekšlikuma realizējamības izpēti;

Patērētāju uzticības un iespēju palielināšana

| 33. | uzsver, ka vienlaikus ar prasību, lai mērķis Kopienas tiesībās saistībā ar finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienmēr būtu sasniegt patērētāju aizsardzības sevišķi augstus standartus, visiem tirgus dalībniekiem, tostarp patērētājiem un ieguldītājiem, ir pilnībā jāapzinās finanšu tirgus pamatprincips, ka kapitāla lielākas atdeves iespēja ir saistīta ar augstāku riska pakāpi un ka risks ir jebkurai finanšu tirgus darbībai piemītoša sastāvdaļa; turklāt uzsver, ka jāmeklē atbilstīgs kompromiss starp patērētāju aizsardzības augstu līmeni un iekšējā tirgus mehānismu nevainojamu darbību; uzskata, ka Komisijai jāveicina dalībvalstu ierosmes, kas sekmē zināšanas finanšu jautājumos, tādējādi nodrošinot precīzu izpratni par “riska un kapitāla ienesīguma” principu un finanšu instrumentu īpatnībām; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka vienlaikus ar prasību, lai mērķis Kopienas tiesībās saistībā ar finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienmēr būtu sasniegt patērētāju aizsardzības sevišķi augstus standartus, visiem tirgus dalībniekiem, tostarp patērētājiem un ieguldītājiem, ir pilnībā jāapzinās finanšu tirgus pamatprincips, ka kapitāla lielākas atdeves iespēja ir saistīta ar augstāku riska pakāpi un ka risks ir jebkurai finanšu tirgus darbībai piemītoša sastāvdaļa; turklāt uzsver, ka jāmeklē atbilstīgs kompromiss starp patērētāju aizsardzības augstu līmeni un iekšējā tirgus mehānismu nevainojamu darbību; uzskata, ka Komisijai jāveicina dalībvalstu ierosmes, kas sekmē zināšanas finanšu jautājumos, tādējādi nodrošinot precīzu izpratni par “riska un kapitāla ienesīguma” principu un finanšu instrumentu īpatnībām;

| 34. | atzīst — lai gan finanšu darījumu mazumtirdzniecības pieprasījums darbojas galvenokārt vietējā mērogā, internets un elektroniskie bankas pakalpojumi ir kļuvuši par svarīgiem līdzekļiem patērētājiem, kuri vēlas veikt pārrobežu finanšu darījumu mazumtirdzniecību; tāpēc aicina visas ieinteresētās puses veicināt šādu pakalpojumu attīstību, vienlaikus nodrošinot elektronisko darījumu drošību, it īpaši attiecībā uz patērētājiem; |
| --- | --- |

34.

atzīst — lai gan finanšu darījumu mazumtirdzniecības pieprasījums darbojas galvenokārt vietējā mērogā, internets un elektroniskie bankas pakalpojumi ir kļuvuši par svarīgiem līdzekļiem patērētājiem, kuri vēlas veikt pārrobežu finanšu darījumu mazumtirdzniecību; tāpēc aicina visas ieinteresētās puses veicināt šādu pakalpojumu attīstību, vienlaikus nodrošinot elektronisko darījumu drošību, it īpaši attiecībā uz patērētājiem;

| 35. | taču uzsver, ka nedrīkst aizmirst patērētājus, kuriem nav piekļuves šīm tehnoloģijām vai kuriem ir grūtības tās izmantot, piemēram, personu vecuma dēļ; |
| --- | --- |

35.

taču uzsver, ka nedrīkst aizmirst patērētājus, kuriem nav piekļuves šīm tehnoloģijām vai kuriem ir grūtības tās izmantot, piemēram, personu vecuma dēļ;

| 36. | uzskata, ka finanšu pakalpojumu noteikumu vienkāršošana un barjeru nojaukšana patērētāju mobilitātei nedrīkst izraisīt patērētāju aizsardzības standartu pazemināšanos dalībvalstīs; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka finanšu pakalpojumu noteikumu vienkāršošana un barjeru nojaukšana patērētāju mobilitātei nedrīkst izraisīt patērētāju aizsardzības standartu pazemināšanos dalībvalstīs;

| 37. | atgādina 2007. gada 11. jūlija rezolūciju, jo īpaši tajā iekļauto ieteikumu izveidot “Eiropas budžeta līniju, lai finansētu patērētāju un MVU organizāciju zināšanu apguvi par finanšu tirgu”; |
| --- | --- |

37.

atgādina 2007. gada 11. jūlija rezolūciju, jo īpaši tajā iekļauto ieteikumu izveidot “Eiropas budžeta līniju, lai finansētu patērētāju un MVU organizāciju zināšanu apguvi par finanšu tirgu”;

| 38. | piekrīt, ka patērētājiem, kuri vēlas mainīt finanšu pakalpojumu sniedzējus, jābūt iespējām to brīvi darīt jebkurā laikā, pēc iespējas samazinot juridiskās barjeras un saistītās izmaksas, un ka to līgumu klauzulu formulējumam, kas paredz šādu maiņu, ir jābūt pārredzamam, viegli uztveramam, un tas skaidri jādara zināms patērētājiem; |
| --- | --- |

38.

piekrīt, ka patērētājiem, kuri vēlas mainīt finanšu pakalpojumu sniedzējus, jābūt iespējām to brīvi darīt jebkurā laikā, pēc iespējas samazinot juridiskās barjeras un saistītās izmaksas, un ka to līgumu klauzulu formulējumam, kas paredz šādu maiņu, ir jābūt pārredzamam, viegli uztveramam, un tas skaidri jādara zināms patērētājiem;

| 39. | atbalsta Komisijas iniciatīvas paaugstināt kompetenci finanšu jomā un apzinās, ka šim nolūkam ir nepieciešama informācija, vienlaikus arī atzīstot, ka ir sarežģīti noteikt samēru starp pārmērīgas un pietiekamas informācijas sniegšanu patērētājiem; atbalsta pirmām kārtām informācijas kvalitāti, nevis kvantitāti; tāpēc mudina Komisiju konsultēt patērētāju organizācijas, lai noteiktu, kura informācija ir būtiska patērētājiem, lai viņi varētu izdarīt atbilstošo izvēli; uzsver, ka skaidri jānošķir informācijas un ieteikumu sniegšana; |
| --- | --- |

39.

atbalsta Komisijas iniciatīvas paaugstināt kompetenci finanšu jomā un apzinās, ka šim nolūkam ir nepieciešama informācija, vienlaikus arī atzīstot, ka ir sarežģīti noteikt samēru starp pārmērīgas un pietiekamas informācijas sniegšanu patērētājiem; atbalsta pirmām kārtām informācijas kvalitāti, nevis kvantitāti; tāpēc mudina Komisiju konsultēt patērētāju organizācijas, lai noteiktu, kura informācija ir būtiska patērētājiem, lai viņi varētu izdarīt atbilstošo izvēli; uzsver, ka skaidri jānošķir informācijas un ieteikumu sniegšana;

| 40. | uzsver, ka jāstiprina patērētāju uzticība un atbilstīgas zināšanas, lai viņi izdarītu atbilstošāko finanšu produktu izvēli; turklāt uzsver — lai dalībvalstīs uzlabotu kompetenci finanšu jomā, jāvelta saskaņoti centieni valstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka jāstiprina patērētāju uzticība un atbilstīgas zināšanas, lai viņi izdarītu atbilstošāko finanšu produktu izvēli; turklāt uzsver — lai dalībvalstīs uzlabotu kompetenci finanšu jomā, jāvelta saskaņoti centieni valstu un Eiropas līmenī;

| 41. | prasa, lai patērētājiem būtu alternatīvas strīdu izšķiršanas (ADR) iespējas ārpustiesas kārtībā, risinot ar finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību saistītus valstu un pārrobežu strīdus; aicina Komisiju sekmēt labākās pieredzes pārņemšanu saistībā ar ADR procedūru piemērošanu; |
| --- | --- |

41.

prasa, lai patērētājiem būtu alternatīvas strīdu izšķiršanas (ADR) iespējas ārpustiesas kārtībā, risinot ar finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību saistītus valstu un pārrobežu strīdus; aicina Komisiju sekmēt labākās pieredzes pārņemšanu saistībā ar ADR procedūru piemērošanu;

| 42. | aicina dalībvalstis veicināt patērētāju izpratni un informētību par pārrobežu ārpustiesas sūdzību izskatīšanas tīklu finanšu pakalpojumu jomā Eiropas Ekonomiskās zonas valstīs (FIN-NET); uzsver, ka FIN-NET jāieņem svarīga vieta visās dalībvalstīs publiskās informācijas koordinēšanai saistībā ar piekļuvi zaudējumu atlīdzināšanas un ADR procedūrām, it sevišķi attiecībā uz pārrobežu finanšu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis veicināt patērētāju izpratni un informētību par pārrobežu ārpustiesas sūdzību izskatīšanas tīklu finanšu pakalpojumu jomā Eiropas Ekonomiskās zonas valstīs (FIN-NET); uzsver, ka FIN-NET jāieņem svarīga vieta visās dalībvalstīs publiskās informācijas koordinēšanai saistībā ar piekļuvi zaudējumu atlīdzināšanas un ADR procedūrām, it sevišķi attiecībā uz pārrobežu finanšu pakalpojumiem;

| 43. | atgādina, ka tradicionālā tiesvedība saglabāsies kā svarīgs strīdu izšķiršanas mehānisms; tāpēc aicina Komisiju izpētīt ietekmi, kāda uz pārrobežu finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību ir Padomes 2000. gada 22. decembra Regulai (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (8); |
| --- | --- |

43.

atgādina, ka tradicionālā tiesvedība saglabāsies kā svarīgs strīdu izšķiršanas mehānisms; tāpēc aicina Komisiju izpētīt ietekmi, kāda uz pārrobežu finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību ir Padomes 2000. gada 22. decembra Regulai (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (8);

| 44. | atbalsta tāda saskaņota priekšlikuma meklējumus Eiropas mērogā, ar kuru nodrošinātu patērētāju piekļuvi līdzsvarotām jaunām kopīgas pārsūdzības procedūrām, izskatot ar finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību saistītas pārrobežu sūdzības; iesaka novērtēt to sistēmu ietekmi, kas nesen izveidotas valstu līmenī; |
| --- | --- |

44.

atbalsta tāda saskaņota priekšlikuma meklējumus Eiropas mērogā, ar kuru nodrošinātu patērētāju piekļuvi līdzsvarotām jaunām kopīgas pārsūdzības procedūrām, izskatot ar finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību saistītas pārrobežu sūdzības; iesaka novērtēt to sistēmu ietekmi, kas nesen izveidotas valstu līmenī;

| 45. | uzsver, ka jānodrošina piekļuve finanšu pakalpojumiem visām ieinteresētām personām; tāpēc mudina finanšu pakalpojumu sniedzējus ieinteresētajiem patērētājiem piedāvāt vismaz uz kredītu balstītu žiro kontu; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka jānodrošina piekļuve finanšu pakalpojumiem visām ieinteresētām personām; tāpēc mudina finanšu pakalpojumu sniedzējus ieinteresētajiem patērētājiem piedāvāt vismaz uz kredītu balstītu žiro kontu;

*

* *

| 46. | pilnvaro Parlamenta priekšsēdētāju nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Banku uzraugu komitejai, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraugu komitejai, Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai. |
| --- | --- |

46.

pilnvaro Parlamenta priekšsēdētāju nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Banku uzraugu komitejai, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraugu komitejai, Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai.

---

(1)  OV L 53, 28.2.2003., 8. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0011.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0615.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0338.

(5)  OV C 303 E, 13.12.2006., 110. lpp.

(6)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.).

(8)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/67

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsReimatiskās slimības

P6_TA(2008)0262

Eiropas Parlamenta deklarācija par reimatiskajām slimībām

2009/C 285 E/11

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Reglamenta 116. pantu,

| A. | tā kā reimatiskās slimības ir hroniskas un rada sāpes, ciešanas un invaliditāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā reimatiskās slimības ir hroniskas un rada sāpes, ciešanas un invaliditāti;

| B. | tā kā no 30 % līdz 40 % cilvēku ir novērojami muskulatūras un skeleta simptomi, un tā kā no šiem simptomiem cieš vairāk nekā 100 miljoni cilvēku Eiropā; |
| --- | --- |

B.

tā kā no 30 % līdz 40 % cilvēku ir novērojami muskulatūras un skeleta simptomi, un tā kā no šiem simptomiem cieš vairāk nekā 100 miljoni cilvēku Eiropā;

| C. | tā kā reimatiskās slimības ir invaliditātes un priekšlaicīgas pensionēšanās galvenais iemesls strādājošo vidū; |
| --- | --- |

C.

tā kā reimatiskās slimības ir invaliditātes un priekšlaicīgas pensionēšanās galvenais iemesls strādājošo vidū;

| D. | tā kā tiek lēsts, ka 2030. gadā Eiropas iedzīvotāju ceturtā daļa būs vecāki par 65 gadiem, un tā kā lielākajai daļai cilvēku, kas ir vecāki par 70 gadiem, tiek novēroti hroniski vai atkārtoti reimatiski simptomi; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiek lēsts, ka 2030. gadā Eiropas iedzīvotāju ceturtā daļa būs vecāki par 65 gadiem, un tā kā lielākajai daļai cilvēku, kas ir vecāki par 70 gadiem, tiek novēroti hroniski vai atkārtoti reimatiski simptomi;

| E. | tā kā ar šī slimībām saistītās ekonomiskās un sociālās izmaksas (1 līdz 1,5 % no rūpnieciski attīstīto valstu NKI) varētu samazināt tādas sociālās un veselības aizsardzības politikas pieņemšana, kas balstītos uz reimatisko slimību pacientu vajadzību analīzi, |
| --- | --- |

E.

tā kā ar šī slimībām saistītās ekonomiskās un sociālās izmaksas (1 līdz 1,5 % no rūpnieciski attīstīto valstu NKI) varētu samazināt tādas sociālās un veselības aizsardzības politikas pieņemšana, kas balstītos uz reimatisko slimību pacientu vajadzību analīzi,

| 1. | aicina Komisiju un Padomi:






  — | ņemot vērā reimatisko slimību lielās sociālās un ekonomiskās izmaksas, piešķirt tām jaunajā Kopienas veselības aizsardzības stratēģijā lielāku nozīmi, |
| --- | --- | --- |

1.

aicina Komisiju un Padomi:

—

ņemot vērā reimatisko slimību lielās sociālās un ekonomiskās izmaksas, piešķirt tām jaunajā Kopienas veselības aizsardzības stratēģijā lielāku nozīmi,

| — | mudina dalībvalstis izstrādāt valsts plānus reimatisko slimību apkarošanai un veicināt tā īstenošanu, |
| --- | --- |

—

mudina dalībvalstis izstrādāt valsts plānus reimatisko slimību apkarošanai un veicināt tā īstenošanu,

| — | izstrādāt Kopienas stratēģiju par reimatiskajās slimībām un sagatavot Padomes ieteikumus attiecībā uz reimatisko slimību agrīno diagnozi un ārstēšanu, |
| --- | --- |

—

izstrādāt Kopienas stratēģiju par reimatiskajās slimībām un sagatavot Padomes ieteikumus attiecībā uz reimatisko slimību agrīno diagnozi un ārstēšanu,

| — | izstrādāt stratēģiju, lai uzlabotu piekļuvi informācijai un medicīniskajai ārstēšanai; |
| --- | --- |

—

izstrādāt stratēģiju, lai uzlabotu piekļuvi informācijai un medicīniskajai ārstēšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.
  Parakstīja
  Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Fernando Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Roland Gewalt, Claire Gibault, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Catherine Guy-Quint, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Mary Honeyball, Richard Howitt, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Lasse Lehtinen, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Diamanto Manolakou, Marian-Jean Marinescu, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, Angelika Niebler, Raimon Obiols i Germà, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pál Schmitt, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Nina Škottová, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

Parakstīja

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Fernando Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Roland Gewalt, Claire Gibault, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Catherine Guy-Quint, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Mary Honeyball, Richard Howitt, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Lasse Lehtinen, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Diamanto Manolakou, Marian-Jean Marinescu, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, Angelika Niebler, Raimon Obiols i Germà, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pál Schmitt, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Nina Škottová, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijs

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/69

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsĪpaši pasākumi lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām *

P6_TA(2008)0241

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (COM(2008)0168 — C6-0175/2008 — 2008/0065(CNS))

2009/C 285 E/12

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0168),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0175/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0170/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/70

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijs2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projekts

P6_TA(2008)0242

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projektu, izdevumi pa iedaļām, III iedaļa — Komisija, VI iedaļa — Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (9903/2008 — C6-0206/2008 — 2008/2095(BUD))

2009/C 285 E/13

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 37. un 38. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgi apstiprināja 2007. gada 13. decembrī (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2008 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2008. gada 14. aprīlī (COM(2008)0201),

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projektu, ko Padome sagatavoja 2008. gada 26. maijā (9903/2008 — C6-0206/2008),

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0204/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 3 projekts attiecas uz šādiem elementiem:






  — | tiesvedības pret “Microsoft” rezultātā gūto ieņēmumu iekļaušana budžetā (naudas soda un procentu kopsumma EUR 849 200 000), |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 3 projekts attiecas uz šādiem elementiem:

—

tiesvedības pret “Microsoft” rezultātā gūto ieņēmumu iekļaušana budžetā (naudas soda un procentu kopsumma EUR 849 200 000),

| — | to ietaupījumu iekļaušana budžetā, kas gūti, jo 2007. gadā ierēdņu atalgojuma un pensiju pieaugums bijis mazāks nekā plānots, |
| --- | --- |

—

to ietaupījumu iekļaušana budžetā, kas gūti, jo 2007. gadā ierēdņu atalgojuma un pensiju pieaugums bijis mazāks nekā plānots,

| — | papildu nodrošinājums EUR 130 000 000 saistību apropriācijās un EUR 63 950 000 maksājumu apropriācijās ārkārtas fondam pasākumiem veterinārijas jomā, ņemot vērā infekciozā katarālā drudža izraisīto krīzi, |
| --- | --- |

—

papildu nodrošinājums EUR 130 000 000 saistību apropriācijās un EUR 63 950 000 maksājumu apropriācijās ārkārtas fondam pasākumiem veterinārijas jomā, ņemot vērā infekciozā katarālā drudža izraisīto krīzi,

| — | budžeta pozīciju izveide subsīdijām četriem kopuzņēmumiem: IMI kopuzņēmumam (iniciatīva novatorisku zāļu jomā), “Clean Sky”, ARTEMIS kopuzņēmumam (kopīgā tehnoloģiju iniciatīva iegulto datorsistēmu jomā) un ENIAC kopuzņēmumam (Eiropas Tehnoloģiju platforma nanoelektronikas jomā), |
| --- | --- |

—

budžeta pozīciju izveide subsīdijām četriem kopuzņēmumiem: IMI kopuzņēmumam (iniciatīva novatorisku zāļu jomā), “Clean Sky”, ARTEMIS kopuzņēmumam (kopīgā tehnoloģiju iniciatīva iegulto datorsistēmu jomā) un ENIAC kopuzņēmumam (Eiropas Tehnoloģiju platforma nanoelektronikas jomā),

| — | ES Solidaritātes fonda mobilizācija EUR 9 800 000 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās sakarā ar meža ugunsgrēkiem 2007. gada augustā Grieķijā un plūdiem 2007. gada septembrī Slovēnijā, |
| --- | --- |

—

ES Solidaritātes fonda mobilizācija EUR 9 800 000 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās sakarā ar meža ugunsgrēkiem 2007. gada augustā Grieķijā un plūdiem 2007. gada septembrī Slovēnijā,

| — | grozījumi Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta amatu sarakstā, proti, AD 13 amata vietu pārveidojot par AD 14 amata vietu, |
| --- | --- |

—

grozījumi Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta amatu sarakstā, proti, AD 13 amata vietu pārveidojot par AD 14 amata vietu,

| — | grozījumi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas amatu sarakstā; |
| --- | --- |

—

grozījumi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas amatu sarakstā;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projekts ir paredzēts, lai oficiāli iekļautu šīs budžeta korekcijas 2008. finanšu gada budžetā; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projekts ir paredzēts, lai oficiāli iekļautu šīs budžeta korekcijas 2008. finanšu gada budžetā;

| C. | tā kā Padome budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projektā iekļāva ietaupījumus, kas gūti saistībā ar atalgojuma un pensiju mazāku pieaugumu, un finansējumu t. s. Microsoft pārraudzības mehānismam, |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projektā iekļāva ietaupījumus, kas gūti saistībā ar atalgojuma un pensiju mazāku pieaugumu, un finansējumu t. s. Microsoft pārraudzības mehānismam,

| 1. | atgādina, ka apropriācijas kopuzņēmumiem izmaksā no attiecīgās programmas darbības budžeta; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka apropriācijas kopuzņēmumiem izmaksā no attiecīgās programmas darbības budžeta;

| 2. | norāda, ka finansējumu t. s. Microsoft pārraudzības mehānismam nodrošina vienīgi saistībā ar atalgojuma un pensiju mazāku pieaugumu gūtie ietaupījumi 5. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka finansējumu t. s. Microsoft pārraudzības mehānismam nodrošina vienīgi saistībā ar atalgojuma un pensiju mazāku pieaugumu gūtie ietaupījumi 5. izdevumu kategorijā;

| 3. | pauž nožēlu, ka Padome, neapspriežoties ar Parlamentu, ir negaidīti samazinājusi summu budžeta 26 02 01. postenī, tā ieviešot jaunu elementu; sagaida, ka šie ietaupījumi tiks izlietoti, lai finansētu Parlamenta prioritātes1.a izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu, ka Padome, neapspriežoties ar Parlamentu, ir negaidīti samazinājusi summu budžeta 26 02 01. postenī, tā ieviešot jaunu elementu; sagaida, ka šie ietaupījumi tiks izlietoti, lai finansētu Parlamenta prioritātes1.a izdevumu kategorijā;

| 4. | lūdz Komisiju turpmāk budžeta grozījumu projektos kopā ar citiem elementiem neiekļaut finansējumu, kas saistīts ar tādiem instrumentiem kā ES Solidaritātes fonds vai Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), lai nekavētu lēmumu pieņemšanas un finansējuma piešķiršanas procesu; |
| --- | --- |

4.

lūdz Komisiju turpmāk budžeta grozījumu projektos kopā ar citiem elementiem neiekļaut finansējumu, kas saistīts ar tādiem instrumentiem kā ES Solidaritātes fonds vai Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), lai nekavētu lēmumu pieņemšanas un finansējuma piešķiršanas procesu;

| 5. | apstiprina budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projektu bez grozījumiem; |
| --- | --- |

5.

apstiprina budžeta grozījuma Nr. 3/2008 projektu bez grozījumiem;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp).

(2)  OV L 71, 14.3.2008.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/371/EK (OV L 128, 16.5.2008., 8. lpp).

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/71 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/71

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijs2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2008 projekts

P6_TA(2008)0243

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2008 projektu, — izdevumi pa iedaļām, III iedaļa — Komisija (9904/2008 — C6-0207/2008 — 2008/2094(BUD))

2009/C 285 E/14

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgi apstiprināja 2007. gada 13. decembrī (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 4/2008 provizorisko projektu, ar ko Komisija iepazīstināja 2008. gada 15. aprīlī (COM(2008)0203),

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2008 projektu, ko Padome sagatavoja 2008. gada 26. maijā (9904/2008 — C6-0207/2008),

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un tā IV pielikumu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0203/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 3 projekta mērķis ir 2008. gada budžetā iegrāmatot 2007. finanšu gada budžeta pārpalikumu EUR 1 528 833 290 apmērā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 3 projekta mērķis ir 2008. gada budžetā iegrāmatot 2007. finanšu gada budžeta pārpalikumu EUR 1 528 833 290 apmērā;

| B. | tā kā šo pārpalikumu galvenokārt rada ieņēmumi, kas par EUR 72 957 868,80 pārsniedza plānotos, un neizlietoti izdevumi EUR 1 579 386 212,59 apmērā, kā arī valūtas maiņas negatīva bilance — EUR 123 510 791,35 apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā šo pārpalikumu galvenokārt rada ieņēmumi, kas par EUR 72 957 868,80 pārsniedza plānotos, un neizlietoti izdevumi EUR 1 579 386 212,59 apmērā, kā arī valūtas maiņas negatīva bilance — EUR 123 510 791,35 apmērā;

| C. | tā kā neizlietoto maksājumu apropriāciju apjoms salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir samazinājies vēl vairāk; |
| --- | --- |

C.

tā kā neizlietoto maksājumu apropriāciju apjoms salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir samazinājies vēl vairāk;

| D. | tā kā 2007. gadā neizlietoto maksājumu apropriāciju apjoms (4) 1. izdevumu kategorijā bija EUR 648 miljoni, 2. izdevumu kategorijā — EUR 361 miljons, 3. izdevumu kategorijā — EUR 241 miljons, 4. izdevumu kategorijā — EUR 362 miljoni un 5. izdevumu kategorijā — EUR 903 miljoni, |
| --- | --- |

D.

tā kā 2007. gadā neizlietoto maksājumu apropriāciju apjoms (4) 1. izdevumu kategorijā bija EUR 648 miljoni, 2. izdevumu kategorijā — EUR 361 miljons, 3. izdevumu kategorijā — EUR 241 miljons, 4. izdevumu kategorijā — EUR 362 miljoni un 5. izdevumu kategorijā — EUR 903 miljoni,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 4/2008 provizorisko projektu, kura vienīgais mērķis ir iepazīstināt ar 2007. finanšu gada pārskatiem; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 4/2008 provizorisko projektu, kura vienīgais mērķis ir iepazīstināt ar 2007. finanšu gada pārskatiem;

| 2. | apstiprina budžeta grozījuma Nr. 4/2008 projektu bez grozījumiem; |
| --- | --- |

2.

apstiprina budžeta grozījuma Nr. 4/2008 projektu bez grozījumiem;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

(2)  OV L 71, 14.3.2008.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/371/EK (OV L 128, 16.5.2008., 8. lpp.).

(4)  Pamatojoties uz starpību starp maksājumu apropriācijām un izdevumiem 2007. finanšu gadā, neskaitot ieņēmumu un izlietoto izdevumu summas un piešķirto ieņēmumu pārnesumu.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/72

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsKorupcijas apkarošanas kontaktpunktu tīkls *

P6_TA(2008)0244

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par Vācijas Federatīvās Republikas ierosmi, lai pieņemtu Padomes lēmumu par korupcijas apkarošanas kontaktpunktu tīklu (11231/2007 — C6-0240/2007 — 2007/0809(CNS))

2009/C 285 E/15

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas ierosmi (11231/2007),

ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0240/2007),

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0174/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Vācijas Federatīvās Republikas iniciatīvu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Vācijas Federatīvās Republikas iniciatīvu;

| 2. | aicina Padomi atbilstīgi grozīt tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi atbilstīgi grozīt tekstu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Vācijas Federatīvās Republikas iniciatīvu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Vācijas Federatīvās Republikas iniciatīvu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Vācijas Federatīvās Republikas valdībai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Vācijas Federatīvās Republikas valdībai.

| VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 1. pants |
| Lai uzlabotu iestāžu un aģentūru sadarbību korupcijas novēršanai un apkarošanai Eiropā, izveido Eiropas Savienības dalībvalstu kontaktpunktu tīklu (turpmāk
  — “tīkls”
  ). Eiropas Komisija, Eiropols un Eurojust ir pilnībā saistīti ar tīkla darbībām. | Lai uzlabotu iestāžu un aģentūru sadarbību korupcijas novēršanai un apkarošanai Eiropā, izveido dalībvalstu kontaktpunktu tīklu (turpmāk
  — “tīkls”
  ). Komisija
  un jo īpaši OLAF
  , Eiropols un Eurojust ir pilnībā saistīti ar tīkla darbībām. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 2. pants |
| Tīklu veido Eiropas Savienības dalībvalstu iestādes un aģentūras, kuru uzdevums ir novērst un apkarot korupciju. Tā dalībniekus nosaka dalībvalstis. Katra dalībvalstis nosaka vismaz vienu, bet ne vairāk kā trīs organizācijas. Eiropas Komisija nosaka savus pārstāvjus. Ievērojot savu attiecīgo kompetenci, Eiropols un Eurojust
  var piedalīties
  tīkla darbā. | Tīklu veido Eiropas Savienības dalībvalstu iestādes un aģentūras, kuru uzdevums ir novērst un apkarot korupciju. Tā dalībniekus nosaka dalībvalstis. Katra dalībvalstis nosaka vismaz vienu, bet ne vairāk kā trīs organizācijas. Komisija
  ar OLAF dalību
  nosaka savus pārstāvjus. Ievērojot savu attiecīgo kompetenci,
  OLAF,
  Eiropols un Eurojust

  piedalās
  tīkla darbā. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 3. panta 1. punkta 1.a) apakšpunkts (jauns) |
| | (1a) | katru gadu tas saskaņā ar 1. punktu sniedz Komisijai un Eiropas Parlamentam ziņojumu par iegūtajiem datiem, tostarp attiecīgā gadījumā konkrētus priekšlikumus korupcijas novēršanai un apkarošanai; |

VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

1. pants

Lai uzlabotu iestāžu un aģentūru sadarbību korupcijas novēršanai un apkarošanai Eiropā, izveido Eiropas Savienības dalībvalstu kontaktpunktu tīklu (turpmāk
  — “tīkls”
  ). Eiropas Komisija, Eiropols un Eurojust ir pilnībā saistīti ar tīkla darbībām.

Lai uzlabotu iestāžu un aģentūru sadarbību korupcijas novēršanai un apkarošanai Eiropā, izveido dalībvalstu kontaktpunktu tīklu (turpmāk
  — “tīkls”
  ). Komisija
  un jo īpaši OLAF
  , Eiropols un Eurojust ir pilnībā saistīti ar tīkla darbībām.

Grozījums Nr. 2

2. pants

Tīklu veido Eiropas Savienības dalībvalstu iestādes un aģentūras, kuru uzdevums ir novērst un apkarot korupciju. Tā dalībniekus nosaka dalībvalstis. Katra dalībvalstis nosaka vismaz vienu, bet ne vairāk kā trīs organizācijas. Eiropas Komisija nosaka savus pārstāvjus. Ievērojot savu attiecīgo kompetenci, Eiropols un Eurojust
  var piedalīties
  tīkla darbā.

Tīklu veido Eiropas Savienības dalībvalstu iestādes un aģentūras, kuru uzdevums ir novērst un apkarot korupciju. Tā dalībniekus nosaka dalībvalstis. Katra dalībvalstis nosaka vismaz vienu, bet ne vairāk kā trīs organizācijas. Komisija
  ar OLAF dalību
  nosaka savus pārstāvjus. Ievērojot savu attiecīgo kompetenci,
  OLAF,
  Eiropols un Eurojust

  piedalās
  tīkla darbā.

Grozījums Nr. 3

3. panta 1. punkta 1.a) apakšpunkts (jauns)

(1a)

Grozījums Nr. 4

3. panta 2. punkts

2.   Savu uzdevumu veikšanai tīkla dalībnieki tiekas,
  cik bieži vajadzīgs, bet
  vismaz reizi gadā.

2.   Savu uzdevumu veikšanai tīkla dalībnieki tiekas vismaz reizi gadā.

Grozījums Nr. 5

5. panta 1. punkts

1.   Tīkls tiek organizēts, balstoties uz pastāvošo neformālo sadarbību starp EPAC.

1.   Tīkls tiek organizēts
  tā, lai to vadītu Padomes attiecīgā prezidentūra, un to veido
  , balstoties uz pastāvošo neformālo sadarbību starp EPAC.

Grozījums Nr. 6

5. panta 2. punkts

2.   
  Dalībvalstis un Eiropas
  Komisija sedz visas dalībnieku vai
  viņu
  norādīto pārstāvju izmaksas. Tas pats noteikums attiecas uz Eiropolu un Eurojust.

2.   Komisija sedz visas
  tās norādīto pārstāvju izmaksas, kā arī dalībvalstu
  norādīto
  dalībnieku
  izmaksas. Tas pats noteikums attiecas uz
  OLAF,
  Eiropolu un Eurojust.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/74

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsKopienas sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju *

P6_TA(2008)0245

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētuzveju (COM(2007)0602 — C6-0454/2007 — 2007/0223(CNS))

2009/C 285 E/16

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0602),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0454/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0193/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Priekšlikums regulai


  2.a apsvērums (jauns) |
| | (2a) | Lai ievērotu PTO noteikumus par nediskrimināciju un valstu režīmiem, šajā regulā nedrīkst būt tādu noteikumu, kuri var radīt diskriminējošu režīmu attiecībā uz pasākumiem, kurus veic, lai cīnītos pret NNN zveju. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Priekšlikums regulai

2.a apsvērums (jauns)

(2a)

Grozījums Nr. 2

Priekšlikums regulai

3.a apsvērums (jauns)

| (3a) | Eiropas Savienības nomaļākajiem reģioniem, kas minēti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 299. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā, jāvelta īpaša uzmanība NNN apkarošanas jomā, ņemot vērā šo reģionu īpaši nenoturīgo ekosistēmu. |
| --- | --- |

(3a)

Grozījums Nr. 3

Priekšlikums regulai

5. apsvērums

| (5) | Saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2001. gadā pieņemto Starptautisko nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānu NNN zveja ir tādas zvejas darbības, kas uzskatāmas par nelegālām, nereģistrētām un neregulētām
  turpmāk minētajos gadījumos.










  1. | Nelegāla zveja ir darbības:








  — | ko valsts vai ārzemju kuģi veikuši kādas valsts jurisdikcijā esošajos ūdeņos bez attiecīgās valsts izdotas atļaujas vai pretrunā tās tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2001. gadā pieņemto Starptautisko nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānu NNN zveja ir tādas zvejas darbības, kas uzskatāmas par nelegālām, nereģistrētām un neregulētām
  turpmāk minētajos gadījumos.

1.

Nelegāla zveja ir darbības:

—

ko valsts vai ārzemju kuģi veikuši kādas valsts jurisdikcijā esošajos ūdeņos bez attiecīgās valsts izdotas atļaujas vai pretrunā tās tiesību aktiem;

| — | ko veikuši kuģi, kas peld ar to valstu karogu, kuras ir attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas dalībnieces, bet darbojas pretrunā minētās organizācijas pieņemtiem un valstīm saistošiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem vai piemērojamo starptautisko tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem; vai |
| --- | --- |

—

ko veikuši kuģi, kas peld ar to valstu karogu, kuras ir attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas dalībnieces, bet darbojas pretrunā minētās organizācijas pieņemtiem un valstīm saistošiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem vai piemērojamo starptautisko tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem; vai

| — | kuras veicot, ir pārkāpti valsts tiesību akti vai starptautiskas saistības, tostarp tādas darbības, kuras uzsākušas attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas sadarbības valstis. |
| --- | --- |

—

kuras veicot, ir pārkāpti valsts tiesību akti vai starptautiskas saistības, tostarp tādas darbības, kuras uzsākušas attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas sadarbības valstis.

| 2. | Nereģistrēta zveja ir zvejas darbības:








  — | kuras nav reģistrētas vai par kurām attiecīgajai valsts iestādei sniegti nepatiesi dati — pretrunā valsts tiesību aktiem; vai |
| --- | --- | --- |

2.

Nereģistrēta zveja ir zvejas darbības:

—

kuras nav reģistrētas vai par kurām attiecīgajai valsts iestādei sniegti nepatiesi dati — pretrunā valsts tiesību aktiem; vai

| — | kuras veiktas attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas kompetences apgabalā un nav reģistrētas vai par kurām sniegti nepatiesi dati — pretrunā minētās organizācijas ziņošanas procedūrām. |
| --- | --- |

—

kuras veiktas attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas kompetences apgabalā un nav reģistrētas vai par kurām sniegti nepatiesi dati — pretrunā minētās organizācijas ziņošanas procedūrām.

| 3. | Neregulēta zveja ir darbības:








  — | kuras attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas kompetences apgabalā veikuši kuģi bez valstspiederības vai kuģi, kuri peld ar tādas valsts karogu, kas nav minētās organizācijas dalībniece, vai kuras zvejas tiesību subjekts veicis tādā veidā, kas neatbilst vai ir pretrunā minētās organizācijas saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem; vai |
| --- | --- | --- |

3.

Neregulēta zveja ir darbības:

—

kuras attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas kompetences apgabalā veikuši kuģi bez valstspiederības vai kuģi, kuri peld ar tādas valsts karogu, kas nav minētās organizācijas dalībniece, vai kuras zvejas tiesību subjekts veicis tādā veidā, kas neatbilst vai ir pretrunā minētās organizācijas saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem; vai

| — | kas veiktas apgabalos vai vērstas uz zivju krājumiem, attiecībā uz kuriem nepiemēro saglabāšanas vai pārvaldības pasākumus, ja šādas zvejas darbības veiktas tādā veidā, kas neatbilst valsts pienākumiem par dzīvo jūras resursu saglabāšanu atbilstīgi starptautiskiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

kas veiktas apgabalos vai vērstas uz zivju krājumiem, attiecībā uz kuriem nepiemēro saglabāšanas vai pārvaldības pasākumus, ja šādas zvejas darbības veiktas tādā veidā, kas neatbilst valsts pienākumiem par dzīvo jūras resursu saglabāšanu atbilstīgi starptautiskiem tiesību aktiem.

| (5) | Saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2001. gadā pieņemto Starptautisko nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānu NNN zveja ir tādas zvejas darbības, kas uzskatāmas par nelegālām, nereģistrētām un neregulētām. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2001. gadā pieņemto Starptautisko nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānu NNN zveja ir tādas zvejas darbības, kas uzskatāmas par nelegālām, nereģistrētām un neregulētām.

Grozījums Nr. 4

Priekšlikums regulai

13. apsvērums

| (13) | Kopienā ir aizliegts ievest zvejas produktus, kuru izcelsme ir NNN zveja. Lai faktiski īstenotu šo aizliegumu un nodrošinātu to, ka visi ievestie produkti ir iegūti, ievērojot starptautiskos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un vajadzības gadījumā citus noteikumus, kurus piemēro attiecīgajam zvejas kuģim, ir jāievieš sertifikācijas sistēma, ko piemēro visiem zvejas produktu ievedumiem Kopienā. |
| --- | --- |

(13)

Kopienā ir aizliegts ievest zvejas produktus, kuru izcelsme ir NNN zveja. Lai faktiski īstenotu šo aizliegumu un nodrošinātu to, ka visi ievestie produkti ir iegūti, ievērojot starptautiskos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un vajadzības gadījumā citus noteikumus, kurus piemēro attiecīgajam zvejas kuģim, ir jāievieš sertifikācijas sistēma, ko piemēro visiem zvejas produktu ievedumiem Kopienā.

| (13) | Kopienā ir aizliegts ievest zvejas produktus, kuru izcelsme ir NNN zveja. Lai faktiski īstenotu šo aizliegumu,
  nodrošinātu izsekojamību
  un nodrošinātu to, ka visi ievestie produkti ir iegūti, ievērojot starptautiskos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un vajadzības gadījumā citus noteikumus, kurus piemēro attiecīgajam zvejas kuģim, ir jāievieš sertifikācijas sistēma, ko piemēro visiem zvejas produktu ievedumiem Kopienā. |
| --- | --- |

(13)

Kopienā ir aizliegts ievest zvejas produktus, kuru izcelsme ir NNN zveja. Lai faktiski īstenotu šo aizliegumu,
  nodrošinātu izsekojamību
  un nodrošinātu to, ka visi ievestie produkti ir iegūti, ievērojot starptautiskos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un vajadzības gadījumā citus noteikumus, kurus piemēro attiecīgajam zvejas kuģim, ir jāievieš sertifikācijas sistēma, ko piemēro visiem zvejas produktu ievedumiem Kopienā.

Grozījums Nr. 5

Priekšlikums regulai

14. apsvērums

| (14) | Īstenojot sertifikācijas sistēmu, Kopienai jāņem vērā jaunattīstības valstu zvejas jaudas ierobežojumi. |
| --- | --- |

(14)

Īstenojot sertifikācijas sistēmu, Kopienai jāņem vērā jaunattīstības valstu zvejas jaudas ierobežojumi.

| (14) | Īstenojot sertifikācijas sistēmu, Kopiena ņem vērā
  visus
  jaunattīstības valstu zvejas jaudas ierobežojumus,
  kā arī palīdz tām izvairīties no iespējamām beztarifu tirdzniecības barjerām
  . |
| --- | --- |

(14)

Īstenojot sertifikācijas sistēmu, Kopiena ņem vērā
  visus
  jaunattīstības valstu zvejas jaudas ierobežojumus,
  kā arī palīdz tām izvairīties no iespējamām beztarifu tirdzniecības barjerām
  .

Grozījums Nr. 6

Priekšlikums regulai

14.a apsvērums (jauns)

| (14a) | Atbalstu varētu sniegt inter aila arī finansiāla atbalsta, tehniskas palīdzības vai mācību programmu veidā. |
| --- | --- |

(14a)

Grozījums Nr. 7

Priekšlikums regulai

34. apsvērums

| (34) | Laba
  sadarbība dalībvalstu un Komisijas starpā, kā arī sadarbība ar trešām valstīm
  ir būtiska, lai nodrošinātu to, ka NNN zveja tiek pienācīgi izmeklēta un ka var piemērot šajā regulā noteiktos pasākumus. Lai veicinātu šādu sadarbību, ir jāizveido savstarpējas palīdzības sistēma. |
| --- | --- |

(34)

Laba
  sadarbība dalībvalstu un Komisijas starpā, kā arī sadarbība ar trešām valstīm
  ir būtiska, lai nodrošinātu to, ka NNN zveja tiek pienācīgi izmeklēta un ka var piemērot šajā regulā noteiktos pasākumus. Lai veicinātu šādu sadarbību, ir jāizveido savstarpējas palīdzības sistēma.

| (34) | Sadarbība,
  saskaņošana un labas prakses apmaiņa
  dalībvalstu un Komisijas starpā, kā arī sadarbība ar trešām valstīm
  ir būtiska, lai nodrošinātu to, ka NNN zveja tiek pienācīgi izmeklēta un ka
  nākotnē
  var piemērot šajā regulā noteiktos pasākumus. Lai veicinātu šādu sadarbību, ir jāizveido savstarpējas palīdzības sistēma. |
| --- | --- |

(34)

Sadarbība,
  saskaņošana un labas prakses apmaiņa
  dalībvalstu un Komisijas starpā, kā arī sadarbība ar trešām valstīm
  ir būtiska, lai nodrošinātu to, ka NNN zveja tiek pienācīgi izmeklēta un ka
  nākotnē
  var piemērot šajā regulā noteiktos pasākumus. Lai veicinātu šādu sadarbību, ir jāizveido savstarpējas palīdzības sistēma.

Grozījums Nr. 8

Priekšlikums regulai

37. apsvērums

| (37) | Šajā regulā noteikts, ka NNN zveja ir piemērojamo tiesību aktu, noteikumu vai regulu īpaši smags pārkāpums, jo tas nopietni apdraud pārkāpto noteikumu mērķu sasniegšanu un rada attiecīgo krājumu ilgtspējības
  vai
  jūras vides saglabāšanas risku. Ņemot vērā tās ierobežoto darbības jomu, šīs regulas īstenošanas pamatā jābūt un tai jāpapildina Padomes Regula (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido zvejas darbību kontroles un uzraudzības sistēmu, ko piemēro saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Attiecīgi šī regula pastiprina Regulas (EEK) Nr. 2847/93 noteikumus attiecībā uz trešo valstu kuģu ostās veicamajām inspekcijām (28.e, 28.f un 28.g pants), kuras pašreiz ir atceltas un aizstātas ar režīmu par ostās veicamajām inspekcijām, kas noteikts šīs regulas II nodaļā. Turklāt šīs regulas X nodaļā ir paredzēts sankciju režīms, kas attiecas īpaši uz NNN zvejas darbībām. Tādējādi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 noteikumi, kas attiecas uz sankcijām (31. pants), joprojām jāpiemēro tiem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem, kas nav minēti šajā regulā. |
| --- | --- |

(37)

Šajā regulā noteikts, ka NNN zveja ir piemērojamo tiesību aktu, noteikumu vai regulu īpaši smags pārkāpums, jo tas nopietni apdraud pārkāpto noteikumu mērķu sasniegšanu un rada attiecīgo krājumu ilgtspējības
  vai
  jūras vides saglabāšanas risku. Ņemot vērā tās ierobežoto darbības jomu, šīs regulas īstenošanas pamatā jābūt un tai jāpapildina Padomes Regula (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido zvejas darbību kontroles un uzraudzības sistēmu, ko piemēro saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Attiecīgi šī regula pastiprina Regulas (EEK) Nr. 2847/93 noteikumus attiecībā uz trešo valstu kuģu ostās veicamajām inspekcijām (28.e, 28.f un 28.g pants), kuras pašreiz ir atceltas un aizstātas ar režīmu par ostās veicamajām inspekcijām, kas noteikts šīs regulas II nodaļā. Turklāt šīs regulas X nodaļā ir paredzēts sankciju režīms, kas attiecas īpaši uz NNN zvejas darbībām. Tādējādi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 noteikumi, kas attiecas uz sankcijām (31. pants), joprojām jāpiemēro tiem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem, kas nav minēti šajā regulā.

| (37) | Šajā regulā noteikts, ka NNN zveja ir piemērojamo tiesību aktu, noteikumu vai regulu īpaši smags pārkāpums, jo tas nopietni apdraud pārkāpto noteikumu mērķu sasniegšanu,
  to zvejnieku izdzīvošanu, kuri zvejo likumīgi, nozares,
  attiecīgo krājumu ilgtspējību
  un
  jūras vides saglabāšanu. Ņemot vērā tās ierobežoto darbības jomu, šīs regulas īstenošanas pamatā jābūt un tai jāpapildina Padomes Regula (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido zvejas darbību kontroles un uzraudzības sistēmu, ko piemēro saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Attiecīgi šī regula pastiprina Regulas (EEK) Nr. 2847/93 noteikumus attiecībā uz trešo valstu kuģu ostās veicamajām inspekcijām (28.e, 28.f un 28.g pants), kuras pašreiz ir atceltas un aizstātas ar režīmu par ostās veicamajām inspekcijām, kas noteikts šīs regulas II nodaļā. Turklāt šīs regulas X nodaļā ir paredzēts sankciju režīms, kas attiecas īpaši uz NNN zvejas darbībām. Tādējādi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 noteikumi, kas attiecas uz sankcijām (31. pants), joprojām jāpiemēro tiem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem, kas nav minēti šajā regulā. |
| --- | --- |

(37)

Šajā regulā noteikts, ka NNN zveja ir piemērojamo tiesību aktu, noteikumu vai regulu īpaši smags pārkāpums, jo tas nopietni apdraud pārkāpto noteikumu mērķu sasniegšanu,
  to zvejnieku izdzīvošanu, kuri zvejo likumīgi, nozares,
  attiecīgo krājumu ilgtspējību
  un
  jūras vides saglabāšanu. Ņemot vērā tās ierobežoto darbības jomu, šīs regulas īstenošanas pamatā jābūt un tai jāpapildina Padomes Regula (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido zvejas darbību kontroles un uzraudzības sistēmu, ko piemēro saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Attiecīgi šī regula pastiprina Regulas (EEK) Nr. 2847/93 noteikumus attiecībā uz trešo valstu kuģu ostās veicamajām inspekcijām (28.e, 28.f un 28.g pants), kuras pašreiz ir atceltas un aizstātas ar režīmu par ostās veicamajām inspekcijām, kas noteikts šīs regulas II nodaļā. Turklāt šīs regulas X nodaļā ir paredzēts sankciju režīms, kas attiecas īpaši uz NNN zvejas darbībām. Tādējādi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 noteikumi, kas attiecas uz sankcijām (31. pants), joprojām jāpiemēro tiem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem, kas nav minēti šajā regulā.

Grozījums Nr. 9

Priekšlikums regulai

1. pants — 2. punkts

| 2. | Šim nolūkam katra dalībvalsts saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem pieņem atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu sistēmas efektivitāti. Tās kompetento iestāžu pārziņā tiek nodoti pietiekami līdzekļi, lai tām būtu iespēja veikt savus uzdevumus, kā noteikts šajā regulā. |
| --- | --- |

2.

Šim nolūkam katra dalībvalsts saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem pieņem atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu sistēmas efektivitāti. Tās kompetento iestāžu pārziņā tiek nodoti pietiekami līdzekļi, lai tām būtu iespēja veikt savus uzdevumus, kā noteikts šajā regulā.

| 2. | Šajā nolūkā katra dalībvalsts saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem,
  kā arī ar daudzpusējām un divpusējām starptautiskām saistībām
  pieņem atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu sistēmas efektivitāti. Tās kompetento iestāžu pārziņā tiek nodoti pietiekami līdzekļi, lai tām būtu iespēja veikt savus uzdevumus, kā noteikts šajā regulā. |
| --- | --- |

2.

Šajā nolūkā katra dalībvalsts saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem,
  kā arī ar daudzpusējām un divpusējām starptautiskām saistībām
  pieņem atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu sistēmas efektivitāti. Tās kompetento iestāžu pārziņā tiek nodoti pietiekami līdzekļi, lai tām būtu iespēja veikt savus uzdevumus, kā noteikts šajā regulā.

Grozījums Nr. 10

Priekšlikums regulai

2. panta – a) apakšpunkts (jauns)

| (– a) | NNN zveja ir nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas darbības turpmāk minētajos gadījumos.









  1. | Nelegāla zveja ir darbības:








  — | ko valsts vai ārzemju kuģi veikuši kādas valsts jurisdikcijā esošajos ūdeņos bez attiecīgās valsts izdotas atļaujas vai pretrunā tās tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- | --- |

(– a)

1.

Nelegāla zveja ir darbības:

—

ko valsts vai ārzemju kuģi veikuši kādas valsts jurisdikcijā esošajos ūdeņos bez attiecīgās valsts izdotas atļaujas vai pretrunā tās tiesību aktiem;

| — | ko veikuši kuģi, kas peld ar to valstu karogu, kuras ir attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas dalībnieces, bet darbojas pretrunā minētās organizācijas pieņemtiem un valstīm saistošiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem vai piemērojamo starptautisko tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem; vai |
| --- | --- |

—

ko veikuši kuģi, kas peld ar to valstu karogu, kuras ir attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas dalībnieces, bet darbojas pretrunā minētās organizācijas pieņemtiem un valstīm saistošiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem vai piemērojamo starptautisko tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem; vai

| — | kuras veicot, ir pārkāpti valsts tiesību akti vai starptautiskas saistības, tostarp tādas, ko uzņēmušās attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas sadarbības valstis. |
| --- | --- |

—

kuras veicot, ir pārkāpti valsts tiesību akti vai starptautiskas saistības, tostarp tādas, ko uzņēmušās attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas sadarbības valstis.

| 2. | Nereģistrēta zveja ir zvejas darbības:








  — | kuras nav reģistrētas vai par kurām attiecīgajai valsts iestādei sniegti nepatiesi dati, pārkāpjot valsts tiesību aktus un noteikumus; vai |
| --- | --- | --- |

2.

Nereģistrēta zveja ir zvejas darbības:

—

kuras nav reģistrētas vai par kurām attiecīgajai valsts iestādei sniegti nepatiesi dati, pārkāpjot valsts tiesību aktus un noteikumus; vai

| — | kuras veiktas attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas kompetences apgabalā un nav reģistrētas vai par kurām sniegti nepatiesi dati, pārkāpjot minētās organizācijas ziņošanas procedūras
  . |
| --- | --- |

—

kuras veiktas attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas kompetences apgabalā un nav reģistrētas vai par kurām sniegti nepatiesi dati, pārkāpjot minētās organizācijas ziņošanas procedūras
  .

| 3. | Neregulēta zveja ir darbības:








  — | kuras attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas kompetences apgabalā veikuši kuģi bez valstspiederības vai kuģi, kuri peld ar tādas valsts karogu, kas nav minētās organizācijas dalībniece, vai kuras zvejas tiesību subjekts veicis tādā veidā, kas neatbilst vai ir pretrunā minētās organizācijas saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem; vai |
| --- | --- | --- |

3.

Neregulēta zveja ir darbības:

—

kuras attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas kompetences apgabalā veikuši kuģi bez valstspiederības vai kuģi, kuri peld ar tādas valsts karogu, kas nav minētās organizācijas dalībniece, vai kuras zvejas tiesību subjekts veicis tādā veidā, kas neatbilst vai ir pretrunā minētās organizācijas saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem; vai

| — | kas veiktas apgabalos vai vērstas uz zivju krājumiem, attiecībā uz kuriem nepiemēro saglabāšanas vai pārvaldības pasākumus, ja šādas zvejas darbības veiktas tādā veidā, kas neatbilst valsts pienākumiem par dzīvo jūras resursu saglabāšanu atbilstīgi starptautiskiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

kas veiktas apgabalos vai vērstas uz zivju krājumiem, attiecībā uz kuriem nepiemēro saglabāšanas vai pārvaldības pasākumus, ja šādas zvejas darbības veiktas tādā veidā, kas neatbilst valsts pienākumiem par dzīvo jūras resursu saglabāšanu atbilstīgi starptautiskiem tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 11

Priekšlikums regulai

2. pants — a) apakšpunkts

| (a) | “zvejas kuģis” ir jebkāda lieluma kuģis, ko izmanto vai ir paredzēts izmantot zvejas resursu komerciālā apgūšanā; pie šādiem kuģiem pieder arī apgādes kuģi, transportkuģi, zivju apstrādes kuģi un kuģi, kas iesaistīti citā kuģī pārkraušanas darbībās; |
| --- | --- |

(a)

“zvejas kuģis” ir jebkāda lieluma kuģis, ko izmanto vai ir paredzēts izmantot zvejas resursu komerciālā apgūšanā; pie šādiem kuģiem pieder arī apgādes kuģi, transportkuģi, zivju apstrādes kuģi un kuģi, kas iesaistīti citā kuģī pārkraušanas darbībās;

| (a) | “zvejas kuģis” ir jebkāda lieluma kuģis, ko izmanto vai ir paredzēts izmantot zvejas resursu komerciālā apgūšanā,
  to saldēšanai vai pārstrādei uz kuģa vai zvejas resursu transportēšanai, pie šādiem kuģiem pieder arī apgādes kuģi, transportkuģi, zivju apstrādes kuģi un kuģi, kas iesaistīti citā kuģī pārkraušanas darbībās; |
| --- | --- |

(a)

“zvejas kuģis” ir jebkāda lieluma kuģis, ko izmanto vai ir paredzēts izmantot zvejas resursu komerciālā apgūšanā,
  to saldēšanai vai pārstrādei uz kuģa vai zvejas resursu transportēšanai, pie šādiem kuģiem pieder arī apgādes kuģi, transportkuģi, zivju apstrādes kuģi un kuģi, kas iesaistīti citā kuģī pārkraušanas darbībās;

Grozījums Nr. 12

Priekšlikums regulai

2. pants — h) apakšpunkts

| (h) | “reģionālā zivsaimniecības pārvaldības organizācija” ir apakšreģionāla vai reģionāla organizācija vai struktūra, kuras kompetencē saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem ir izveidot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas piemērojami
  transzonāliem zivju krājumiem vai tālu migrējošiem
  zivju krājumiem, kuri sastopami tāljūras apgabalos, kas saskaņā ar organizācijas vai struktūras dibināšanas konvenciju vai nolīgumu ir nodoti tās pārziņā; |
| --- | --- |

(h)

“reģionālā zivsaimniecības pārvaldības organizācija” ir apakšreģionāla vai reģionāla organizācija vai struktūra, kuras kompetencē saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem ir izveidot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas piemērojami
  transzonāliem zivju krājumiem vai tālu migrējošiem
  zivju krājumiem, kuri sastopami tāljūras apgabalos, kas saskaņā ar organizācijas vai struktūras dibināšanas konvenciju vai nolīgumu ir nodoti tās pārziņā;

| (h) | “reģionālā zivsaimniecības pārvaldības organizācija” ir apakšreģionāla vai reģionāla organizācija vai struktūra, kuras kompetencē saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem ir izveidot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas piemērojami
  zivju krājumiem
  , kuri sastopami tāljūras apgabalos, kas saskaņā ar organizācijas vai struktūras dibināšanas konvenciju vai nolīgumu ir nodoti tās pārziņā; |
| --- | --- |

(h)

“reģionālā zivsaimniecības pārvaldības organizācija” ir apakšreģionāla vai reģionāla organizācija vai struktūra, kuras kompetencē saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem ir izveidot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas piemērojami
  zivju krājumiem
  , kuri sastopami tāljūras apgabalos, kas saskaņā ar organizācijas vai struktūras dibināšanas konvenciju vai nolīgumu ir nodoti tās pārziņā;

Grozījums Nr. 13

Priekšlikums regulai

3. pants — 1. daļa — j) apakšpunkts

| (j) | iekrāvis vai
  izkrāvis mazizmēra zivis; vai |
| --- | --- |

(j)

iekrāvis vai
  izkrāvis mazizmēra zivis; vai

| (j) | izkrāvis mazizmēra zivis; vai |
| --- | --- |

(j)

izkrāvis mazizmēra zivis; vai

Grozījums Nr. 14

Priekšlikums regulai

3. pants — 2. daļa — a) apakšpunkts

| (a) | veicis zvejas darbības reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas apgabalā tādā veidā, kas neatbilst vai ir pretrunā minētās organizācijas saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem,
  un
  peld ar tādas valsts karogu, kura nav minētās organizācijas dalībniece; vai |
| --- | --- |

(a)

veicis zvejas darbības reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas apgabalā tādā veidā, kas neatbilst vai ir pretrunā minētās organizācijas saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem,
  un
  peld ar tādas valsts karogu, kura nav minētās organizācijas dalībniece; vai

| (a) | veicis zvejas darbības reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas apgabalā tādā veidā, kas neatbilst vai ir pretrunā minētās organizācijas saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem,
  vai
  peld ar tādas valsts karogu, kura nav minētās organizācijas dalībniece; vai |
| --- | --- |

(a)

veicis zvejas darbības reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas apgabalā tādā veidā, kas neatbilst vai ir pretrunā minētās organizācijas saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem,
  vai
  peld ar tādas valsts karogu, kura nav minētās organizācijas dalībniece; vai

Grozījums Nr. 15

Priekšlikums regulai

4. pants — 1.a punkts (jauns)

| 1.a | Trešo valstu zvejas kuģiem, kuri atbilstīgi 26. un 29. pantam iekļauti Kopienas NNN kuģu sarakstā, ir aizliegta piekļuve dalībvalstu ostām, aizliegts izmantot ostu pakalpojumus un veikt izkraušanas, pārkraušanas citā kuģi darbības, uz kuģa notiekošās pārstrādes darbības šajās ostās. |
| --- | --- |

1.a

Grozījums Nr. 16

Priekšlikums regulai

4. pants — 2. punkts

| 2. | Izņemot nepārvaramas varas apstākļus,
  trešo valstu zvejas kuģiem ir aizliegta piekļuve dalībvalstu ostām, ostu pakalpojumiem, kā arī aizliegts veikt izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī vai uz kuģa notiekošās apstrādes darbības šādās ostās, ja tie neatbilst prasībām, kas izklāstītas šajā nodaļā, un citiem attiecīgiem šīs regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

2.

Izņemot nepārvaramas varas apstākļus,
  trešo valstu zvejas kuģiem ir aizliegta piekļuve dalībvalstu ostām, ostu pakalpojumiem, kā arī aizliegts veikt izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī vai uz kuģa notiekošās apstrādes darbības šādās ostās, ja tie neatbilst prasībām, kas izklāstītas šajā nodaļā, un citiem attiecīgiem šīs regulas noteikumiem.

| 2. | Trešo valstu zvejas kuģiem,
  kas nav 1.a punktā minētie kuģi
  , ir aizliegta piekļuve dalībvalstu ostām, ostu pakalpojumiem, kā arī aizliegts veikt izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī vai uz kuģa notiekošās apstrādes darbības šādās ostās, ja tie neatbilst prasībām, kas izklāstītas šajā nodaļā, un citiem attiecīgiem šīs regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

2.

Trešo valstu zvejas kuģiem,
  kas nav 1.a punktā minētie kuģi
  , ir aizliegta piekļuve dalībvalstu ostām, ostu pakalpojumiem, kā arī aizliegts veikt izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī vai uz kuģa notiekošās apstrādes darbības šādās ostās, ja tie neatbilst prasībām, kas izklāstītas šajā nodaļā, un citiem attiecīgiem šīs regulas noteikumiem.

Grozījums Nr. 17

Priekšlikums regulai

4. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Nepārvaramas varas gadījumā vai avārijas situācijā 1.a un 2. punktā minētajiem kuģiem var būt piekļuve dalībvalstu ostām, lai izmantotu ostas pakalpojumus un līdzekļus, kas nepieciešami, lai reaģētu uz avārijas situāciju. |
| --- | --- |

2.a

Grozījums Nr. 18

Priekšlikums regulai

4. pants — 3. punkts

| 3. | Kopienas ūdeņos
  ir aizliegts veikt pārkraušanu citā kuģī, kurā ir iesaistīti trešās valsts zvejas kuģi vai trešās valsts zvejas kuģi un ar dalībvalsts karogu peldoši zvejas kuģi, un to var veikt
  tikai ostā
  saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

3.

Kopienas ūdeņos
  ir aizliegts veikt pārkraušanu citā kuģī, kurā ir iesaistīti trešās valsts zvejas kuģi vai trešās valsts zvejas kuģi un ar dalībvalsts karogu peldoši zvejas kuģi, un to var veikt
  tikai ostā
  saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem noteikumiem.

| 3. | Kopienas ūdeņos
  ir aizliegts veikt pārkraušanu citā kuģī, kurā ir iesaistīti trešās valsts zvejas kuģi vai trešās valsts zvejas kuģi un ar dalībvalsts karogu peldoši zvejas kuģi,
  izņemot noteiktās ostās,
  saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

3.

Kopienas ūdeņos
  ir aizliegts veikt pārkraušanu citā kuģī, kurā ir iesaistīti trešās valsts zvejas kuģi vai trešās valsts zvejas kuģi un ar dalībvalsts karogu peldoši zvejas kuģi,
  izņemot noteiktās ostās,
  saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 19

Priekšlikums regulai

4. pants — 4. punkts

| 4. | Kuģi, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu,
  nav tiesīgi ārpuskopienas ūdeņos pārkraut nozvejas citā kuģī jūrā no trešās valsts zvejas kuģiem. |
| --- | --- |

4.

Kuģi, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu,
  nav tiesīgi ārpuskopienas ūdeņos pārkraut nozvejas citā kuģī jūrā no trešās valsts zvejas kuģiem.

| 4. | Ārpuskopienas ūdeņos ir aizliegts
  veikt
  pārkraušanu jūrā kuģos, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu,
  vai kuģos, kuri peld ar kādas dalībvalsts karogu, un trešās valsts zvejas kuģos
  . |
| --- | --- |

4.

Ārpuskopienas ūdeņos ir aizliegts
  veikt
  pārkraušanu jūrā kuģos, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu,
  vai kuģos, kuri peld ar kādas dalībvalsts karogu, un trešās valsts zvejas kuģos
  .

Grozījums Nr. 20

Priekšlikums regulai

5. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalstis norāda
  vietu, kurā veic izkraušanu, vai
  vietu, kas atrodas
  tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kur atļauts veikt zivju
  izkraušanu vai
  pārkraušanu citā kuģī, kas minēta 2. punktā. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis norāda
  vietu, kurā veic izkraušanu, vai
  vietu, kas atrodas
  tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kur atļauts veikt zivju
  izkraušanu vai
  pārkraušanu citā kuģī, kas minēta 2. punktā.

| 1. | Dalībvalstis norāda
  ostas, kurās veic izkraušanu, vai
  vietas, kas atrodas
  tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kur atļauts veikt
  ostas pakalpojumus
  , zivju
  izkraušanu un
  pārkraušanu citā kuģī, kas minēta 2. punktā. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis norāda
  ostas, kurās veic izkraušanu, vai
  vietas, kas atrodas
  tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kur atļauts veikt
  ostas pakalpojumus
  , zivju
  izkraušanu un
  pārkraušanu citā kuģī, kas minēta 2. punktā.

Grozījums Nr. 21

Priekšlikums regulai

6. pants — 1. punkts — ievaddaļa

| 1. | Trešās valsts zvejas kuģu kapteiņi vai to pārstāvji vismaz 72 stundas pirms paredzamā ostā ieiešanas laika paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kuras ostas vai izkraušanas vietas tie vēlas izmantot, šādu informāciju: |
| --- | --- |

1.

Trešās valsts zvejas kuģu kapteiņi vai to pārstāvji vismaz 72 stundas pirms paredzamā ostā ieiešanas laika paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kuras ostas vai izkraušanas vietas tie vēlas izmantot, šādu informāciju:

| 1. | Izņemot nepārvaramas varas gadījumus,
  trešās valsts zvejas kuģu kapteiņi vai to pārstāvji vismaz 72 stundas pirms paredzamā ostā ieiešanas laika paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kuras ostas vai izkraušanas vietas tie vēlas izmantot, šādu informāciju: |
| --- | --- |

1.

Izņemot nepārvaramas varas gadījumus,
  trešās valsts zvejas kuģu kapteiņi vai to pārstāvji vismaz 72 stundas pirms paredzamā ostā ieiešanas laika paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kuras ostas vai izkraušanas vietas tie vēlas izmantot, šādu informāciju:

Grozījums Nr. 22

Priekšlikums regulai

6. pants — 1. punkts — ga) apakšpunkts (jauns)

| (ga) | daudzumi, kas jāizkrauj vai jāpārkrauj. |
| --- | --- |

(ga)

Grozījums Nr. 23

Priekšlikums regulai

6. pants — 3. punkts

| 3. | Komisija saskaņā ar 52. pantā noteikto kārtību dažām trešās valsts zvejas kuģu kategorijām var piešķirt izņēmumus no 1. punktā minētajiem pienākumiem uz ierobežotu un pagarināmu laika posmu vai arī sagatavot noteikumus kādam citam paziņošanas periodam, ņemot vērā, inter alia, attālumu starp zvejas vietām, izkraušanas vietām un ostām, kurās attiecīgie kuģi ir reģistrēti vai uzskaitīti. |
| --- | --- |

3.

svītrots

Grozījums Nr. 24

Priekšlikums regulai

7. pants — 4. punkts

| 4. | Atkāpjoties no 2. un 3. punkta, ostas dalībvalsts var piešķirt atļauju piekļūt ostai un veikt daļēju vai pilnīgu izkraušanu, ja 1. punktā minētā informācija nav pilnīga vai tās verificēšana vēl nav pabeigta, taču šādos gadījumos attiecīgās zivis jāpatur glabāšanā kompetento iestāžu kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemta 1. punktā minētā informācija vai pabeigts verificēšanas process. Ja 14 dienās pēc izkraušanas minētais process nav pabeigts, ostas dalībvalsts drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.

Atkāpjoties no 2. un 3. punkta, ostas dalībvalsts var piešķirt atļauju piekļūt ostai un veikt daļēju vai pilnīgu izkraušanu, ja 1. punktā minētā informācija nav pilnīga vai tās verificēšana vēl nav pabeigta, taču šādos gadījumos attiecīgās zivis jāpatur glabāšanā kompetento iestāžu kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemta 1. punktā minētā informācija vai pabeigts verificēšanas process. Ja 14 dienās pēc izkraušanas minētais process nav pabeigts, ostas dalībvalsts drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem.

| 4. | Atkāpjoties no 2. un 3. punkta, ostas dalībvalsts var piešķirt atļauju piekļūt ostai un veikt daļēju vai pilnīgu izkraušanu, ja 1. punktā minētā informācija nav pilnīga vai tās verificēšana vēl nav pabeigta, taču šādos gadījumos attiecīgās
  saldētās
  zivis jāpatur glabāšanā kompetento iestāžu kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemta 1. punktā minētā informācija vai pabeigts verificēšanas process. Ja 14 dienās pēc izkraušanas minētais process nav pabeigts, ostas dalībvalsts drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem.
  Uzglabāšanas izmaksas sedz operatori. |
| --- | --- |

4.

Atkāpjoties no 2. un 3. punkta, ostas dalībvalsts var piešķirt atļauju piekļūt ostai un veikt daļēju vai pilnīgu izkraušanu, ja 1. punktā minētā informācija nav pilnīga vai tās verificēšana vēl nav pabeigta, taču šādos gadījumos attiecīgās
  saldētās
  zivis jāpatur glabāšanā kompetento iestāžu kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemta 1. punktā minētā informācija vai pabeigts verificēšanas process. Ja 14 dienās pēc izkraušanas minētais process nav pabeigts, ostas dalībvalsts drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem.
  Uzglabāšanas izmaksas sedz operatori.

Grozījums Nr. 25

Priekšlikums regulai

7. pants — 4.a punkts (jauns)

| 4. | Ja 4. punktā minētās zivis ir svaigas zivis, tās pārdot, izmantojot likumīgus līdzekļus. Ieņēmumi par šādi pārdotiem produktiem paliek kompetento iestāžu kontrolē līdz 4. punktā minētā termiņa beigām. |
| --- | --- |

4.

Grozījums Nr. 26

Priekšlikums regulai

9. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalstis katru gadu savās ostās pārbauda vismaz
  15 %
  no trešo valstu zvejas kuģu izkrāvumiem, pārkrāvumiem citā kuģī un uz kuģa notiekošajām apstrādes darbībām. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis katru gadu savās ostās pārbauda vismaz
  15 %
  no trešo valstu zvejas kuģu izkrāvumiem, pārkrāvumiem citā kuģī un uz kuģa notiekošajām apstrādes darbībām.

| 1. | Dalībvalstis katru gadu savās ostās pārbauda vismaz
  50 %
  no trešo valstu zvejas kuģu izkrāvumiem, pārkrāvumiem citā kuģī un uz kuģa notiekošajām apstrādes darbībām. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis katru gadu savās ostās pārbauda vismaz
  50 %
  no trešo valstu zvejas kuģu izkrāvumiem, pārkrāvumiem citā kuģī un uz kuģa notiekošajām apstrādes darbībām.

Grozījums Nr. 27

Priekšlikums regulai

9. pants — 2. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | zvejas kuģus, kuri norādīti iespējamo NNN kuģu sarakstā, ko izveidojusi reģionālā zivsaimniecības pārvaldības organizācija un kas nosūtīts saskaņā ar 29. pantu. |
| --- | --- |

(d)

zvejas kuģus, kuri norādīti iespējamo NNN kuģu sarakstā, ko izveidojusi reģionālā zivsaimniecības pārvaldības organizācija un kas nosūtīts saskaņā ar 29. pantu.

| (d) | zvejas kuģus, kuri norādīti iespējamo NNN kuģu sarakstā, ko izveidojusi reģionālā zivsaimniecības pārvaldības organizācija un kas nosūtīts saskaņā ar 29. pantu un
  kuri vēl nav iekļauti Kopienas NNN kuģu sarakstā, kas minēts 26. pantā. |
| --- | --- |

(d)

zvejas kuģus, kuri norādīti iespējamo NNN kuģu sarakstā, ko izveidojusi reģionālā zivsaimniecības pārvaldības organizācija un kas nosūtīts saskaņā ar 29. pantu un
  kuri vēl nav iekļauti Kopienas NNN kuģu sarakstā, kas minēts 26. pantā.

Grozījums Nr. 28

Priekšlikums regulai

9. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3.a | Minētā pārbaude atbilst Komisijas iepriekš noteiktiem noteikumiem un mērķiem un dažādās dalībvalstīs to veic un īsteno vienādi. Katra dalībvalsts atbilstīgi Komisijas noteiktajiem kritērijiem izveido savu datubāzi, kurā reģistrētas visas tās teritorijā veiktās pārbaudes. Dalībvalstis pēc pieprasījuma sniedz Komisijai piekļuvi savām datubāzēm. |
| --- | --- |

3.a

Grozījums Nr. 29

Priekšlikums regulai

10. pants

10. pants — Inspektori

| 1. | Dalībvalstis katram inspektoram izdod personu apliecinošu dokumentu. Kad inspektori uzkāpj uz zvejas kuģa, viņiem ir līdzi šis dokuments un viņi to uzrāda. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dalībvalstis nodrošina to, ka inspektori izpilda savus pienākumus saskaņā ar šajā iedaļā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.

svītrots

Grozījums Nr. 30

Priekšlikums regulai

12. pants — 1. punkts — ievaddaļa

| 1. | Ja
  inspektoram
  ir pamatots iemesls uzskatīt,
  ka zvejas kuģis ir iesaistījies NNN zvejas darbībā saskaņā ar 3. pantā minētajiem kritērijiem, inspektors: |
| --- | --- |

1.

Ja
  inspektoram
  ir pamatots iemesls uzskatīt,
  ka zvejas kuģis ir iesaistījies NNN zvejas darbībā saskaņā ar 3. pantā minētajiem kritērijiem, inspektors:

| 1. | Ja pārbaudes laikā ievāktā informācija rada inspektoram pietiekamu pamatu aizdomām
  , ka zvejas kuģis ir iesaistījies NNN zvejas darbībā saskaņā ar 3. pantā minētajiem kritērijiem, inspektors: |
| --- | --- |

1.

Ja pārbaudes laikā ievāktā informācija rada inspektoram pietiekamu pamatu aizdomām
  , ka zvejas kuģis ir iesaistījies NNN zvejas darbībā saskaņā ar 3. pantā minētajiem kritērijiem, inspektors:

Grozījums Nr. 31

Priekšlikums regulai

12. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | reģistrē pārkāpumu inspekcijas ziņojumā; |
| --- | --- |

(a)

reģistrē pārkāpumu inspekcijas ziņojumā;

| (a) | reģistrē
  iespējamo
  pārkāpumu inspekcijas ziņojumā; |
| --- | --- |

(a)

reģistrē
  iespējamo
  pārkāpumu inspekcijas ziņojumā;

Grozījums Nr. 32

Priekšlikums regulai

12. pants — 1. punkts — aa) apakšpunkts (jauns)

| (aa) | atceļ izkraušanas, pārkraušanas vai uz kuģa veiktās nozvejas pārstrādes darbības; |
| --- | --- |

(aa)

Grozījums Nr. 33

Priekšlikums regulai

13. pants — 1. punkts

| 1. | Kopienā aizliegts ievest zvejas produktus, kuru izcelsme ir nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja. |
| --- | --- |

1.

Kopienā aizliegts ievest zvejas produktus, kuru izcelsme ir nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja.

| 1. | Kopienā aizliegts ievest zvejas produktus, kuru izcelsme
  saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem kritērijiem
  ir nelegāla, nereģistrēta vai neregulēta zveja. |
| --- | --- |

1.

Kopienā aizliegts ievest zvejas produktus, kuru izcelsme
  saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem kritērijiem
  ir nelegāla, nereģistrēta vai neregulēta zveja.

Grozījums Nr. 36

Priekšlikums regulai

18. pants — 4. punkts

| 4. | Jebkurai personai ir tiesības pārsūdzēt lēmumus, kurus kompetentās iestādes pieņēmušas saskaņā ar 1. vai 2. punktu un kuri uz to attiecas tieši un individuāli. Apelācijas tiesības piešķir saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.

Jebkurai personai ir tiesības pārsūdzēt lēmumus, kurus kompetentās iestādes pieņēmušas saskaņā ar 1. vai 2. punktu un kuri uz to attiecas tieši un individuāli. Apelācijas tiesības piešķir saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem noteikumiem.

| 4. | Jebkurai
  fiziskai vai juridiskai
  personai ir tiesības pārsūdzēt lēmumus, kurus kompetentās iestādes pieņēmušas saskaņā ar 1. vai 2. punktu un kuri uz to attiecas tieši un individuāli. Apelācijas tiesības piešķir saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.

Jebkurai
  fiziskai vai juridiskai
  personai ir tiesības pārsūdzēt lēmumus, kurus kompetentās iestādes pieņēmušas saskaņā ar 1. vai 2. punktu un kuri uz to attiecas tieši un individuāli. Apelācijas tiesības piešķir saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 37

Priekšlikums regulai

20. pants

20. pants — Atkalizvešana

| 1. | To produktu atkalizvešanu, kuri ievesti atbilstīgi šajā nodaļā minētajam nozvejas sertifikātam, pēc atkalizvedēja pieprasījuma atļauj, izmantojot atkalizvešanas sertifikāta validēšanu, ko veic tās dalībvalsts kompetentās iestādes, no kuras paredzēta atkalizvešana. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atkalizvešanas sertifikātos ietver visu 2. pielikumā iekļautajā veidlapā pieprasīto informāciju, un tiem pievieno to nozvejas sertifikātu kopiju, kas ir pieņemti produktu ievešanai. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dalībvalstis paziņo Komisijai kompetentās iestādes, kuras tās ir izraudzījušas atkalizvešanas sertifikātu validēšanai un verificēšanai. |
| --- | --- |

3.

svītrots

Grozījums Nr. 38

Priekšlikums regulai

23. pants — 3. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | paziņo karoga valstij
  un vajadzības
  gadījumā
  atkalizvešanas valstij
  par atcelšanu; kā arī |
| --- | --- |

(b)

paziņo karoga valstij
  un vajadzības
  gadījumā
  atkalizvešanas valstij
  par atcelšanu; kā arī

| (b) | paziņo karoga valstij par atcelšanu un |
| --- | --- |

(b)

paziņo karoga valstij par atcelšanu un

Grozījums Nr. 39

Priekšlikums regulai

23. pants — 4. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | paziņo par to karoga valstij
  un vajadzības gadījumā atkalizvešanas valstij; |
| --- | --- |

(b)

paziņo par to karoga valstij
  un vajadzības gadījumā atkalizvešanas valstij;

| (b) | paziņo par to karoga valstij; |
| --- | --- |

(b)

paziņo par to karoga valstij;

Grozījums Nr. 40

Priekšlikums regulai

24. pants — virsraksts

24. pants —
  Iespējamās
  NNN zvejas darbības

24. pants — NNN zvejas
  darbību atklāšanas procedūra

Grozījums Nr. 41

Priekšlikums regulai

24. pants — 1. punkts — ievaddaļa

| 1. | Komisija vai tās pilnvarota iestāde apkopo un analizē visu to informāciju par NNN zvejas darbībām: |
| --- | --- |

1.

Komisija vai tās pilnvarota iestāde apkopo un analizē visu to informāciju par NNN zvejas darbībām:

| 1. | Komisija vai tās pilnvarota iestāde apkopo un analizē visu to informāciju par NNN zvejas darbībām
  saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem kritērijiem: |
| --- | --- |

1.

Komisija vai tās pilnvarota iestāde apkopo un analizē visu to informāciju par NNN zvejas darbībām
  saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem kritērijiem:

Grozījums Nr. 42

Priekšlikums regulai

24. pants — 1. punkts — ba) apakšpunkts (jauns)

| (ba) | informācija par sankcijām un sodiem NNN zvejas kuģiem. |
| --- | --- |

(ba)

Grozījums Nr. 43

Priekšlikums regulai

25. pants — virsraksts

25. pants —
  Domājamās
  NNN zvejas darbības

25. pants — NNN
  zvejas darbību izmeklēšana

Grozījums Nr. 44

Priekšlikums regulai

25. pants — 2. punkta – a) apakšpunkts (jauns)

| (– a) | sniedz par domājamām NNN zvejas darbībām savākto informāciju un paziņo detalizētus iemeslus, kas pamato iekļaušanu Kopienas NNN zvejas kuģu sarakstā; |
| --- | --- |

(– a)

Grozījums Nr. 46

Priekšlikums regulai

26. pants — 1. punkts

| 1. | Komisija izveido Eiropas Kopienas NNN zvejas kuģu sarakstu. Sarakstā iekļauj kuģus, saistībā ar kuriem, veicot turpmākus pasākumus saskaņā ar 24. un 25. pantu, atbilstīgi šai regulai iegūtajā informācijā apgalvots, ka tie ir iesaistījušies NNN zvejas darbībās un kuru karoga valstis nav faktiski rīkojušās, reaģējot uz minētajām darbībām. |
| --- | --- |

1.

Komisija izveido Eiropas Kopienas NNN zvejas kuģu sarakstu. Sarakstā iekļauj kuģus, saistībā ar kuriem, veicot turpmākus pasākumus saskaņā ar 24. un 25. pantu, atbilstīgi šai regulai iegūtajā informācijā apgalvots, ka tie ir iesaistījušies NNN zvejas darbībās un kuru karoga valstis nav faktiski rīkojušās, reaģējot uz minētajām darbībām.

| 1. | Komisija izveido Eiropas Kopienas NNN zvejas kuģu sarakstu. Sarakstā iekļauj kuģus, saistībā ar kuriem, veicot turpmākus pasākumus saskaņā ar 24. un 25. pantu, atbilstīgi šai regulai iegūtajā informācijā apgalvots, ka tie ir iesaistījušies NNN zvejas darbībās
  saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem kritērijiem
  un kuru karoga valstis nav faktiski rīkojušās, reaģējot uz minētajām darbībām. |
| --- | --- |

1.

Komisija izveido Eiropas Kopienas NNN zvejas kuģu sarakstu. Sarakstā iekļauj kuģus, saistībā ar kuriem, veicot turpmākus pasākumus saskaņā ar 24. un 25. pantu, atbilstīgi šai regulai iegūtajā informācijā apgalvots, ka tie ir iesaistījušies NNN zvejas darbībās
  saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem kritērijiem
  un kuru karoga valstis nav faktiski rīkojušās, reaģējot uz minētajām darbībām.

Grozījums Nr. 47

Priekšlikums regulai

26. pants — 1.a punkts (jauns)

| 1.a | Komisija informē karoga valsti par kuģa iekļaušanu Kopienas NNN kuģu sarakstā, kā arī paziņo tai detalizētus iemeslus, kas pamato šādu iekļaušanu. |
| --- | --- |

1.a

Grozījums Nr. 48

Priekšlikums regulai

26. pants — 4.a punkts (jauns)

| 4.a | Ja viens no kuģa īpašniekam piederošiem kuģiem tiek iekļauts Kopienas NNN zvejas kuģu sarakstā, rūpīgi pārbauda visus šim īpašniekam piederošus kuģus
  . |
| --- | --- |

4.a

Ja viens no kuģa īpašniekam piederošiem kuģiem tiek iekļauts Kopienas NNN zvejas kuģu sarakstā, rūpīgi pārbauda visus šim īpašniekam piederošus kuģus
  .

Grozījums Nr. 49

Priekšlikums regulai

28. pants — 1. punkts — h) apakšpunkts

| (h) | diena, kurā kuģis pirmoreiz iekļauts NNN kuģu sarakstā; |
| --- | --- |

(h)

diena, kurā kuģis pirmoreiz iekļauts NNN kuģu sarakstā;

| (h) | diena, kurā kuģis pirmo reizi iekļauts
  Kopienas
  NNN kuģu sarakstā
  un vajadzības gadījumā diena, kurā kuģis pirmo reizi iekļauts vienas vai vairāku RZPO NNN kuģu sarakstā
  ; |
| --- | --- |

(h)

diena, kurā kuģis pirmo reizi iekļauts
  Kopienas
  NNN kuģu sarakstā
  un vajadzības gadījumā diena, kurā kuģis pirmo reizi iekļauts vienas vai vairāku RZPO NNN kuģu sarakstā
  ;

Grozījums Nr. 50

Priekšlikums regulai

28. pants — 1. punkts — ia) apakšpunkts (jauns)

| (ia) | attiecīgā kuģa tehniskais raksturojums. |
| --- | --- |

(ia)

Grozījums Nr. 51

Priekšlikums regulai

28. pants — 2. punkts

| 2. | Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
  Eiropas
  Kopienas NNN kuģu sarakstu publiskošanu, tostarp ievietojot to Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

2.

Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
  Eiropas
  Kopienas NNN kuģu sarakstu publiskošanu, tostarp ievietojot to Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

| 2. | Komisija publicē Kopienas NNN kuģu sarakstu
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu Eiropas Kopienas NNN kuģu sarakstu publiskošanu, tostarp ievietojot to Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

2.

Komisija publicē Kopienas NNN kuģu sarakstu
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu Eiropas Kopienas NNN kuģu sarakstu publiskošanu, tostarp ievietojot to Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 52

Priekšlikums regulai

30. pants — 1. punkts

| 1. | Komisija saskaņā ar 52. pantā paredzēto procedūru nosaka trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām valstīm NNN zvejas darbību apkarošanā. |
| --- | --- |

1.

Komisija saskaņā ar 52. pantā paredzēto procedūru nosaka trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām valstīm NNN zvejas darbību apkarošanā.

| 1. | Komisija saskaņā ar 52. pantā paredzēto procedūru nosaka trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām valstīm NNN zvejas darbību apkarošanā,
  pamatojoties uz skaidriem, pārredzamiem un objektīviem kritērijiem
  . |
| --- | --- |

1.

Komisija saskaņā ar 52. pantā paredzēto procedūru nosaka trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām valstīm NNN zvejas darbību apkarošanā,
  pamatojoties uz skaidriem, pārredzamiem un objektīviem kritērijiem
  .

Grozījums Nr. 53

Priekšlikums regulai

30. pants — 6. punkts — ba) apakšpunkts (jauns)

| (ba) | tas, ka attiecīgajai valstij RZPO ir vai nav noteikusi ierobežojošus tirdzniecības pasākumus attiecībā uz zivsaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

(ba)

Grozījums Nr. 54

Priekšlikums regulai

30. pants — 7. punkts

| 7. | Vajadzības gadījumā, īstenojot šo pantu, pilnībā ņem vērā jaunattīstības valstu īpašos ierobežojumus, jo īpaši attiecībā uz zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību. |
| --- | --- |

7.

Vajadzības gadījumā, īstenojot šo pantu, pilnībā ņem vērā jaunattīstības valstu īpašos ierobežojumus, jo īpaši attiecībā uz zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību.

| 7. | Vajadzības gadījumā, īstenojot šo pantu, pilnībā ņem vērā jaunattīstības valstu īpašos ierobežojumus, jo īpaši attiecībā uz zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību.
  Trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija publicē analīzi, kurā novērtēta tās iespējamā ietekme attiecībā uz jaunattīstības valstīm, un iesniedz priekšlikumu konkrētu programmu finansēšanai, lai atbalstītu šīs regulas ieviešanu un novērstu iespējamās negatīvās sekas. |
| --- | --- |

7.

Vajadzības gadījumā, īstenojot šo pantu, pilnībā ņem vērā jaunattīstības valstu īpašos ierobežojumus, jo īpaši attiecībā uz zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību.
  Trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija publicē analīzi, kurā novērtēta tās iespējamā ietekme attiecībā uz jaunattīstības valstīm, un iesniedz priekšlikumu konkrētu programmu finansēšanai, lai atbalstītu šīs regulas ieviešanu un novērstu iespējamās negatīvās sekas.

Grozījums Nr. 55

Priekšlikums regulai

34. pants

Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
  nesadarbīgo
  valstu saraksta publiskošanu tādā veidā,
  kas atbilst visām piemērojamajām konfidencialitātes prasībām,
  tostarp ievietojot to Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Sarakstu regulāri atjaunina, un Komisija ievieš sistēmu jauninājumu automātiskai paziņošanai dalībvalstīm, reģionālajām zivsaimniecības pārvaldības organizācijām un visiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kas varētu šādu informāciju pieprasīt. Turklāt Komisija nodod nesadarbīgo valstu sarakstu Apvienoto Nāciju Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai un reģionālajām zivsaimniecības pārvaldības organizācijām, lai veicinātu sadarbību starp Eiropas Kopienu un minētajām organizācijām un tādējādi aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

Komisija publicē nesadarbīgo valstu sarakstu
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
  šī
  saraksta publiskošanu, tostarp ievietojot to Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē,
  ievērojot visas piemērojamās konfidencialitātes prasības.
  Sarakstu regulāri atjaunina, un Komisija ievieš sistēmu jauninājumu automātiskai paziņošanai dalībvalstīm, reģionālajām zivsaimniecības pārvaldības organizācijām un visiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kas varētu šādu informāciju pieprasīt. Turklāt Komisija nodod nesadarbīgo valstu sarakstu Apvienoto Nāciju Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai un reģionālajām zivsaimniecības pārvaldības organizācijām, lai veicinātu sadarbību starp Eiropas Kopienu un minētajām organizācijām un tādējādi aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

Grozījums Nr. 56

Priekšlikums regulai

36. pants — ha) apakšpunkts (jauns)

| (ha) | dalībvalstis atsakās atļaut veikt eksportu NNN kuģu sarakstā iekļautam kuģim, kas kuģo ar to karogu. |
| --- | --- |

(ha)

Grozījums Nr. 57

Priekšlikums regulai

36. pants — ja) apakšpunkts (jauns)

| (ja) | Dalībvalstis nekādā gadījumā nedrīkst piešķirt atbalstu vai subsīdijas NNN kuģiem. |
| --- | --- |

(ja)

Grozījums Nr. 58

Priekšlikums regulai

37. pants — h) apakšpunkts

| (h) | dalībvalstis informē importētājus, pārkrāvējus citā kuģī, pircējus, aprīkojuma piegādātājus, baņķierus un citus pakalpojumu sniedzējus, par riskiem, kas saistīti ar saimnieciskās darbības veikšanu attiecībā uz zvejas darbībām ar kādas no šādu valstu valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

(h)

dalībvalstis informē importētājus, pārkrāvējus citā kuģī, pircējus, aprīkojuma piegādātājus, baņķierus un citus pakalpojumu sniedzējus, par riskiem, kas saistīti ar saimnieciskās darbības veikšanu attiecībā uz zvejas darbībām ar kādas no šādu valstu valstspiederīgajiem;

| (h) | Katra dalībvalsts informē
  importētājus, pārkrāvējus citā kuģī, pircējus, aprīkojuma piegādātājus, baņķierus un citus pakalpojumu sniedzējus,
  kas dibināti to teritorijā
  , par riskiem, kuri saistīti ar saimnieciskās darbības veikšanu attiecībā uz zvejas darbībām ar kādas no šādu valstu valstspiederīgajiem. |
| --- | --- |

(h)

Katra dalībvalsts informē
  importētājus, pārkrāvējus citā kuģī, pircējus, aprīkojuma piegādātājus, baņķierus un citus pakalpojumu sniedzējus,
  kas dibināti to teritorijā
  , par riskiem, kuri saistīti ar saimnieciskās darbības veikšanu attiecībā uz zvejas darbībām ar kādas no šādu valstu valstspiederīgajiem.

Grozījums Nr. 59

Priekšlikums regulai

37. pants — i) apakšpunkts

| (i) | Komisija ierosina denonsēt jebkuru pastāvīgo divpusējo zivsaimniecības nolīgumu vai zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus ar šādām valstīm; |
| --- | --- |

(i)

Komisija ierosina denonsēt jebkuru pastāvīgo divpusējo zivsaimniecības nolīgumu vai zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus ar šādām valstīm;

| (i) | Komisija ierosina denonsēt jebkuru pastāvīgo divpusējo zivsaimniecības nolīgumu vai zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus ar šādām valstīm,
  ja attiecīgā nolīguma tekstā iekļautas saistības attiecībā uz NNN zvejas apkarošanu. |
| --- | --- |

(i)

Komisija ierosina denonsēt jebkuru pastāvīgo divpusējo zivsaimniecības nolīgumu vai zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus ar šādām valstīm,
  ja attiecīgā nolīguma tekstā iekļautas saistības attiecībā uz NNN zvejas apkarošanu.

Grozījums Nr. 60

Priekšlikums regulai

41. pants — a) apakšpunkts

| (a) | darbības, ko uzskata par NNN zveju veidojošām darbībām saskaņā ar 3. pantā izklāstītajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

(a)

darbības, ko uzskata par NNN zveju veidojošām darbībām saskaņā ar 3. pantā izklāstītajiem kritērijiem;

| (a) | darbības, ko uzskata par tādām, kas veido NNN zvejas darbības saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem kritērijiem un
  ietverti (..) pielikumā attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

(a)

darbības, ko uzskata par tādām, kas veido NNN zvejas darbības saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem kritērijiem un
  ietverti (..) pielikumā attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem;

Grozījums Nr. 61

Priekšlikums regulai

43. pants — 1. punkts

| 1. | Dalībvalstis nodrošina to, ka fiziska persona, kura izdarījusi pārkāpumu, vai juridiska persona, kura atzīta par vainīgu nopietnā pārkāpumā, ir
  sodāma, piemērojot
  faktiskas, proporcionālas un preventīvas sankcijas,
  kas ietver
  naudas sodus, kuru maksimālais apmērs ir vismaz 300 000 euro fiziskām personām un vismaz 500 000 euro juridiskām personām. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis nodrošina to, ka fiziska persona, kura izdarījusi pārkāpumu, vai juridiska persona, kura atzīta par vainīgu nopietnā pārkāpumā, ir
  sodāma, piemērojot
  faktiskas, proporcionālas un preventīvas sankcijas,
  kas ietver
  naudas sodus, kuru maksimālais apmērs ir vismaz 300 000 euro fiziskām personām un vismaz 500 000 euro juridiskām personām.

| 1. | Dalībvalstis nodrošina to, ka fiziska persona, kura izdarījusi pārkāpumu, vai juridiska persona, kura atzīta par vainīgu nopietnā pārkāpumā, ir
  administratīvi sodāma, piemērojot
  faktiskas, proporcionālas un preventīvas sankcijas, naudas sodu
  veidā
  , kuru maksimālais apmērs ir vismaz 300 000 euro fiziskām personām un vismaz 500 000 euro juridiskām personām. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis nodrošina to, ka fiziska persona, kura izdarījusi pārkāpumu, vai juridiska persona, kura atzīta par vainīgu nopietnā pārkāpumā, ir
  administratīvi sodāma, piemērojot
  faktiskas, proporcionālas un preventīvas sankcijas, naudas sodu
  veidā
  , kuru maksimālais apmērs ir vismaz 300 000 euro fiziskām personām un vismaz 500 000 euro juridiskām personām.

Grozījums Nr. 62

Priekšlikums regulai

43. punkts — 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Dalībvalstis var arī izvēlēties piemērot krimināltiesiskas sankcijas, ja tās ir vismaz līdzvērtīgas administratīvajām sankcijām. |
| --- | --- |

2.a

Grozījums Nr. 63

Priekšlikums regulai

45.a pants (jauns)

45.a pants

Citas papildu sankcijas

Šajā nodaļā paredzētās sankcijas papildina ar citām sankcijām vai pasākumiem, jo īpaši:

| a) | uz laiku aizliegt vismaz plānošanas periodā, vai arī galīgi aizliegt iespēju saņemt valsts atbalstu vai subsīdijas; |
| --- | --- |

a)

uz laiku aizliegt vismaz plānošanas periodā, vai arī galīgi aizliegt iespēju saņemt valsts atbalstu vai subsīdijas;

| b) | pienākumu atlīdzināt valsts atbalstu vai subsīdijas, ko NNN zvejas kuģi saņēmuši attiecīgajā finanšu periodā. |
| --- | --- |

b)

pienākumu atlīdzināt valsts atbalstu vai subsīdijas, ko NNN zvejas kuģi saņēmuši attiecīgajā finanšu periodā.

Grozījums Nr. 64

Priekšlikums regulai

53. punkta – 1. punkts (jauns)

| – 1. | Pirmā gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā ik pēc sešiem mēnešiem veic pārbaudes, lai novērtētu dalībvalstu spēju pilnībā ievērot šos noteikumus. Ja tiek konstatēta jebkāda neatbilstība, attiecīgajai (-ām) dalībvalstij (-īm) pieprasa veikt nepieciešamos pielāgojumus. |
| --- | --- |

– 1.

Grozījums Nr. 65

Priekšlikums regulai

II pielikums

Pielikums ir svītrots.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/90 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/90

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsJutīgu jūras ekosistēmu aizsardzība *

P6_TA(2008)0246

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību pret grunts zvejas rīku negatīvo ietekmi tāljūras zvejā (COM(2007)0605 — C6-0453/2007 — 2007/0224(CNS))

2009/C 285 E/17

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0605),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0453/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0183/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Priekšlikums regulai


  10. apsvērums |
| (10) | Patlaban ir uzsākta jutīgu jūras ekosistēmu apzināšana apgabalos, kuri nav nevienas reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas pārvaldībā, un pagaidām šajā jomā ir pieejama relatīvi ierobežota zinātniskā informācija.
  Dziļuma ierobežojums grunts zvejas rīku izmantošanai ir veids, kā saskaņā ar piesardzības principu ūdens vertikālajā slānī noteikt robežu dziļūdens koraļļu un sūkļu aizsardzībai. 1 000 m dziļums ir saprātīga izvēle, jo tas sniedz pienācīgu aizsardzības pakāpi, vienlaikus dodot iespēju turpināt zvejot bentisko sugu īpatņus, kas parasti mitinās mazākā dziļumā, piemēram, heku un kalmāru. Turklāt šāda dziļuma ierobežojuma noteikšana ir saderīga ar platībpamatotu pasākumu pakāpenisku izstrādi saskaņā ar šo regulu, lai pilnībā aizsargātu vietas, kurās ir vai varētu būt sastopamas jutīgas ekosistēmas. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Priekšlikums regulai

10. apsvērums

(10)

Patlaban ir uzsākta jutīgu jūras ekosistēmu apzināšana apgabalos, kuri nav nevienas reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas pārvaldībā, un pagaidām šajā jomā ir pieejama relatīvi ierobežota zinātniskā informācija.
  Dziļuma ierobežojums grunts zvejas rīku izmantošanai ir veids, kā saskaņā ar piesardzības principu ūdens vertikālajā slānī noteikt robežu dziļūdens koraļļu un sūkļu aizsardzībai. 1 000 m dziļums ir saprātīga izvēle, jo tas sniedz pienācīgu aizsardzības pakāpi, vienlaikus dodot iespēju turpināt zvejot bentisko sugu īpatņus, kas parasti mitinās mazākā dziļumā, piemēram, heku un kalmāru. Turklāt šāda dziļuma ierobežojuma noteikšana ir saderīga ar platībpamatotu pasākumu pakāpenisku izstrādi saskaņā ar šo regulu, lai pilnībā aizsargātu vietas, kurās ir vai varētu būt sastopamas jutīgas ekosistēmas.

| (10) | Patlaban ir uzsākta jutīgu jūras ekosistēmu apzināšana apgabalos, kuri nav nevienas reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas pārvaldībā, un pagaidām šajā jomā ir pieejama relatīvi ierobežota zinātniskā informācija. |
| --- | --- |

(10)

Patlaban ir uzsākta jutīgu jūras ekosistēmu apzināšana apgabalos, kuri nav nevienas reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas pārvaldībā, un pagaidām šajā jomā ir pieejama relatīvi ierobežota zinātniskā informācija.

Grozījums Nr. 2

Priekšlikums regulai

12.a apsvērums (jauns)

| (12a) | Šajā regulā ņem vērā starptautiskās pamatnostādnes par dziļūdens zvejas pārvaldību tāljūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO). Ja rodas šaubas par šīs regulas interpretāciju, tā ir jāinterpretē, pamatojoties uz FAO pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(12a)

Grozījums Nr. 3

Priekšlikums regulai

1. pants — 1. punkts

| 1. | Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem, kuri ar grunts zvejas rīkiem veic zvejas darbības tāljūrā. |
| --- | --- |

1.

Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem, kuri ar grunts zvejas rīkiem veic zvejas darbības tāljūrā.

| 1. | Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem, kuri ar grunts zvejas rīkiem veic zvejas darbības tāljūrā,
  kad šie rīki nonāk saskarē ar jūras grunti ierasto zvejas darbību laikā. |
| --- | --- |

1.

Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem, kuri ar grunts zvejas rīkiem veic zvejas darbības tāljūrā,
  kad šie rīki nonāk saskarē ar jūras grunti ierasto zvejas darbību laikā.

Grozījums Nr. 4

Priekšlikums regulai

1. pants — 2. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | apgabals, kuram nav izveidota reģionāla zivsaimniecības pārvaldības organizācija vai režīms šādu zvejas darbību regulēšanai; |
| --- | --- |

(a)

apgabals, kuram nav izveidota reģionāla zivsaimniecības pārvaldības organizācija vai režīms šādu zvejas darbību regulēšanai;

| (a) | apgabals, kas ir tādas reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas pārziņā, kurai ir

  juridiskas

  pilnvaras regulēt šādas zvejas darbības; |
| --- | --- |

(a)

apgabals, kas ir tādas reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas pārziņā, kurai ir

  juridiskas

  pilnvaras regulēt šādas zvejas darbības;

Grozījums Nr. 6

Priekšlikums regulai

2. pants — b) apakšpunkts

| (b) | “jutīga jūras ekosistēma” ir jūras ekosistēma, kuras
  specifisko struktūru un funkcijas — saskaņā ar pilnīgāko pieejamo zinātnisko informāciju un piesardzības principu —
  var
  ietekmēt kaitējums, ko izraisa fiziska saskare ar grunts zvejas rīkiem zvejas darbību laikā; šādas ekosistēmas ir, piemēram, rifi, jūras pacēlumi, hidrotermālie avoti, aukstūdens koraļļi un aukstūdens sūkļu kolonijas
  ; |
| --- | --- |

(b)

“jutīga jūras ekosistēma” ir jūras ekosistēma, kuras
  specifisko struktūru un funkcijas — saskaņā ar pilnīgāko pieejamo zinātnisko informāciju un piesardzības principu —
  var
  ietekmēt kaitējums, ko izraisa fiziska saskare ar grunts zvejas rīkiem zvejas darbību laikā; šādas ekosistēmas ir, piemēram, rifi, jūras pacēlumi, hidrotermālie avoti, aukstūdens koraļļi un aukstūdens sūkļu kolonijas
  ;

| (b) | “jutīga jūras ekosistēma” ir jūras ekosistēma, kuras
  specifiskajai struktūrai un/vai funkcijām var nodarīt kaitējumu kāds ārējais faktors
  ; |
| --- | --- |

(b)

“jutīga jūras ekosistēma” ir jūras ekosistēma, kuras
  specifiskajai struktūrai un/vai funkcijām var nodarīt kaitējumu kāds ārējais faktors
  ;

Grozījums Nr. 7

Priekšlikums regulai

2. pants — c) apakšpunkts

| (c) | “grunts zvejas rīki” ir grunts traļi, dragas, pie grunts nostiprināti žaunu tīkli, pie grunts nostiprinātas āķu jedas, murdi un krātiņveida lamatas. |
| --- | --- |

(c)

“grunts zvejas rīki” ir grunts traļi, dragas, pie grunts nostiprināti žaunu tīkli, pie grunts nostiprinātas āķu jedas, murdi un krātiņveida lamatas.

| (c) | “grunts zvejas rīki” ir
  izmantojamie zvejas rīki, kas nonāk saskarē ar jūras grunti, piemēram,
  grunts traļi, dragas, pie grunts nostiprināti žaunu tīkli, pie grunts nostiprinātas āķu jedas, murdi un krātiņveida lamatas. |
| --- | --- |

(c)

“grunts zvejas rīki” ir
  izmantojamie zvejas rīki, kas nonāk saskarē ar jūras grunti, piemēram,
  grunts traļi, dragas, pie grunts nostiprināti žaunu tīkli, pie grunts nostiprinātas āķu jedas, murdi un krātiņveida lamatas.

Grozījums Nr. 8

Priekšlikums regulai

4. pants — 1. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | mērķa sugas; |
| --- | --- |

(b)

mērķa sugas;

| (b) | mērķsugas

  un sugas, kas parasti veido piezveju; |
| --- | --- |

(b)

Grozījums Nr. 9

Priekšlikums regulai

4. pants — 1. punkts — c) apakšpunkts

| (c) | dziļumu, kādā izvietos zvejas rīkus
  ; |
| --- | --- |

(c)

dziļumu, kādā izvietos zvejas rīkus
  ;

| (c) | izmantojamos zvejas rīkus un dziļumu, kādā tos izvietos
  ; |
| --- | --- |

(c)

izmantojamos zvejas rīkus un dziļumu, kādā tos izvietos
  ;

Grozījums Nr. 10

Priekšlikums regulai

4. pants — 1. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | jūras gultnes batimetriskā profila konfigurāciju paredzētajā zvejas vietā. |
| --- | --- |

(d)

jūras gultnes batimetriskā profila konfigurāciju paredzētajā zvejas vietā.

| (d) | jūras gultnes batimetriskā profila konfigurāciju paredzētajā zvejas vietā,
  ja šī informācija vēl nav pieejama kuģu karoga valsts kompetentajām iestādēm
  . |
| --- | --- |

(d)

jūras gultnes batimetriskā profila konfigurāciju paredzētajā zvejas vietā,
  ja šī informācija vēl nav pieejama kuģu karoga valsts kompetentajām iestādēm
  .

Grozījums Nr. 11

Priekšlikums regulai

4. pants — 1. punkts — da) apakšpunkts (jauns)

| (da) | zvejas ilgumu. |
| --- | --- |

(da)

Grozījums Nr. 12

Priekšlikums regulai

4. pants — 2. punkts

| 2. | Kompetentās iestādes izdod īpašu zvejas atļauju pēc tam, kad tās ir veikušas paredzēto kuģa zvejas darbību iespējamās ietekmes novērtējumu un secinājušas, ka šādas darbības, visticamāk, neizraisīs ievērojamu negatīvu ietekmi uz jutīgām jūras ekosistēmām. |
| --- | --- |

2.

Kompetentās iestādes izdod īpašu zvejas atļauju pēc tam, kad tās ir veikušas paredzēto kuģa zvejas darbību iespējamās ietekmes novērtējumu un secinājušas, ka šādas darbības, visticamāk, neizraisīs ievērojamu negatīvu ietekmi uz jutīgām jūras ekosistēmām.

| 2. | Kompetentās iestādes izdod īpašu zvejas atļauju pēc tam, kad tās ir veikušas paredzēto kuģa zvejas darbību iespējamās ietekmes novērtējumu un secinājušas, ka šādas darbības, visticamāk, neizraisīs ievērojamu negatīvu ietekmi uz jutīgām jūras ekosistēmām.
  Īpašās zvejas atļaujas derīguma termiņš nedrīkst pārsniegt zvejas plāna izpildes laiku. |
| --- | --- |

2.

Kompetentās iestādes izdod īpašu zvejas atļauju pēc tam, kad tās ir veikušas paredzēto kuģa zvejas darbību iespējamās ietekmes novērtējumu un secinājušas, ka šādas darbības, visticamāk, neizraisīs ievērojamu negatīvu ietekmi uz jutīgām jūras ekosistēmām.
  Īpašās zvejas atļaujas derīguma termiņš nedrīkst pārsniegt zvejas plāna izpildes laiku.

Grozījums Nr. 13

Priekšlikums regulai

4. pants — 4. punkts

| 4. | Veicot 2. punktā minēto novērtējumu, kompetentā iestāde piemēro piesardzības kritērijus.
  Ja rodas šaubas par to, vai negatīvā ietekme ir būtiska, iestādes pieņem, ka iespējamā negatīvā ietekme, kas norādīta zinātniskajā ieteikumā, ir būtiska. |
| --- | --- |

4.

Veicot 2. punktā minēto novērtējumu, kompetentā iestāde piemēro piesardzības kritērijus.
  Ja rodas šaubas par to, vai negatīvā ietekme ir būtiska, iestādes pieņem, ka iespējamā negatīvā ietekme, kas norādīta zinātniskajā ieteikumā, ir būtiska.

| 4. | Veicot 2. punktā minēto novērtējumu, kompetentā iestāde piemēro piesardzības kritērijus. |
| --- | --- |

4.

Veicot 2. punktā minēto novērtējumu, kompetentā iestāde piemēro piesardzības kritērijus.

Grozījums Nr. 14

Priekšlikums regulai

6. pants

6. pants

Dziļuma ierobežojumi

Grunts zvejas rīkus ir aizliegts izmantot dziļumā, kas pārsniedz 1 000 m.

svītrots

Grozījums Nr. 15

Priekšlikums regulai

7. pants — 1. punkts

| 1. | Ja,
  veicot
  zvejas
  darbības
  ,
  tiek
  pamanīta jutīga jūras ekosistēma, zvejas kuģis tūlīt pārtrauc zveju vai neuzsāk zveju attiecīgajā apgabalā. Tas atsāk darbības tikai tad, kad ir sasniegta alternatīva vieta vismaz 5 jūras jūdžu attālumā no vietas, kurā pamanīta minētā ekosistēma, apgabalā, kas noteikts 4. panta 1. punktā paredzētajā zvejas plānā. |
| --- | --- |

1.

Ja,
  veicot
  zvejas
  darbības
  ,
  tiek
  pamanīta jutīga jūras ekosistēma, zvejas kuģis tūlīt pārtrauc zveju vai neuzsāk zveju attiecīgajā apgabalā. Tas atsāk darbības tikai tad, kad ir sasniegta alternatīva vieta vismaz 5 jūras jūdžu attālumā no vietas, kurā pamanīta minētā ekosistēma, apgabalā, kas noteikts 4. panta 1. punktā paredzētajā zvejas plānā.

| 1. | Ja,
  neraugoties uz 4. pantā noteiktajiem pasākumiem, zinātniskais novērotājs, kas atrodas uz kuģa saskaņā ar 12. pantu, gūst pietiekamus pierādījumus tam, ka
  zvejas
  darbību laikā, iespējams, ir
  pamanīta
  varbūtēji
  jutīga jūras ekosistēma, zvejas kuģis tūlīt pārtrauc zveju vai neuzsāk zveju attiecīgajā apgabalā Tas atsāk darbības tikai tad, kad ir sasniegta alternatīva vieta vismaz 5 jūras jūdžu attālumā no vietas, kurā pamanīta minētā ekosistēma, apgabalā, kas noteikts 4. panta 1. punktā paredzētajā zvejas plānā. |
| --- | --- |

1.

Ja,
  neraugoties uz 4. pantā noteiktajiem pasākumiem, zinātniskais novērotājs, kas atrodas uz kuģa saskaņā ar 12. pantu, gūst pietiekamus pierādījumus tam, ka
  zvejas
  darbību laikā, iespējams, ir
  pamanīta
  varbūtēji
  jutīga jūras ekosistēma, zvejas kuģis tūlīt pārtrauc zveju vai neuzsāk zveju attiecīgajā apgabalā Tas atsāk darbības tikai tad, kad ir sasniegta alternatīva vieta vismaz 5 jūras jūdžu attālumā no vietas, kurā pamanīta minētā ekosistēma, apgabalā, kas noteikts 4. panta 1. punktā paredzētajā zvejas plānā.

Grozījums Nr. 16

Priekšlikums regulai

7. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2a. | Ja pastāv liela neskaidrība par jūras ekosistēmas statusu, šis apvidus ir uzskatāms par jutīgu jūras ekosistēmu, kamēr nav gūti pietiekami pierādījumi, kas liecina par pretējo. |
| --- | --- |

2a.

Grozījums Nr. 17

Priekšlikums regulai

7. pants — 3. punkts

| 3. | Katru reizi, kad pamanīta šāda ekosistēma, zvejas kuģis par to nekavējoties ziņo kompetentajām iestādēm, sniedzot precīzu informāciju par pamanīšanas veidu, vietu, laiku un citiem būtiskiem apstākļiem. |
| --- | --- |

3.

Katru reizi, kad pamanīta šāda ekosistēma, zvejas kuģis par to nekavējoties ziņo kompetentajām iestādēm, sniedzot precīzu informāciju par pamanīšanas veidu, vietu, laiku un citiem būtiskiem apstākļiem.

| 3. | Katru reizi, kad pamanīta šāda ekosistēma, zvejas kuģis par to nekavējoties ziņo kompetentajām iestādēm,
  kuras savukārt, tiklīdz iespējams, ziņo Komisijai un dalībvalstīm
  , sniedzot precīzu informāciju par ekosistēmas veidu, atrašanās vietu, laiku un citiem būtiskiem apstākļiem. |
| --- | --- |

3.

Katru reizi, kad pamanīta šāda ekosistēma, zvejas kuģis par to nekavējoties ziņo kompetentajām iestādēm,
  kuras savukārt, tiklīdz iespējams, ziņo Komisijai un dalībvalstīm
  , sniedzot precīzu informāciju par ekosistēmas veidu, atrašanās vietu, laiku un citiem būtiskiem apstākļiem.

Grozījums Nr. 18

Priekšlikums regulai

7. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3a. | Nejauši pamanītās ekosistēmas reģistrē tiešsaistē elektroniskajā kartografēšanas sistēmā, lai izveidotu pastāvīgu datubāzi par jutīgām jūras ekosistēmām. |
| --- | --- |

3a.

Grozījums Nr. 19

Priekšlikums regulai

8. pants — 1. punkts

| 1. | Apgabalus, kurus slēdz zvejai ar grunts zvejas rīkiem, dalībvalstis nosaka, pamatojoties uz pilnīgāko pieejamo zinātnisko informāciju par to, vai jutīgas jūras ekosistēmas ir vai varētu būt sastopamas reģionā, kurā darbojas to zvejas kuģi. Dalībvalstis apgabalu slēgšanu nekavējoties piemēro attiecībā uz saviem kuģiem un
  iesniedz
  Komisijai
  ziņojumu saskaņā ar 13. pantu
  . |
| --- | --- |

1.

Apgabalus, kurus slēdz zvejai ar grunts zvejas rīkiem, dalībvalstis nosaka, pamatojoties uz pilnīgāko pieejamo zinātnisko informāciju par to, vai jutīgas jūras ekosistēmas ir vai varētu būt sastopamas reģionā, kurā darbojas to zvejas kuģi. Dalībvalstis apgabalu slēgšanu nekavējoties piemēro attiecībā uz saviem kuģiem un
  iesniedz
  Komisijai
  ziņojumu saskaņā ar 13. pantu
  .

| 1. | Apgabalus, kurus slēdz zvejai ar grunts zvejas rīkiem, dalībvalstis nosaka, pamatojoties uz pilnīgāko pieejamo zinātnisko informāciju par to, vai jutīgas jūras ekosistēmas ir vai varētu būt sastopamas reģionā, kurā darbojas to zvejas kuģi. Dalībvalstis apgabalu slēgšanu nekavējoties piemēro attiecībā uz saviem kuģiem un
  tūlīt ziņo
  Komisijai
  par attiecīgo aizliegumu. Komisija šo informāciju nekavējoties pārsūta pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.

Apgabalus, kurus slēdz zvejai ar grunts zvejas rīkiem, dalībvalstis nosaka, pamatojoties uz pilnīgāko pieejamo zinātnisko informāciju par to, vai jutīgas jūras ekosistēmas ir vai varētu būt sastopamas reģionā, kurā darbojas to zvejas kuģi. Dalībvalstis apgabalu slēgšanu nekavējoties piemēro attiecībā uz saviem kuģiem un
  tūlīt ziņo
  Komisijai
  par attiecīgo aizliegumu. Komisija šo informāciju nekavējoties pārsūta pārējām dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 21

Priekšlikums regulai

11. pants

Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajiem Kopienas zvejas kuģiem, kuri zvejo no dziļjūras zivju krājumiem, piemēro arī prasības, kas paredzētas 2002. gada 16. decembra
  Regulā
  (EK) Nr. 2347/2002.

Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajiem Kopienas zvejas kuģiem, kuri zvejo no dziļjūras zivju krājumiem, piemēro arī prasības, kas paredzētas 2002. gada 16. decembra
  Regulas
  (EK) Nr. 2347/2002
  3., 5., 7. un 9. pantā
  .

Grozījums Nr. 22

Priekšlikums regulai

12. pants — virsraksts

Novērotāji

Zinātniskie
  novērotāji

Grozījums Nr. 23

Priekšlikums regulai

12. pants — 1. punkts

| 1. | Katra dalībvalsts norīko zinātniskos novērotājus darbam uz kuģiem
  , kam ir izdota 3. panta 1. punktā minētā īpašā zvejas atļauja.
  Novērotāji novēro
  kuģa zvejas darbības visā 4. panta 1. punktā paredzētā zvejas plāna izpildes laikā. |
| --- | --- |

1.

Katra dalībvalsts norīko zinātniskos novērotājus darbam uz kuģiem
  , kam ir izdota 3. panta 1. punktā minētā īpašā zvejas atļauja.
  Novērotāji novēro
  kuģa zvejas darbības visā 4. panta 1. punktā paredzētā zvejas plāna izpildes laikā.

| 1. | Katrs reprezentatīvas izlases kuģis,
  kam ir
  dalībvalstu
  izdota 3. panta 1. punktā minētā īpašā zvejas atļauja
  , uzņem vienu zinātnisko novērotāju. Zinātnisko novērotāju kopējo skaitu nosaka Komisija pēc Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas priekšlikuma, ņemot vērā zvejas apgabalu un veidu. Uzņemto zinātnisko novērotāju skaits ir proporcionāls to kuģu skaitam katrā dalībvalstī, kam ir izdota īpašā zvejas atļauja. Pēc katra zvejas gada Komisija nodrošina zinātnisko novērotāju pienācīgu rotāciju uz minētajiem kuģiem. Zinātniskie novērotāji pārrauga
  kuģa zvejas darbības visā 4. panta 1. punktā paredzētā zvejas plāna izpildes laikā
  un jo īpaši veic šā panta 2. punktā minētos uzdevumus. |
| --- | --- |

1.

Katrs reprezentatīvas izlases kuģis,
  kam ir
  dalībvalstu
  izdota 3. panta 1. punktā minētā īpašā zvejas atļauja
  , uzņem vienu zinātnisko novērotāju. Zinātnisko novērotāju kopējo skaitu nosaka Komisija pēc Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas priekšlikuma, ņemot vērā zvejas apgabalu un veidu. Uzņemto zinātnisko novērotāju skaits ir proporcionāls to kuģu skaitam katrā dalībvalstī, kam ir izdota īpašā zvejas atļauja. Pēc katra zvejas gada Komisija nodrošina zinātnisko novērotāju pienācīgu rotāciju uz minētajiem kuģiem. Zinātniskie novērotāji pārrauga
  kuģa zvejas darbības visā 4. panta 1. punktā paredzētā zvejas plāna izpildes laikā
  un jo īpaši veic šā panta 2. punktā minētos uzdevumus.

Grozījums Nr. 24

Priekšlikums regulai

12. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3a. | Zinātniskais novērotājs ir neatkarīgs no kuģiem un uzņēmumiem, kurus viņš uzrauga. Viņam nav nekādu finanšu vai citu interešu saistībā ar šiem kuģiem un uzņēmumiem. Novērotājam nedrīkst būt reģistrēta sodāmība par smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, un viņam nepieciešamas pietiekamas zināšanas par dziļjūras zvejas paņēmieniem, mērķsugām un ekosistēmām. |
| --- | --- |

3a.

Grozījums Nr. 25

Priekšlikums regulai

13. pants — 1. punkts — aa) apakšpunkts (jauns)

| (aa) | par zvejas darbību ietekmi saskaņā ar 4. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

(aa)

Grozījums Nr. 26

Priekšlikums regulai

13. pants — 2. punkts

| 2. | Komisija 1. punktā minētajā ziņojumā iekļauto informāciju nekavējoties pārsūta attiecīgajām zinātniskajām struktūrām. |
| --- | --- |

2.

Komisija 1. punktā minētajā ziņojumā iekļauto informāciju nekavējoties pārsūta attiecīgajām zinātniskajām struktūrām.

| 2. | Komisija 1. punktā minētajā ziņojumā iekļauto informāciju nekavējoties pārsūta attiecīgajām zinātniskajām struktūrām,
  kā arī dalībvalstīm, kas pieprasa šo informāciju
  . |
| --- | --- |

2.

Komisija 1. punktā minētajā ziņojumā iekļauto informāciju nekavējoties pārsūta attiecīgajām zinātniskajām struktūrām,
  kā arī dalībvalstīm, kas pieprasa šo informāciju
  .

Grozījums Nr. 27

Priekšlikums regulai

14. pants — virsraksts

Pārskats par paveikto

Pārskatīšana

Grozījums Nr. 28

Priekšlikums regulai

14. pants

Komisija līdz
  2010. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šīs regulas grozījumiem.

Komisija līdz
  2009. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par regulas grozījumiem.

Grozījums Nr. 29

Priekšlikums regulai

15. pants — pirmā daļa

Šī regula stājas spēkā
  septītajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula stājas spēkā
  trīsdesmitajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/96 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/96

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsES Solidaritātes fonda mobilizācija

P6_TA(2008)0248

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5 jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda mobilizāciju, piemērojot 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2008)0200 — C6-0164/2008 — 2008/2091(ACI))

2009/C 285 E/18

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0200 — C6-0164/2008),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,

ņemot vērā Komisijas un abu budžeta lēmējiestāžu 2008. gada 16. aprīļa trialoga rezultātus,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0205/2008),

| 1. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 2. | nopietni iesaka Komisijai attiecībā uz ES Solidaritātes fondu iesniegt budžeta grozījumus, kas paredzēti vienīgi fonda līdzekļu izmantošanai, tā nodrošinot, ka netiek kavēta finansiālā atbalsta piešķiršana dabas katastrofu gadījumā; |
| --- | --- |

2.

nopietni iesaka Komisijai attiecībā uz ES Solidaritātes fondu iesniegt budžeta grozījumus, kas paredzēti vienīgi fonda līdzekļu izmantošanai, tā nodrošinot, ka netiek kavēta finansiālā atbalsta piešķiršana dabas katastrofu gadījumā;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/371/EK (OV L 128, 16.5.2008., 8. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 5. jūnijs)

par ES Solidaritātes fonda mobilizāciju saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (Fonds), lai demonstrētu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (Fonds), lai demonstrētu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem.

| (2) | saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu finansiālo palīdzību no Fonda var piešķirt, nepārsniedzot EUR 1 miljarda maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(2)

saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu finansiālo palīdzību no Fonda var piešķirt, nepārsniedzot EUR 1 miljarda maksimālo apjomu gadā.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir noteikta kārtība, kādā var piešķirt palīdzību no Fonda. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir noteikta kārtība, kādā var piešķirt palīdzību no Fonda.

| (4) | Grieķija ir iesniegusi pieteikumu palīdzības saņemšanai no Fonda sakarā ar dabas katastrofu, ko izraisīja mežu ugunsgrēki 2007. gada augustā. |
| --- | --- |

(4)

Grieķija ir iesniegusi pieteikumu palīdzības saņemšanai no Fonda sakarā ar dabas katastrofu, ko izraisīja mežu ugunsgrēki 2007. gada augustā.

| (5) | Slovēnija ir iesniegusi pieteikumu palīdzības saņemšanai no Fonda sakarā ar dabas katastrofu, ko izraisīja plūdi 2007. gada septembrī, |
| --- | --- |

(5)

Slovēnija ir iesniegusi pieteikumu palīdzības saņemšanai no Fonda sakarā ar dabas katastrofu, ko izraisīja plūdi 2007. gada septembrī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžetā mobilizē Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, lai nodrošinātu EUR 98 023 212 saistību un maksājumu apropriācijām.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 5. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/371/EK (OV L 128, 16.5.2008., 8. lpp.).

1

(2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

2

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/98 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/98

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsStarptautiskie pasažieru pārvadājumi ar autobusiem (pārstrādāts dokuments) ***I

P6_TA(2008)0249

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu pakalpojumu tirgum (pārstrādāta versija) (COM(2007)0264 — C6-0147/2007 — 2007/0097(COD))

2009/C 285 E/19

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0264),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un EK līguma 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0147/2007),

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par strukturētāku pārstrādāšanas tehnikas izmantošanu tiesību aktos (1),

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2007. gada 20. novembra vēstuli saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 80.a pantu un 51. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0037/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0097

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 5. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Virkne būtisku izmaiņu jāizdara Padomes 1992. gada 16. marta Regulā (EEK) Nr. 684/92 par kopējiem noteikumiem attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem (4) un Padomes 1997. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 12/98 par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji var veikt pasažieru iekšzemes autopārvadājumus dalībvalstī (5). Skaidrības un vienkāršošanas dēļ, šīs regulas būtu jāpārstrādā un jāapvieno vienā regulā. |
| --- | --- |

(1)

Virkne būtisku izmaiņu jāizdara Padomes 1992. gada 16. marta Regulā (EEK) Nr. 684/92 par kopējiem noteikumiem attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem (4) un Padomes 1997. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 12/98 par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji var veikt pasažieru iekšzemes autopārvadājumus dalībvalstī (5). Skaidrības un vienkāršošanas dēļ, šīs regulas būtu jāpārstrādā un jāapvieno vienā regulā.

| (2) | Kopējās transporta politikas izveide cita starpā ir saistīta ar kopējo noteikumu pieņemšanu, ko piemēro starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autotransportu, kā arī paredzot noteikumus, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji drīkst veikt iekšzemes autopārvadājumus dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

(2)

Kopējās transporta politikas izveide cita starpā ir saistīta ar kopējo noteikumu pieņemšanu, ko piemēro starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autotransportu, kā arī paredzot noteikumus, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji drīkst veikt iekšzemes autopārvadājumus dalībvalsts teritorijā.

| (3) | Lai nodrošinātu saskaņotu sistēmu attiecībā uz Kopienā īstenotiem starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu, šī regula būtu jāpiemēro visiem starptautiskajiem pārvadājumiem Kopienas teritorijā. Uz pārvadājumu no dalībvalstīm uz trešām valstīm joprojām lielā mērā attiecas divpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un minētajām trešām valstīm. Tāpēc šo regulu tās dalībvalsts teritorijā esošai brauciena daļai, kur notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana, nebūtu jāpiemēro tik ilgi, kamēr starp Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm nav noslēgti nepieciešamie nolīgumi. Tomēr tā būtu jāpiemēro tranzītā šķērsotas dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu saskaņotu sistēmu attiecībā uz Kopienā īstenotiem starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu, šī regula būtu jāpiemēro visiem starptautiskajiem pārvadājumiem Kopienas teritorijā. Uz pārvadājumu no dalībvalstīm uz trešām valstīm joprojām lielā mērā attiecas divpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un minētajām trešām valstīm. Tāpēc šo regulu tās dalībvalsts teritorijā esošai brauciena daļai, kur notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana, nebūtu jāpiemēro tik ilgi, kamēr starp Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm nav noslēgti nepieciešamie nolīgumi. Tomēr tā būtu jāpiemēro tranzītā šķērsotas dalībvalsts teritorijā.

| (4) | Pakalpojumu sniegšanas brīvība ir kopējās transporta politikas pamatprincips, kas prasa, lai pārvadātājiem no visām dalībvalstīm būtu nodrošināta piekļūšana starptautiskā transporta tirgum bez diskriminācijas — neatkarīgi no valstspiederības vai reģistrācijas vietas. |
| --- | --- |

(4)

Pakalpojumu sniegšanas brīvība ir kopējās transporta politikas pamatprincips, kas prasa, lai pārvadātājiem no visām dalībvalstīm būtu nodrošināta piekļūšana starptautiskā transporta tirgum bez diskriminācijas — neatkarīgi no valstspiederības vai reģistrācijas vietas.

| (5) | Starptautiskos pasažieru pārvadājumus ar autobusu būtu jāvar veikt tikai ar Kopienas licenci. Pārvadātājiem būtu jāievēro prasība, ka visos transportlīdzekļos jāatrodas notariāli apliecinātai Kopienas licences kopijai, lai vienkāršotu efektīvas pārbaudes, ko veic tiesībaizsardzības iestādes, jo īpaši tādas, kas atrodas ārpus dalībvalsts, kurā reģistrēts pārvadātājs. Būtu jāparedz nosacījumi attiecībā uz Kopienas licenču izsniegšanu un to derīguma termiņu, kā arī sīki izstrādāti to izmantošanas noteikumi. Jāizveido sīki izstrādāti norādījumi par Kopienas licences un notariāli apsliecinātu kopiju izkārtojumu un citiem parametriem. |
| --- | --- |

(5)

Starptautiskos pasažieru pārvadājumus ar autobusu būtu jāvar veikt tikai ar Kopienas licenci. Pārvadātājiem būtu jāievēro prasība, ka visos transportlīdzekļos jāatrodas notariāli apliecinātai Kopienas licences kopijai, lai vienkāršotu efektīvas pārbaudes, ko veic tiesībaizsardzības iestādes, jo īpaši tādas, kas atrodas ārpus dalībvalsts, kurā reģistrēts pārvadātājs. Būtu jāparedz nosacījumi attiecībā uz Kopienas licenču izsniegšanu un to derīguma termiņu, kā arī sīki izstrādāti to izmantošanas noteikumi. Jāizveido sīki izstrādāti norādījumi par Kopienas licences un notariāli apsliecinātu kopiju izkārtojumu un citiem parametriem.

| (6) | Lai apmierinātu tirgus pieprasījumu, būtu jāparedz elastīgs režīms, kas pakļauts zināmiem nosacījumiem un attiecas uz speciāliem regulāriem reisiem un dažiem neregulāriem reisiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai apmierinātu tirgus pieprasījumu, būtu jāparedz elastīgs režīms, kas pakļauts zināmiem nosacījumiem un attiecas uz speciāliem regulāriem reisiem un dažiem neregulāriem reisiem.

| (7) | Šo regulu nepiemēro ne pārvadātājiem, kuri veic tikai iekšzemes pārvadājumus ar autobusu, ne licencēm, kuras šiem pārvadātājiem izdod viņu reģistrācijas dalībvalsts. |
| --- | --- |

(7)

Šo regulu nepiemēro ne pārvadātājiem, kuri veic tikai iekšzemes pārvadājumus ar autobusu, ne licencēm, kuras šiem pārvadātājiem izdod viņu reģistrācijas dalībvalsts.

| (8) | Saglabājot spēkā atļauju izsniegšanas režīmu regulāriem reisiem, dažos noteikumos būtu jāizdara grozījumi, īpaši attiecībā uz atļauju izsniegšanas procedūrām. |
| --- | --- |

(8)

Saglabājot spēkā atļauju izsniegšanas režīmu regulāriem reisiem, dažos noteikumos būtu jāizdara grozījumi, īpaši attiecībā uz atļauju izsniegšanas procedūrām.

| (9) | Turpmāk būtu jāpiešķir atļauja veikt regulārus reisus, izņemot gadījumus, kad ir skaidri noteikti uz atļaujas prasītāju attiecināmi atteikuma iemesli. Būtu jāpaliek tikai vienam ar konkrēto tirgu saistītam atteikuma iemeslam, proti, reiss, kuram pieprasīta atļauja, attiecīgos tiešās satiksmes iecirkņos varētu būtiski ietekmēt tāda līdzvērtīga reisa dzīvotspēju, kas izveidots, īstenojot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(9)

Turpmāk būtu jāpiešķir atļauja veikt regulārus reisus, izņemot gadījumus, kad ir skaidri noteikti uz atļaujas prasītāju attiecināmi atteikuma iemesli. Būtu jāpaliek tikai vienam ar konkrēto tirgu saistītam atteikuma iemeslam, proti, reiss, kuram pieprasīta atļauja, attiecīgos tiešās satiksmes iecirkņos varētu būtiski ietekmēt tāda līdzvērtīga reisa dzīvotspēju, kas izveidots, īstenojot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (10) | Ārvalstu pārvadātājiem būtu jāļauj veikt noteiktus pasažieru iekšzemes autopārvadājumus, paturot prātā katra pakalpojuma veida īpatnības. |
| --- | --- |

(10)

Ārvalstu pārvadātājiem būtu jāļauj veikt noteiktus pasažieru iekšzemes autopārvadājumus, paturot prātā katra pakalpojuma veida īpatnības.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju nosūtīšanu saistībā ar pakalpojumu sniegšanu (6) piemēro tajos gadījumos, kad pārvadātāji, lai nodrošinātu speciālos regulāros reisus, norīko darbiniekus, kuriem ir darba attiecības ar šiem pārvadātājiem, no tās dalībvalsts, kurā tie parasti strādā. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju nosūtīšanu saistībā ar pakalpojumu sniegšanu (6) piemēro tajos gadījumos, kad pārvadātāji, lai nodrošinātu speciālos regulāros reisus, norīko darbiniekus, kuriem ir darba attiecības ar šiem pārvadātājiem, no tās dalībvalsts, kurā tie parasti strādā.

| (12) | Attiecībā uz regulāriem reisiem vienīgi tiem regulāriem reisiem, kas ir daļa no regulārajiem starptautiskajiem reisiem, neņemot vērā pilsētas un piepilsētas reisus, vajadzētu būt pieejamiem ārvalstu pārvadātājiem, pakļaujoties noteiktiem nosacījumiem un it īpaši tiesību aktiem, kas ir spēkā uzņēmējā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz regulāriem reisiem vienīgi tiem regulāriem reisiem, kas ir daļa no regulārajiem starptautiskajiem reisiem, neņemot vērā pilsētas un piepilsētas reisus, vajadzētu būt pieejamiem ārvalstu pārvadātājiem, pakļaujoties noteiktiem nosacījumiem un it īpaši tiesību aktiem, kas ir spēkā uzņēmējā dalībvalstī.

| (13) | Būtu vēlams, lai dalībvalstis cita citai sniegtu savstarpēju palīdzību nolūkā nodrošināt šīs regulas pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

(13)

Būtu vēlams, lai dalībvalstis cita citai sniegtu savstarpēju palīdzību nolūkā nodrošināt šīs regulas pareizu piemērošanu.

| (14) | Administratīvās formalitātes būtu jāvienkāršo, ciktāl tas ir iespējams, neatceļot kontroles līdzekļus un sodus, kas nodrošina šīs regulas pareizu piemērošanu un efektīvu ieviešanu. Tāpēc būtu jāprecizē un jāpastiprina pašreizējie noteikumi par Kopienas licences atcelšanu. Pašreizējie noteikumi būtu jāpielāgo, lai atļautu efektīvi sodīt arī par nopietniem ▐ pārkāpumiem, kas veikti nevis reģistrācijas, bet gan
  citās dalībvalstīs
  . Sodiem būtu jābūt nediskriminējošiem un proporcionāliem pārkāpumu smagumam. Būtu jāparedz iespēja pārsūdzēt jebkuru uzlikto sodu. |
| --- | --- |

(14)

Administratīvās formalitātes būtu jāvienkāršo, ciktāl tas ir iespējams, neatceļot kontroles līdzekļus un sodus, kas nodrošina šīs regulas pareizu piemērošanu un efektīvu ieviešanu. Tāpēc būtu jāprecizē un jāpastiprina pašreizējie noteikumi par Kopienas licences atcelšanu. Pašreizējie noteikumi būtu jāpielāgo, lai atļautu efektīvi sodīt arī par nopietniem ▐ pārkāpumiem, kas veikti nevis reģistrācijas, bet gan
  citās dalībvalstīs
  . Sodiem būtu jābūt nediskriminējošiem un proporcionāliem pārkāpumu smagumam. Būtu jāparedz iespēja pārsūdzēt jebkuru uzlikto sodu.

| (15) | Dalībvalstīm būtu jāievada savas valsts autotransporta uzņēmumu reģistrā informācija par visiem pārvadātāju nopietniem pārkāpumiem ▐, kā rezultātā ir piemērots sods. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm būtu jāievada savas valsts autotransporta uzņēmumu reģistrā informācija par visiem pārvadātāju nopietniem pārkāpumiem ▐, kā rezultātā ir piemērots sods.

| (16) | Lai stiprinātu un atvieglotu informācijas apmaiņu starp valsts iestādēm, dalībvalstīm attiecīgās informācijas apmaiņa jāveic, izmantojot atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] (7) izveidotos valsts kontaktpunktus. |
| --- | --- |

(16)

Lai stiprinātu un atvieglotu informācijas apmaiņu starp valsts iestādēm, dalībvalstīm attiecīgās informācijas apmaiņa jāveic, izmantojot atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] (7) izveidotos valsts kontaktpunktus.

| (17) | Šīs regulas īstenošanai nepieciešamos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8). |
| --- | --- |

(17)

Šīs regulas īstenošanai nepieciešamos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8).

| (18) | Jo īpaši Komisijai būtu jāpilnvaro izveidot formātu atsevišķiem dokumentiem, ko jāizmanto, lai piemērotu šo regulu, un I pielikumu pielāgot tehnikas attīstībai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā noteikto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(18)

Jo īpaši Komisijai būtu jāpilnvaro izveidot formātu atsevišķiem dokumentiem, ko jāizmanto, lai piemērotu šo regulu, un I pielikumu pielāgot tehnikas attīstībai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

| (19) | Efektivitātes labad regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi šo pasākumu pieņemšanai būtu jāsaīsina. |
| --- | --- |

(19)

Efektivitātes labad regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi šo pasākumu pieņemšanai būtu jāsaīsina.

| (20) | Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, īpaši attiecībā uz efektīviem, samērīgiem un preventīviem sodiem. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, īpaši attiecībā uz efektīviem, samērīgiem un preventīviem sodiem.

| (21) | Tā kā veicamās darbības mērķus dalībvalstis pilnībā nevar sasniegt un tādēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, atbilstīgi Līguma 5. pantam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā veicamās darbības mērķus dalībvalstis pilnībā nevar sasniegt un tādēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, atbilstīgi Līguma 5. pantam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.

| (22) | Lai veicinātu atvaļinājuma braucienus ar autobusu, kuri īpaši paredzēti tūristiem ar zemākiem ienākumiem, un tūrisma attīstību reģionos, ir atkārtoti jāievieš noteikums par 12 dienu braucieniem ar autobusu turp un atpakaļ, kā Eiropas Parlaments norāda tā 2007. gada 29. novembra rezolūcijas par atjaunināto ES tūrisma politiku — veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību (9) 78. punktā. Tādēļ ir atbilstīgi jāpaplašina Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (10), |
| --- | --- |

(22)

Lai veicinātu atvaļinājuma braucienus ar autobusu, kuri īpaši paredzēti tūristiem ar zemākiem ienākumiem, un tūrisma attīstību reģionos, ir atkārtoti jāievieš noteikums par 12 dienu braucieniem ar autobusu turp un atpakaļ, kā Eiropas Parlaments norāda tā 2007. gada 29. novembra rezolūcijas par atjaunināto ES tūrisma politiku — veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību (9) 78. punktā. Tādēļ ir atbilstīgi jāpaplašina Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (10),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   nodaļa

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem Kopienas teritorijā, ko veic pārvadātāji, izīrējot vai par samaksu, vai arī pārvadātāji, kas darbojas uz pašu rēķina, ir reģistrēti dalībvalstī saskaņā ar tās tiesību aktiem, izmantojot šajā dalībvalstī reģistrētus transportlīdzekļus, kuri pēc konstrukcijas un aprīkojuma ir derīgi vairāk nekā deviņu personu, vadītāju ieskaitot, pārvadāšanai, un kuri ir domāti šim nolūkam, kā arī šādu transportlīdzekļu tukšbraucieniem sakarā ar šādiem pārvadājumiem.

Transportlīdzekļa maiņa vai pārvadājuma pārtraukšana, lai dotu iespēju veikt brauciena daļu, izmantojot citu transporta veidu, neietekmē šīs regulas piemērošanu.

2.   Ja pārvadājums tiek veikts no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, šo regulu piemēro visu to dalībvalstu teritorijā esošai brauciena daļai, kuras šķērso tranzītā. Tās dalībvalsts teritorijā esošai brauciena daļai, kur notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana, šo regulu nepiemēro tik ilgi, kamēr starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti nav noslēgts vajadzīgais nolīgums.

3.   Līdz 2. punktā minēto nolīgumu noslēgšanai starp Kopienu un attiecīgām trešajām valstīm šī regula neietekmē noteikumus, kas attiecas uz pārvadājumu no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi un iekļauti divpusējos nolīgumos, ko dalībvalstis noslēdz ar šīm trešajām valstīm. Tomēr dalībvalstis šos nolīgumus piemēro tā, ka tie atbilst diskriminācijas novēršanas principam starp Kopienas pārvadātājiem.

4.   Šo regulu piemēro pasažieru iekšzemes komercpārvadājumiem, ko pagaidu kārtā veic ārvalstu pārvadātājs, kā paredzēts V nodaļā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| a) | “regulāri reisi” ir tādi braucieni, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus noteiktos laika intervālos pa noteiktiem maršrutiem, pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās; |
| --- | --- |

a)

“regulāri reisi” ir tādi braucieni, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus noteiktos laika intervālos pa noteiktiem maršrutiem, pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās;

| b) | “speciālie regulārie reisi” ir regulāri reisi neatkarīgi no tā, kas ir to organizētājs, kuri nodrošina noteiktu pasažieru kategoriju pārvadājumus, pārējos pasažierus atskaitot; |
| --- | --- |

b)

“speciālie regulārie reisi” ir regulāri reisi neatkarīgi no tā, kas ir to organizētājs, kuri nodrošina noteiktu pasažieru kategoriju pārvadājumus, pārējos pasažierus atskaitot;

| c) | “neregulāri reisi“ ir reisi, kas neatbilst regulāro reisu definīcijai, speciālos regulāros pārvadājumus ieskaitot, un kuru galvenā pazīme ir tas, ka tajos pārvadā pasažieru grupas, kuras izveidotas pēc pasūtītāja vai paša pārvadātāja iniciatīvas; |
| --- | --- |

c)

“neregulāri reisi“ ir reisi, kas neatbilst regulāro reisu definīcijai, speciālos regulāros pārvadājumus ieskaitot, un kuru galvenā pazīme ir tas, ka tajos pārvadā pasažieru grupas, kuras izveidotas pēc pasūtītāja vai paša pārvadātāja iniciatīvas;

| d) | “pašpārvadājumi” ir pārvadājumi, ko fiziska vai juridiska persona veic nekomerciālos un bezpeļņas nolūkos, kur:






  — | attiecīgos pārvadājumus šī fiziskā vai juridiskā persona veic tikai kā palīgpakalpojumus, |
| --- | --- | --- |

d)

“pašpārvadājumi” ir pārvadājumi, ko fiziska vai juridiska persona veic nekomerciālos un bezpeļņas nolūkos, kur:

—

attiecīgos pārvadājumus šī fiziskā vai juridiskā persona veic tikai kā palīgpakalpojumus,

| — | izmantojamie transportlīdzekļi ir fiziskās vai juridiskās personas īpašums, vai tā ir tos iegādājusies uz nomaksu, vai arī tie ir ilgtermiņa nomas līguma priekšmets, un to vadītāji ir fiziskās vai juridiskās personas darbinieki vai pati fiziskā persona; |
| --- | --- |

—

izmantojamie transportlīdzekļi ir fiziskās vai juridiskās personas īpašums, vai tā ir tos iegādājusies uz nomaksu, vai arī tie ir ilgtermiņa nomas līguma priekšmets, un to vadītāji ir fiziskās vai juridiskās personas darbinieki vai pati fiziskā persona;

| e) | “kabotāžas pārvadājumi” ir iekšzemes pasažieru komercpārvadājumi, ko pārvadātājs īslaicīgi veic uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

e)

“kabotāžas pārvadājumi” ir iekšzemes pasažieru komercpārvadājumi, ko pārvadātājs īslaicīgi veic uzņēmējā dalībvalstī;

| f) | “uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas nav tā dalībvalsts, kurā pārvadātājs reģistrēts; |
| --- | --- |

f)

“uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas nav tā dalībvalsts, kurā pārvadātājs reģistrēts;

| g) | “Kopienas autopārvadājumu tiesību aktu nopietns▐ pārkāpums” ir pārkāpums, kas
  pēc tiesvedības
  var novest pie labas reputācijas zaudēšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] 6. panta 1. un 2. punktu. |
| --- | --- |

g)

“Kopienas autopārvadājumu tiesību aktu nopietns▐ pārkāpums” ir pārkāpums, kas
  pēc tiesvedības
  var novest pie labas reputācijas zaudēšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] 6. panta 1. un 2. punktu.

3. pants

Pakalpojumu sniegšanas brīvība

1.   Jebkuram 1. pantā minētajam pārvadātājam, pārvadātājam, kas darbojas izīrējot vai par samaksu, atļauts saskaņā ar šo regulu sniegt regulāros pasažieru pārvadājumus, to skaitā speciālos regulāros pārvadājumus, vai neregulāros pārvadājumus ar autobusu bez diskriminācijas — neatkarīgi no valstspiederības vai reģistrācijas vietas, ja:

| a) | dalībvalstī, kurā viņš reģistrēts, viņam ir atļauts veikt regulāros pārvadājumus ar autobusu, to skaitā speciālos regulāros pārvadājumus, vai neregulāros pārvadājumus ar autobusu saskaņā ar šīs valsts tiesību aktos noteiktajiem tirgus pieejamības nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstī, kurā viņš reģistrēts, viņam ir atļauts veikt regulāros pārvadājumus ar autobusu, to skaitā speciālos regulāros pārvadājumus, vai neregulāros pārvadājumus ar autobusu saskaņā ar šīs valsts tiesību aktos noteiktajiem tirgus pieejamības nosacījumiem;

| b) | viņš atbilst nosacījumiem, kas pieņemti saskaņā ar Kopienas noteikumiem par pasažieru autotransporta vadītāja pielaišanu iekšzemes un starptautisko transporta operāciju veikšanai; |
| --- | --- |

b)

viņš atbilst nosacījumiem, kas pieņemti saskaņā ar Kopienas noteikumiem par pasažieru autotransporta vadītāja pielaišanu iekšzemes un starptautisko transporta operāciju veikšanai;

| c) | viņš atbilst tiesību aktu prasībām attiecībā uz standartiem, ko piemēro vadītājiem un transportlīdzekļiem, kas noteikti jo īpaši Padomes 1992. gada 10. februāra Direktīvā 92/6/EEK par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā
   (11), Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīvā 96/53/EK, ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīvā 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību
   (13) |
| --- | --- |

c)

viņš atbilst tiesību aktu prasībām attiecībā uz standartiem, ko piemēro vadītājiem un transportlīdzekļiem, kas noteikti jo īpaši Padomes 1992. gada 10. februāra Direktīvā 92/6/EEK par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā
   (11), Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīvā 96/53/EK, ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīvā 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību
   (13)

2.   Jebkuram 1. pantā minētajam pārvadātājam, kas darbojas uz paša rēķina, atļauts sniegt 5. panta 5. punktā definētus transporta pakalpojumus bez diskriminācijas — neatkarīgi no valstspiederības vai reģistrācijas vietas, ja:

| a) | reģistrācijas dalībvalstī, viņam ir atļauts veikt pārvadājumus ar autobusiem saskaņā ar šīs valsts tiesību aktos noteiktajiem tirgus pieejamības nosacījumiem: |
| --- | --- |

a)

reģistrācijas dalībvalstī, viņam ir atļauts veikt pārvadājumus ar autobusiem saskaņā ar šīs valsts tiesību aktos noteiktajiem tirgus pieejamības nosacījumiem:

| b) | viņš atbilst tiesību aktu prasībām attiecībā uz standartiem, ko piemēro vadītājiem un transportlīdzekļiem, kas noteikti jo īpaši Direktīvā 92/6/EEK, 96/53/EK un 2003/59/EK. |
| --- | --- |

b)

viņš atbilst tiesību aktu prasībām attiecībā uz standartiem, ko piemēro vadītājiem un transportlīdzekļiem, kas noteikti jo īpaši Direktīvā 92/6/EEK, 96/53/EK un 2003/59/EK.

II   nodaļa

Kopienas licence un tirgus pieejamība

4. pants

Kopienas licence

1.   Starptautiskos pasažieru pārvadājumus ar autobusu veic saskaņā ar Kopienas licenci, ko izsniedz tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs reģistrēts.

2.   Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs reģistrēts, izsniedz Kopienas licences oriģinālu, kas paliek pie pārvadātāja, un izsniedz arī tādu tās apliecinātu kopiju skaitu, kas atbilst transportlīdzekļu skaitam, ko izmanto starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem un kas atrodas Kopienas licences turētāja rīcībā vai nu kā viņa īpašums, vai citā veidā, jo īpaši saskaņā ar līgumu par pirkšanu uz nomaksu, nomas līgumu vai līzinga līgumu.

Kopienas licences un notariāli apliecinātu kopiju formāts atbilst I pielikumā norādītajam.

Uz tām jābūt attēlotam izdevējas iestādes reljefa zīmoga vai spiedoga nospiedumam, kā arī parakstam un sērijas numuram. Kopienas licences sērijas numuru kā daļu no pārvadātāja datu kopuma reģistrē valsts elektroniskajā autotransporta uzņēmumu reģistrā, kā to paredz Regulas (EK) Nr. .../2008, [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] 15. pants.

Komisija pielāgo I pielikumu tehnikas attīstībai. Tā kā šo pasākumu mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tos pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Kopienas licenci noformē uz pārvadātāja vārda, un to nedrīkst nodot trešām personām. Kopienas licences notariāli apliecinātā kopija paliek transportlīdzeklī, un to uzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarotas amatpersonas pieprasījuma.

4.   Kopienas licenci izsniedz uz pieciem gadiem, un to var atjaunot.

Pirms šīs regulas piemērošanas dienas izsniegtās licences un notariāli apliecinātās kopijas ir derīgas līdz to derīguma termiņa beigām.

5.   Saņemot licences pieteikumu, bet pēc tam ne retāk kā ik pēc pieciem gadiem, tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs reģistrēts, pārbauda, vai pārvadātājs atbilst 3. panta 1. punkta nosacījumiem.

6.   Ja pārvadātājs neatbilst 3. panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem, tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā viņš reģistrēts, ar pamatotu lēmumu noraida Kopienas licences izsniegšanu vai atjaunošanu vai anulē licenci.

7.   Dalībvalstis garantē Kopienas licences pieteicēja vai turētāja tiesības iesniegt sūdzību pret tās dalībvalsts kompetento iestāžu lēmumu, kurā viņš reģistrēts, par šīs licences noraidīšanu vai anulēšanu.

8.   Dalībvalstis var nolemt, ka Kopienas licence der arī iekšzemes transporta pakalpojumu veikšanai.

5. pants

Tirgus pieejamība

1.   Regulārie reisi ir pieejami visiem, izņemot, kad vajadzības gadījumā tas ir atkarīgs no obligātas rezervācijas.

Tiem vajadzīga atļauja saskaņā ar III nodaļā izklāstītajiem noteikumiem.

Pārvadājuma regulāro raksturu neietekmē izmaiņas pārvadājuma veikšanas nosacījumos.

Uz paralēlu vai pagaidu reisu organizēšanu, kas apkalpo tos pašus pasažierus kā esošie regulārie reisi, neapstāšanos atsevišķās pieturvietās vai apturēšanu papildu pieturvietās esošo regulāro reisu maršrutos attiecas tie paši noteikumi, ko piemēro esošajiem regulārajiem reisiem.

2.   Speciālus regulāros reisus veic saskaņā ar 1. punktā noteiktajiem nosacījumiem. Tie ietver:

| a) | strādnieku pārvadājumus starp mājām un darbu, |
| --- | --- |

a)

strādnieku pārvadājumus starp mājām un darbu,

| b) | skolnieku un studentu pārvadājumus uz mācību iestādi un atpakaļ. |
| --- | --- |

b)

skolnieku un studentu pārvadājumus uz mācību iestādi un atpakaļ.

Tas, ka speciālos reisus var dažādot saskaņā ar lietotāju vajadzībām, neietekmē to klasificēšanu kā regulāros reisus.

Speciāliem regulāriem reisiem atļauja nav vajadzīga, ja tos veic saskaņā ar līgumu, kas noslēgts starp organizētāju un pārvadātāju.

3.   Neregulāriem reisiem atļauja nav vajadzīga.

Tomēr paralēlo vai pagaidu reisu organizēšanai, kas ir līdzīgi pastāvošiem regulāriem reisiem un apkalpo tos pašus pasažierus, jāsaņem atļauja saskaņā ar III nodaļu.

Neregulāri braucieni nepārstāj būt neregulāri braucieni tikai un vienīgi tāpēc, ka tos veic ar zināmiem intervāliem.

Neregulārus reisus var veikt pārvadātāju grupa, kas darbojas vienas un tās pašas līgumslēdzējas puses vārdā, un ceļotāji var ceļā kādas dalībvalsts teritorijā pārsēsties cita tās pašas grupas pārvadātāja transportlīdzeklī.

Komisija nosaka procedūras par šādu pārvadātāju nosaukumu un ceļā pārsēšanas punktu paziņošanu attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tā kā šo pasākumu, kas paredz regulu papildināt, mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tos pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

4.   Tāpat 2. punkta trešajā daļā un 3. punktā minētajiem transporta pakalpojumiem atļauja nav vajadzīga transportlīdzekļu tukšbraucieniem.

5.   Uz pašu rēķina sniegtie transporta pakalpojumi ir atbrīvoti no jebkāda veida atļaujām, bet tiem piemēro sertifikātu sistēmu.

Sertifikātus izsniedz tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā transportlīdzeklis reģistrēts, un tie ir derīgi visam reisam, tranzītu ieskaitot.

Komisijas nosaka sertifikātu formātu. Tā kā šo pasākumu, kas paredz regulu papildināt, mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tos pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

III   nodaļa

Regulāri reisi, kuriem vajadzīga atļauja

6. pants

Atļaujas raksturojums

1.   Atļaujas izsniedz uz pārvadātāja vārda. Šis pārvadātājs tās nenodod trešajām personām. Tomēr pārvadātājs, kas ir saņēmis atļauju, ar 7. panta 1. punktā minētās iestādes piekrišanu var veikt transporta pakalpojumus ar apakšuzņēmēja starpniecību. Šādā gadījumā pēdējā nosaukumu un tā veikto apakšuzņēmēja lomu norāda atļaujā. Apakšuzņēmējam jāatbilst 3. panta 1. punkta nosacījumiem.

Ja regulāro pārvadājumu veikšanai uzņēmumi apvienojas, atļauju izsniedz uz visu šo uzņēmumu nosaukumiem. To saņem uzņēmums, kas pārvalda operāciju veikšanu, bet pārējiem uzņēmumiem izsniedz kopijas. Atļaujā norāda visu pārvadātāju nosaukumus.

2.   Atļaujas derīguma termiņš nepārsniedz piecus gadus. Šo termiņu var noteikt arī īsāku vai nu pēc pieteicēja prasības, vai pēc to dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpējas piekrišanas, kuru teritorijā notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana.

3.   Atļaujās uzrāda šādus datus:

| a) | reisa tipu; |
| --- | --- |

a)

reisa tipu;

| b) | brauciena maršrutu, konkrēti norādot izbraukšanas vietu un brauciena galamērķi; |
| --- | --- |

b)

brauciena maršrutu, konkrēti norādot izbraukšanas vietu un brauciena galamērķi;

| c) | atļaujas derīguma termiņu; |
| --- | --- |

c)

atļaujas derīguma termiņu;

| d) | pieturvietas un kustības grafiku. |
| --- | --- |

d)

pieturvietas un kustības grafiku.

4.   Komisija nosaka atļauju formātu. Tā kā šo pasākumu, kas paredz regulu papildināt, mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tos pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

5.   Atļaujas dod to turētājam (turētājiem) tiesības veikt regulāros pārvadājumus visu to dalībvalstu teritorijās, kur sniedzas šo pārvadājumu maršruti.

6.   Regulāro pārvadājumu veicējs var izmantot papildu transportlīdzekļus, lai atrisinātu pagaidu un ārkārtas situācijas.
  Tas arī informē dalībvalsti, no kuras uzsākts pārvadājums, par šīs pagaidu un ārkārtas situācijas iemesliem.

Šādā gadījumā pārvadātājs nodrošina, ka transportlīdzeklī atrodas šādi dokumenti:

| a) | regulārā pārvadājuma atļaujas kopija; |
| --- | --- |

a)

regulārā pārvadājuma atļaujas kopija;

| b) | līguma kopija, kas noslēgts starp regulārā pārvadājuma veicēju un uzņēmumu, kas piegādā papildu transportlīdzekļus, vai līdzvērtīgs dokuments; |
| --- | --- |

b)

līguma kopija, kas noslēgts starp regulārā pārvadājuma veicēju un uzņēmumu, kas piegādā papildu transportlīdzekļus, vai līdzvērtīgs dokuments;

| c) | regulārā pārvadājuma veicējam izsniegtās Kopienas licences apliecināta kopija. |
| --- | --- |

c)

regulārā pārvadājuma veicējam izsniegtās Kopienas licences apliecināta kopija.

7.
     
  Dalībvalstis var nepiemērot atļauju procedūru regulāriem pārrobežu transporta pakalpojumiem, kurus veic ne tālāk kā 50 km aiz robežas. Dalībvalstis par to informē Komisiju un kaimiņvalstis.

7. pants

Atļaujas pieteikumu iesniegšana

1.   Regulārā pārvadājuma atļaujas pieteikumus iesniedz tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kuras teritorijā atrodas izbraukšanas vieta.

2.   Komisija nosaka pieteikumu formātu. Tā kā šo pasākumu, kas paredz regulu papildināt, mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tos, pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Personas, kas lūdz izsniegt atļauju, sniedz visu papildu informāciju, ko tās uzskata par lietderīgu vai ko pieprasa atļaujas izdevējiestāde, īpaši braukšanas grafiku, kas dod iespēju kontrolēt atbilstību Kopienas tiesību aktiem par autovadītāja darba un atpūtas režīmu, kā arī 4. pantā paredzētās Kopienas licences kopiju starptautiskiem pasažieru komercpārvadājumiem pa autoceļiem.

8. pants

Atļaujas piešķiršanas procedūra

1.   Atļaujas izsniedz, saskaņojot ar visu to dalībvalstu iestādēm, kuru teritorijās notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana. Atļaujas izdevējiestāde nosūta šīm iestādēm, kā arī to dalībvalstu kompetentām iestādēm, kuru teritorijas tiek šķērsotas bez pasažieru iekāpšanas vai izkāpšanas, pieteikuma kopiju, tai pievienojot visu citu pie lietas piederošo dokumentu kopijas un savu novērtējumu.

2.   To dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru piekrišana ir lūgta, divu mēnešu laikā paziņo atļaujas izdevējiestādei savu lēmumu attiecībā uz pieteikumu. Šo termiņu aprēķina, skaitot no dienas, kurā saņemts lūgums izteikt piekrišanu un kura norādīta saņemšanas apstiprinājuma kvītī. Ja atļaujas izdevējiestāde divu mēnešu laikā nesaņem atbildi, uzskata, ka iestādes, ar kurām notikusi apspriešanās, ir devušas piekrišanu, un atļaujas izdevējiestāde var piešķirt atļauju.

3.   Atļaujas izdevējiestāde pieņem lēmumu par pieteikumu
  trijos mēnešos
  , skaitot no dienas, kad pārvadātājs iesniedzis šo pieteikumu.

4.   Atļaujas piešķir tikai tad, ja:

| a) | pieteicējs ir spējīgs sniegt pakalpojumu, kas ir pieteikuma priekšmets, izmantojot viņam tieši pieejamo aprīkojumu; |
| --- | --- |

a)

pieteicējs ir spējīgs sniegt pakalpojumu, kas ir pieteikuma priekšmets, izmantojot viņam tieši pieejamo aprīkojumu;

| b) | pieteicējs iepriekš ir pārkāpis savas valsts vai starptautiskos tiesību aktus par autotransportu, jo īpaši noteikumus un prasības attiecībā uz atļaujām veikt starptautiskus pasažieru autopārvadājumus, vai izdarījis nopietnu pārkāpumu ▐ attiecībā uz ceļu satiksmes drošību, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro transportlīdzekļiem un darba un atpūtas režīmam,
  un attiecīgais pārkāpums ir novedis pie labas reputācijas zaudēšanas Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] izpratnē
  ; |
| --- | --- |

b)

pieteicējs iepriekš ir pārkāpis savas valsts vai starptautiskos tiesību aktus par autotransportu, jo īpaši noteikumus un prasības attiecībā uz atļaujām veikt starptautiskus pasažieru autopārvadājumus, vai izdarījis nopietnu pārkāpumu ▐ attiecībā uz ceļu satiksmes drošību, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro transportlīdzekļiem un darba un atpūtas režīmam,
  un attiecīgais pārkāpums ir novedis pie labas reputācijas zaudēšanas Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] izpratnē
  ;

| c) | attiecībā uz atļaujas atjaunošanas pieteikumu — ir ievēroti atļaujas nosacījumi; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz atļaujas atjaunošanas pieteikumu — ir ievēroti atļaujas nosacījumi;

| d) | dalībvalsts, pamatojoties uz sīkas analīzes datiem, nenolemj, ka attiecīgais pakalpojums varētu nopietni apdraudēt līdzīgu pakalpojumu, ko sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kurš veicina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 1370/2007 ║par pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļus un autoceļus║ (14), izdzīvošanas iespējas attiecīgos tiešās satiksmes iecirkņos. |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts, pamatojoties uz sīkas analīzes datiem, nenolemj, ka attiecīgais pakalpojums varētu nopietni apdraudēt līdzīgu pakalpojumu, ko sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kurš veicina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 1370/2007 ║par pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļus un autoceļus║ (14), izdzīvošanas iespējas attiecīgos tiešās satiksmes iecirkņos.

▐

Tas, ka pārvadātājs piedāvā zemākas cenas nekā tās, ko piedāvā citi autopārvadātāji, vai tas, ka attiecīgajā satiksmes līnijā jau darbojas citi autopārvadātāji, pats par sevi nav par pamatojumu pieteikuma noraidīšanai.

5.   Atļaujas izdevējiestāde, kā arī visu to dalībvalstu kompetentās iestādes, kas piedalās 1. punktā paredzētajā vienošanās procedūrā, var noraidīt pieteikumus, vienīgi pamatojot to ar iemesliem, kas paredzēti šajā regulā.

6.   Pabeidzot 1. līdz 5. punktā noteikto procedūru, atļaujas izdevējiestāde piešķir atļauju vai oficiāli noraida pieteikumu.

Lēmumos par pieteikuma noraidīšanu izklāsta iemeslus, kas ir tā pamatā. Dalībvalstis nodrošina, ka transporta uzņēmumiem tiek dota iespēja iesniegt protestu, ja to pieteikums ir noraidīts.

Atļaujas izdevējiestāde visas 1. punktā minētās iestādes informē par tās lēmumu, nosūtot visu atļauju kopijas.

7.   Ja 1. punktā minētā procedūra vienošanās panākšanai nedod atļaujas sniedzējai iestādei iespēju lemt par pieteikumu, jautājumu var nodot izskatīšanai Komisijā vēlākais viena mēneša laikā, skaitot no dienas, kad paziņots par vienas vai vairāku dalībvalstu, ar kurām saskaņā ar 1. punktu notikusi apspriešanās, pieņemto negatīvo lēmumu.

8.   Pēc apspriešanās ar attiecīgām dalībvalstīm Komisija
  10 nedēļu
  laikā kopš paziņojuma saņemšanas no atļaujas izdevējiestādes pieņem lēmumu, kas stājas spēkā pēc 30 dienām kopš tā izziņošanas šīm dalībvalstīm.

9.   Komisijas lēmumu piemēro līdz laikam, ko paredz starp attiecīgām dalībvalstīm panāktā vienošanās.

9. pants

Atļaujas atjaunošana un izmaiņas

Šīs direktīvas 8. pantu mutatis mutandis piemēro pieteikumiem par atļauju atjaunošanu vai par noteikumu maiņu, ar kuriem jāveic pakalpojumi, par ko saņemta atļauja.

Ja darbības noteikumos izdara maznozīmīgas izmaiņas, proti, koriģējot 1 intervālus, braukšanas maksu un kustības grafikus, atļaujas izdevējiestādei vienīgi jāpaziņo ar izmaiņām saistītā informācija parējām attiecīgām dalībvalstīm.

Attiecīgās dalībvalstis var arī piekrist tam, ka atļaujas izdevējiestāde vienpusēji lemj par izmaiņām pakalpojuma sniegšanas noteikumos.

10. pants

Atļaujas darbības pārtraukšana

1.   Neskarot Regulā (EK) Nr. 1370/2007 ietvertos noteikumus, regulāro reisu veikšanas atļaujas darbība izbeidzas tās derīguma termiņa beigās vai trīs mēnešus pēc tam, kad atļaujas izdevējiestāde saņem no atļaujas turētāja paziņojumu par viņa nodomu izbeigt pakalpojuma. Šādā paziņojumā iekļauj pienācīgu iemeslu pamatojumam.

2.   Ja pieprasījums pēc pakalpojuma vairs nepastāv, 1. punktā paredzētais paziņošanas periods ir viens mēnesis.

3.   Atļaujas izdevējiestāde paziņo pārējo attiecīgo dalībvalstu kompetentām iestādēm par atļaujas darbības pārtraukšanu.

4.   Atļaujas turētājs informē attiecīgā pakalpojuma izmantotājus par tā sniegšanas izbeigšanu vienu mēnesi iepriekš, izmantojot attiecīgus masu informācijas līdzekļus.

11. pants

Pārvadātāju pienākumi

1.   Izņemot force majeure gadījumus, pārvadātājs regulārajā satiksmē līdz viņam piešķirtās atļaujas derīguma termiņa beigām veic visus pasākumus, lai garantētu transporta pakalpojumus, kas atbilst nepārtrauktības, regularitātes un kapacitātes standartiem, kā arī citiem noteikumiem, ko kompetenta iestāde nosaka saskaņā ar 6. panta 3. punktu.

2.   Pārvadātājs norāda reisa maršrutu, autobusu pieturvietas, kustības grafiku, braukšanas maksas apmērus un pārvadājuma noteikumus tādā veidā, lai nodrošinātu šīs informācijas brīvu pieejamību visiem lietotājiem.

3.   Neskarot Regulu (EK) Nr. 1370/2007 ietvertos noteikumus, attiecīgām dalībvalstīm ir iespējams, vienojoties savā starpā vai ar atļaujas turētāju, izdarīt izmaiņas darbības noteikumos, kas attiecas uz regulāro satiksmi.

IV   nodaļa

Neregulāri pārvadājumi un citi pārvadājumi, kuriem nav vajadzīga atļauja

12. pants

Kontroles dokumenti

1.   Neregulārus pārvadājumus, izņemot 5. panta 3. punkta otrajā daļā minētos pārvadājumus veic saskaņā ar brauciena formulāru.

2.   Pārvadātājs, kas veic neregulārus pārvadājumus, aizpilda brauciena formulāru pirms katra brauciena.

3.   Brauciena formulārā jābūt vismaz šādai informācijai:

| a) | pārvadājuma veids; |
| --- | --- |

a)

pārvadājuma veids;

| b) | pamatmaršruts; |
| --- | --- |

b)

pamatmaršruts;

| c) | pārvadātājs (pārvadātāji), kas iesaistīti pārvadājuma veikšanā. |
| --- | --- |

c)

pārvadātājs (pārvadātāji), kas iesaistīti pārvadājuma veikšanā.

4.   Komisija nosaka brauciena formulāru un tā lietošanas veidu. Tā kā šo pasākumu, kas paredz regulu papildināt, mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tos pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

Komisija un dalībvalstis apņemas pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai ne vēlāk kā līdz 2010. gada 1. janvārim šīs regulas noteikumus par brauciena formulāru grāmatiņām saskaņotu ar noteikumiem, kuri izriet no citiem nolīgumiem ar trešām valstīm.

5.   Brauciena formulāru grāmatiņas
  efektīvi un lietotājiem draudzīgā veidā
  piegādā tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kur transporta uzņēmums ir reģistrēts, vai šo iestāžu izraudzītās struktūras.

6.   Komisija nosaka brauciena formulāru grāmatiņās un to lietošanas veidu. Tā kā šo pasākumu, kas paredz regulu papildināt, mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tos pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

7.   Speciāliem regulāriem pārvadājumiem, kas minēti 5. panta 2. punkta trešajā daļā, par kontroles dokumentu kalpo līgums vai tā notariāli apstiprināta kopija.

13. pants

Vietējas ekskursijas

Veicot starptautiskus neregulāros reisus, pārvadātājs var veikt neregulāros reisus (vietējas ekskursijas) dalībvalstī, kas nav viņa reģistrācijas vieta.

Šādus reisus paredz pasažieriem, kas ▐ pirms tam ir tā paša pārvadātāja pārvesti vienā no pirmajā punktā minētajiem starptautiskiem braucieniem, un kas jāaizved ar to pašu transportlīdzekli vai ar citu tā paša pārvadātāja vai pārvadātāju grupas transportlīdzekli.

V   nodaļa

Kabotāža

14. pants

Princips

1.   Jebkuram pārvadātājam, kurš veic pasažieru komercpārvadājumus ar autotransportu un kuram ir Kopienas licence ir atļauts ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā nodaļā, un bez jebkādas diskriminācijas attiecībā uz pārvadātāja valstspiederību vai reģistrācijas vietu veikt kabotāžas pārvadājumus, kā noteikts 15. pantā.

2.   Apliecinātai Kopienas licences kopijai jāatrodas autotransporta līdzeklī, un tā jāuzrāda, kad to prasa pilnvarots kontroles darbinieks.

15. pants

Atļauti kabotāžas pārvadājumi

Ar kabotāžas pārvadājumiem ir atļauti šādi pakalpojumi:

| a) | speciālie regulārie reisi, ja tie ietverti līgumā, kas noslēgts starp organizētāju un pārvadātāju; |
| --- | --- |

a)

speciālie regulārie reisi, ja tie ietverti līgumā, kas noslēgts starp organizētāju un pārvadātāju;

| b) | neregulārie reisi; |
| --- | --- |

b)

neregulārie reisi;

| c) | regulārie reisi, ko kā regulārus starptautiskus reisus saskaņā ar šo regulu veic pārvadātājs, kurš nav uzņēmējas dalībvalsts rezidents, izņemot pārvadājumu pakalpojumus, kas apmierina pilsētu aglomerāta un konurbācijas vajadzības un vajadzības pēc pārvadājumiem starp tām un apkārtējām teritorijām. Kabotāžas pārvadājumus neveic neatkarīgi no šādiem starptautiskiem reisiem. |
| --- | --- |

c)

regulārie reisi, ko kā regulārus starptautiskus reisus saskaņā ar šo regulu veic pārvadātājs, kurš nav uzņēmējas dalībvalsts rezidents, izņemot pārvadājumu pakalpojumus, kas apmierina pilsētu aglomerāta un konurbācijas vajadzības un vajadzības pēc pārvadājumiem starp tām un apkārtējām teritorijām. Kabotāžas pārvadājumus neveic neatkarīgi no šādiem starptautiskiem reisiem.

16. pants

Kabotāžas pārvadājumiem piemērojami noteikumi

1.   Kabotāžas pārvadājumu, kas minēti 15. pantā, veikšana, ja Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi, pakļauta normatīviem un administratīviem aktiem, kas ir spēkā uzņēmējā dalībvalstī attiecībā uz šādām jomām:

| a) | nosacījumi, kam pakļauts pārvadājuma līgums; |
| --- | --- |

a)

nosacījumi, kam pakļauts pārvadājuma līgums;

| b) | autotransporta līdzekļu svars un gabarīti; |
| --- | --- |

b)

autotransporta līdzekļu svars un gabarīti;

| c) | prasības attiecībā uz noteiktu pasažieru kategoriju pārvadāšanu, proti, skolēnu, bērnu un personu ar ierobežotu kustībspēju; |
| --- | --- |

c)

prasības attiecībā uz noteiktu pasažieru kategoriju pārvadāšanu, proti, skolēnu, bērnu un personu ar ierobežotu kustībspēju;

| d) | ▐ transportlīdzekļa vadīšanas laiks un atpūtas periodi; |
| --- | --- |

d)

▐ transportlīdzekļa vadīšanas laiks un atpūtas periodi;

| e) | transporta pakalpojumu PVN (pievienotās vērtības nodoklis); |
| --- | --- |

e)

transporta pakalpojumu PVN (pievienotās vērtības nodoklis);

| f) | darba ņēmēju norīkošana darbā kā noteikts Direktīvā 96/71/EK. |
| --- | --- |

f)

darba ņēmēju norīkošana darbā kā noteikts Direktīvā 96/71/EK.

Svars un gabarīti, kas minēti b) apakšpunktā, attiecīgā gadījumā var pārsniegt tos, kas piemērojami pārvadātāja reģistrācijas dalībvalstī, bet tie nekādos apstākļos nedrīkst pārsniegt uzņēmējas dalībvalsts noteiktos ierobežojumus iekšzemes satiksmē vai Direktīvas 96/53/EK 6. panta 1. punktā minētajos pierādījumos norādītos tehniskos parametrus.

2.   Ja Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi, kabotāžas pārvadājumi, kuri veido 15. panta c) punktā paredzēto pārvadājumu daļu, ir pakļauti normatīviem un administratīviem aktiem, kas ir spēkā uzņēmējā dalībvalstī attiecībā uz atļaujām, konkursa procedūrām, apkalpojamām līnijām, pārvadājumu regularitāti, nepārtrauktību un biežumu, kā arī maršrutiem.

3.   Uzbūves un aprīkojuma tehniskām prasībām, kas jāievēro autotransporta līdzekļiem, kurus lieto kabotāžas pārvadājumu veikšanai, jābūt tādām, kādas noteiktas autotransporta līdzekļiem, kuri ir starptautiskā transporta apritē.

4.   Dalībvalstīm 1. un 2. punktā minētie attiecīgās valsts likumi, noteikumi un administratīvie noteikumi jāpiemēro attiecībā uz ārvalstu pārvadātājiem saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas izvirzīti attiecībā uz pašu valsts pārvadātājiem, lai efektīvi novērstu jebkādu diskrimināciju attiecībā uz valstspiederības vai reģistrācijas vietu.

17. pants

Kabotāžas pārvadājumu kontroles dokumenti

1.   Kabotāžas pārvadājumus neregulāro reisu veidā veic saskaņā ar 12. pantā minēto brauciena formulāru, kam jāatrodas autotransporta līdzeklī un kas jāuzrāda, kad to pieprasa pilnvarots kontroles darbinieks.

2.   Brauciena formulārā norāda šādas ziņas:

| a) | reisa izbraukšanas punkts un galapunkts; |
| --- | --- |

a)

reisa izbraukšanas punkts un galapunkts;

| b) | izbraukšanas datums un datums, kurā beidzas reiss. |
| --- | --- |

b)

izbraukšanas datums un datums, kurā beidzas reiss.

3.   Brauciena formulāri, kā norādīts 12. pantā, tiek piegādāti brauciena formulāru grāmatiņās, ko sertificējusi kompetenta iestāde vai aģentūra pārvadātāja reģistrācijas dalībvalstī.

4.   Speciālo regulāro reisu gadījumā kontroles dokuments ir starp pārvadātāju un pārvadājuma organizētāju noslēgtais līgums vai tā apliecināta kopija.

Tomēr brauciena formulāru aizpilda ikmēneša pārskata veidā.

5.   Izlietotos brauciena formulārus nodod atpakaļ kompetentajai iestādei vai aģentūra pārvadātāja reģistrācijas dalībvalstī, saskaņā ar procedūrām, ko izstrādājusi šī iestāde vai aģentūra.

18. pants

Drošības pasākumi

1.
     
  Ja kādā ģeogrāfiskajā apgabalā kabotāžas dēļ saasinājušies vai radušies nopietni iekšzemes pārvadājumu tirgus traucējumi, dalībvalsts var iesniegt šo jautājumu izskatīšanai Komisijā, lai tā pieņemtu aizsargpasākumus, un šī dalībvalsts sniedz Komisijai nepieciešamo informāciju un paziņo tai par pasākumiem, ko iecerēts veikt attiecībā uz dalībvalsts teritorijā rezidējošiem pārvadātājiem.

2.
     
  Šā panta 1. punktā:

| — | “nopietni iekšzemes pārvadājumu tirgus traucējumi kādā ģeogrāfiskajā apgabalā” ir šim tirgum raksturīgas problēmas, kuras var izraisīt ievērojamu un, iespējams, ilgstošu piedāvājuma pārsvaru pār pieprasījumu un tādējādi apdraudēt daudzu pārvadātāju, kuri piedāvā pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus, finansiālo stabilitāti un pastāvēšanu; |
| --- | --- |

—

“nopietni iekšzemes pārvadājumu tirgus traucējumi kādā ģeogrāfiskajā apgabalā” ir šim tirgum raksturīgas problēmas, kuras var izraisīt ievērojamu un, iespējams, ilgstošu piedāvājuma pārsvaru pār pieprasījumu un tādējādi apdraudēt daudzu pārvadātāju, kuri piedāvā pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus, finansiālo stabilitāti un pastāvēšanu;

| — | “ģeogrāfiskais apgabals” ir apgabals, kas aptver visu kādas dalībvalsts teritoriju vai tās daļu, vai aptver citu dalībvalstu teritoriju vai tās daļu. |
| --- | --- |

—

“ģeogrāfiskais apgabals” ir apgabals, kas aptver visu kādas dalībvalsts teritoriju vai tās daļu, vai aptver citu dalībvalstu teritoriju vai tās daļu.

3.
     
  Komisija izskata situāciju un, apspriedusies ar 27. pantā minēto komiteju, viena mēneša laikā pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma saņemšanas nolemj, vai ir nepieciešami aizsargpasākumi, un vajadzības gadījumā tos pieņem. Pasākumi, kurus ievieš saskaņā ar šo pantu, ir spēkā ne ilgāk kā sešus mēnešus, un to piemērošanas termiņu iespējams vienu reizi pagarināt. Komisija nekavējoties paziņo dalībvalstīm un Padomei par ikvienu lēmumu, ko tā pieņēmusi saskaņā ar šo punktu.

4.
     
  Ja Komisija nolemj veikt aizsargpasākumus attiecībā uz vienu vai vairākām dalībvalstīm, kompetentajām iestādēm jāveic atbilstoši pasākumi attiecībā uz dalībvalsts teritorijā rezidējošiem pārvadātājiem, un tās informē Komisiju par šiem pasākumiem. Minētos pasākumus piemēro, vēlākais, no dienas, kad sāk piemērot Komisijas pieņemtos aizsargpasākumus.

5.
     
  Jebkura dalībvalsts 30 dienu laikā pēc 3. punktā minētā Komisijas lēmuma izziņošanas var iesniegt šo lēmumu izskatīšanai Padomē. Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt atšķirīgu lēmumu 30 dienu laikā pēc dienas, kad dalībvalsts iesniegusi jautājumu izskatīšanai, vai, ja jautājumu izskatīšanai iesniegušas vairākas dalībvalstis, pēc dienas, kad pie tās vērsusies pirmā no tām.

Uz Padomes lēmumu attiecas 3. punktā minētie termiņi. Attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāveic līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz dalībvalsts teritorijā rezidējošiem pārvadātājiem, un tās informē Komisiju par šiem pasākumiem. Ja Padome nepieņem lēmumu 1. apakšpunktā noteiktajā termiņā, Komisijas lēmums kļūst galīgs.

6.
     
  Ja Komisija uzskata, ka saskaņā ar 3. punktu pieņemtie pasākumi ir jāpagarina, tā iesniedz priekšlikumu Padomei, kura pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.

VI   nodaļa

Kontroles līdzekļi un sodi

19. pants

Transporta biļetes

1.   Pārvadātāji, kas sniedz regulāro reisu pakalpojumus, izņemot speciālus regulārus reisus, izsniedz transporta biļetes — vai nu individuālās vai kolektīvās, kuras parāda:

| a) | izbraukšanas vietu un brauciena galamērķi, kā arī attiecīgā gadījumā tiesības uz atpakaļbraucienu; |
| --- | --- |

a)

izbraukšanas vietu un brauciena galamērķi, kā arī attiecīgā gadījumā tiesības uz atpakaļbraucienu;

| b) | biļetes derīguma termiņu; |
| --- | --- |

b)

biļetes derīguma termiņu;

| c) | maksu par braucienu. |
| --- | --- |

c)

maksu par braucienu.

2.   Transporta biļeti, kas minēta 1. punktā, uzrāda pēc pilnvarota inspekcijas darbinieka pieprasījuma.

20. pants

Pārbaudes ceļā un uzņēmumos

1.   Atļauja vai kontroles dokuments atrodas transportlīdzeklī, un to uzrāda pēc pilnvarotā inspekcijas darbinieka pieprasījuma.

2.   Pārvadātāji, kas starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem izmanto autobusus, dod iespēju veikt visas pārbaudes, kuru nolūks ir nodrošināt, ka transporta pakalpojumi tiek veikti pareizi, īpaši attiecībā uz autobusu vadītāju darba un atpūtas periodiem. Saistībā ar šīs regulas īstenošanu pilnvarotiem inspekcijas darbiniekiem ir tiesības:

| a) | pārbaudīt grāmatvedības un citu dokumentāciju, kas saistīta ar transporta uzņēmuma darbību; |
| --- | --- |

a)

pārbaudīt grāmatvedības un citu dokumentāciju, kas saistīta ar transporta uzņēmuma darbību;

| b) | nokopēt uzņēmuma telpās esošas grāmatas un dokumentus vai veikt izrakstus no tiem; |
| --- | --- |

b)

nokopēt uzņēmuma telpās esošas grāmatas un dokumentus vai veikt izrakstus no tiem;

| c) | iekļūt visās transporta uzņēmuma telpās, visos objektos un transportlīdzekļos; |
| --- | --- |

c)

iekļūt visās transporta uzņēmuma telpās, visos objektos un transportlīdzekļos;

| d) | pieprasīt jebkādas informācijas uzrādīšanu, ko satur grāmatas, dokumenti vai datu bāzes. |
| --- | --- |

d)

pieprasīt jebkādas informācijas uzrādīšanu, ko satur grāmatas, dokumenti vai datu bāzes.

21. pants

Savstarpēja palīdzība

Dalībvalstis palīdz cita citai šīs regulas piemērošanā. Tās veic informācijas apmaiņu, izmantojot atbilstīgi Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai] 17. pantam izveidotos valsts kontaktpunktus.

22. pants

Kopienas licenču un atļauju anulēšana

1.   Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs ir reģistrēts, anulē 4. pantā noteikto Kopienas licenci, ja tās turētājs:

| a) | vairs neatbilst 3. panta 1. punkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

vairs neatbilst 3. panta 1. punkta nosacījumiem;

| b) | sniedzis nepatiesu informāciju par datiem, kas bijuši vajadzīgi Kopienas licences izsniegšanai. |
| --- | --- |

b)

sniedzis nepatiesu informāciju par datiem, kas bijuši vajadzīgi Kopienas licences izsniegšanai.

2.   Atļaujas izdevējiestāde anulē atļauju, ja tās turētājs vairs neatbilst nosacījumiem, uz kuru pamata atļauja izsniegta saskaņā ar šo regulu, īpaši ja to pieprasa dalībvalsts, kurā pārvadātājs ir reģistrēts. Iestāde tūlīt informē attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes.

23. pants

Reģistrācijas dalībvalsts īstenotas sankcijas par pārkāpumiem

1.   Ja ir kādā no dalībvalstīm veikti vai atklāti nopietni ▐ pārkāpumi attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem par autotransportu, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro transportlīdzekļiem un autovadītāju darba un atpūtas režīmam, kā arī ja 5. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētos paralēlos vai pagaidu satiksmes pakalpojumus sniedz bez atļaujas, tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs, kas izdarījis pārkāpumu, ir reģistrēts, brīdina un cita starpā var uzlikt šādus administratīvus sodus:

| a) | uz laiku vai pastāvīgi anulēt dažas vai visas Kopienas licences apliecinātās kopijas; |
| --- | --- |

a)

uz laiku vai pastāvīgi anulēt dažas vai visas Kopienas licences apliecinātās kopijas;

| b) | uz laiku vai pastāvīgi anulēt Kopienas licenci; |
| --- | --- |

b)

uz laiku vai pastāvīgi anulēt Kopienas licenci;

| c) | soda nauda; |
| --- | --- |

c)

soda nauda;

Šos sodus nosaka, ņemot vērā Kopienas licences turētāja izdarītā pārkāpuma smagumu un apliecināto kopiju kopskaitu, kas ir viņa rīcībā starptautiskajiem autopārvadājumiem.

2.   Saskaņā ar šo regulu dalībvalstu kompetentās iestādes
  pēc galīgā lēmuma pieņemšanas, kad pārvadātājam vairs nav juridisku iespēju to apstrīdēt
  , aizliedz pārvadātājam veikt starptautiskus pasažieru pārvadājumus to teritorijā, ja viņš nopietni pārkāpj Kopienas tiesību aktus par autotransportu, īpaši noteikumus, ko piemēro transportlīdzekļiem un autovadītāju darba un atpūtas režīmam Tās tūlīt informē attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes.

3.   
  Ja
  24. panta 1. punktā minētajā gadījumā
  konstatē nopietnu pārkāpumu
  , tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs reģistrēts, lemj par to,
  kādus sodus piemērot
  attiecīgajam pārvadātājam. Tās pēc iespējas drīzāk, vēlākais trīs mēnešu laikā kopš brīža, kad uzzināts par pārkāpumu, paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā atklāti pārkāpumi, kuri no šī panta 1. un 2. punktā paredzētajiem sodiem ir piemērotas. Ja šādus sodus nav varēts piemērot tām jānorāda to nepiemērošanas iemesli.

4.   Kompetentās iestādes ņem vērā visus sodus, kas uzlikti citā dalībvalstī, un nodrošina, ka attiecīgajam pārvadātājam piemērotie sodi kopumā ir samērīgi attiecībā uz pārkāpuma vai pārkāpumu smagumu, kas bija šo sodu uzlikšanas cēlonis.

Ar sodiem, ko uzlikušas tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs reģistrēts, pēc apspriešanās ar uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm 24. panta 1. punktā minētajā gadījumā var anulēt atļauju profesionāli veikt pasažieru autopārvadājumus.

5.   Atbilstīgi spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs reģistrēts, attiecīgo pārvadātāju var arī saukt kompetentas valsts tiesas priekšā. Tās informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes par attiecīgi pieņemtajiem lēmumiem.

6.   Dalībvalstis nodrošina, lai pārvadātājiem būtu tiesības pārsūdzēt tiesā jebkuru administratīvo sodu, kas tiem piemērots saskaņā ar šo pantu.

24. pants

Uzņēmējas dalībvalsts īstenotas sankcijas par pārkāpumiem

1.   Ja dalībvalsts kompetentās iestādes konstatējušas, ka tās teritorijā noticis nopietns pārkāpums attiecībā uz šo regulu vai Kopienas tiesību aktiem par autotransportu, kas attiecināmi uz nerezidentu pārvadātāju, tad dalībvalsts, kuras teritorijā pārkāpums atklāts, pēc iespējas drīzāk (vēlākais viena mēneša laikā kopš brīža, kad uzzināts par pārkāpumu) nosūta šādu informāciju tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā pārvadātājs reģistrēts:

| a) | pārkāpuma aprakstu, datumu un laiku; |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma aprakstu, datumu un laiku;

| b) | pārkāpuma kategoriju, veidu un smagumu; |
| --- | --- |

b)

pārkāpuma kategoriju, veidu un smagumu;

| c) | uzliktos un izpildītos sodus. |
| --- | --- |

c)

uzliktos un izpildītos sodus.

Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs reģistrēts, uzliek administratīvās sankcijas saskaņā ar 23. pantu.

2.   Neierobežojot kriminālvajāšanu, dalībvalstis var piemērot sodus nerezidentiem pārvadātājiem, kas tās teritorijā ar kabotāžas pārvadājumiem pārkāpuši šo regulu vai Kopienas vai attiecīgās valsts pārvadājumu noteikumus. Sodus piemēro bez diskriminācijas, un tās var cita starpā sastāvēt no brīdinājuma un/vai, nopietnu ▐ pārkāpumu gadījumā, no īslaicīga aizlieguma veikt kabotāžas pārvadājumus tās uzņēmējas dalībvalsts teritorijā, kur noticis pārkāpums,
  un/vai soda naudas
  .

3.   Dalībvalstis nodrošina, lai pārvadātāji tiesā varētu pārsūdzēt jebkuru administratīvo sodu, kas tiem piemērots saskaņā ar šo pantu.

25. pants

Ierakstīšana valsts reģistrā

Dalībvalstis nodrošina, lai valsts ceļu transporta uzņēmumu reģistrā būtu ievadīti Kopienas tiesību aktu par autotransportu nopietni ▐ pārkāpumi, ko veikuši tās teritorijā reģistrēti pārvadātāji un kuru rezultātā uzlikti sodi, kā arī minētajā reģistrā ievadītu jau uzliktās sankcijas, kā tas noteikts ar Regulu (EK) Nr. .../2008 [ar ko nosaka kopīgus noteikumus autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai]. Reģistrā ievadītie dati, kas attiecas uz Kopienas licences pagaidu vai pastāvīgu anulēšanu, datu bāzē jāglabā vismaz divus gadus.

VII   nodaļa

Īstenošana

26. pants

Nolīgumi starp dalībvalstīm

1.   Dalībvalstis var noslēgt divpusējus un daudzpusējus nolīgumus par to pārvadājumu turpmāku liberalizāciju, uz kuriem attiecas šī regula, īpaši attiecībā uz atļauju sistēmu un kontroles dokumentu vienkāršošanu vai atcelšanu.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par visiem nolīgumiem, kas noslēgti saskaņā ar 1. punktu.

27. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes 1985. gada 20. decembra Regulas (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (15) 18. panta 1. punktu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, 5. punkta b) apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantā izklāstītos noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā, 4. panta b) un e) apakšpunktā noteiktais termiņš ir viens mēnesis.

28. pants

Sodi

Dalībvalstis izstrādā noteikumus par sodiem, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpšanas gadījumos, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek īstenoti. Paredzētajiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. Dalībvalstis par attiecīgajiem noteikumiem paziņo Komisijai ... (16), un nekavējoties paziņo par visām turpmākām izmaiņām.

Tās nodrošina, ka visus šos pasākumus piemēro bez diskriminācijas — neatkarīgi no pārvadātāja valstspiederības vai reģistrācijas vietas.

29. pants

Ziņošana

1.   Dalībvalstis katru gadu 31. janvārī Komisijai paziņo, cik atļaujas iepriekšējā gadā izsniegtas regulāru pārvadājumu veikšanai un to regulāro pārvadājumu veikšanas atļauju kopējo skaitu, kas ir derīgas ziņojuma perioda beigās. Šo informāciju iesniedz atsevišķi par katru regulārā pārvadājuma galamērķa valsti. Dalībvalstis Komisijai paziņo arī datus par regulāriem un neregulāriem kabotāžas pārvadājumiem, ko ziņojuma periodā veikuši pārvadātāji, kas ir rezidenti.

2.   Uzņēmēju dalībvalstu kompetentās iestādes katru gadu 31. janvārī nosūta Komisijai statistikas datus par to atļauju skaitu, kas izsniegtas kabotāžas pārvadājumu veikšanai regulāro pārvadājumu veidā, kā minēts 15. panta c) punktā.

3.   Komisija nosaka tās tabulas formu, kas jālieto paziņojot 2. punktā minētos statistikas datus. Tā kā šo pasākumu mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, tos pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

4.   Ne vēlāk kā katra gada 31. janvārī dalībvalstis informē Komisiju par to pārvadātāju skaitu, kuriem iepriekšējā gada 31. decembrī ir Kopienas licence, kā arī par šo licenču apliecināto kopiju skaitu, kas atbilst šajā datumā apgrozībā esošo transportlīdzekļu skaitam.

30. pants

Grozījums Regulā (EK) Nr. 561/2006

Regulas (EK) Nr. 561/2006 8. pantā iekļauj šādu punktu:

“
  6.a
     
  Atkāpjoties no 6. punkta un turpmāk norādītajos apstākļos, vadītājs, kas sniedz neregulāru starptautisku pārvadājumu pakalpojumu, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum] (17), drīkst atlikt iknedēļas atpūtas laiku ne vairāk kā 12 reizes pēc kārtas par 24 stundām, ja tika ievērots iepriekšējais kārtējais iknedēļas atpūtas laiks, ar nosacījumu, ka:

| — | neregulāro starptautisko pārvadājumu pakalpojumu sniedz vismaz 24 stundas dalībvalstī vai ārpuskopienas valstī, kas nav tā pati valsts, kurā to sāka sniegt, un |
| --- | --- |

—

neregulāro starptautisko pārvadājumu pakalpojumu sniedz vismaz 24 stundas dalībvalstī vai ārpuskopienas valstī, kas nav tā pati valsts, kurā to sāka sniegt, un

| — | iknedēļas atpūta pēc šādas atkāpes ikreiz atbilst kārtējai iknedēļas atpūtai, kas ilgst vismaz 45 stundas; 24 stundu garo kompensācijas atpūtu izmanto vienā reizē, kamēr nav beigusies trešā nedēļa pēc atkāpes izmantošanas; šādas kompensācijas atpūtas kārtība un nosacījumi pēc vajadzības ir jāizstrādā valsts līmenī attiecīgajām ieinteresētajām personām, un |
| --- | --- |

—

iknedēļas atpūta pēc šādas atkāpes ikreiz atbilst kārtējai iknedēļas atpūtai, kas ilgst vismaz 45 stundas; 24 stundu garo kompensācijas atpūtu izmanto vienā reizē, kamēr nav beigusies trešā nedēļa pēc atkāpes izmantošanas; šādas kompensācijas atpūtas kārtība un nosacījumi pēc vajadzības ir jāizstrādā valsts līmenī attiecīgajām ieinteresētajām personām, un

| — | ja brauciens notiek nepārtraukti no plkst. 22.00 līdz plkst. 6.00, transportlīdzeklī visu laiku jābūt diviem vadītājiem vai braukšanas laiks, kas minēts 7. pantā, ir jāsamazina līdz trijām stundām, un |
| --- | --- |

—

ja brauciens notiek nepārtraukti no plkst. 22.00 līdz plkst. 6.00, transportlīdzeklī visu laiku jābūt diviem vadītājiem vai braukšanas laiks, kas minēts 7. pantā, ir jāsamazina līdz trijām stundām, un

| — | sākot no 2014. gada 1. janvāra, šādu atkāpi būs iespējams izmantot tikai tad, ja transportlīdzekļi būs aprīkoti ar reģistrācijas kontrolierīcēm atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 3821/85 IB pielikumā norādītajām prasībām. |
| --- | --- |

—

sākot no 2014. gada 1. janvāra, šādu atkāpi būs iespējams izmantot tikai tad, ja transportlīdzekļi būs aprīkoti ar reģistrācijas kontrolierīcēm atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 3821/85 IB pielikumā norādītajām prasībām.

VIII   nodaļa

VIII

nodaļa

Nobeiguma noteikumi

Nobeiguma noteikumi

31. pants

Atcelšana

Atcelšana

Regulu (EEK) Nr. 684/92 un Regulu (EK) Nr. 12/98 ir atceļ.

Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar II pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

30. pants

Stāšanās spēkā

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no
  2009. gada 1. janvāra
  .

2009. gada 1. janvāra

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

║ ..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 10, 15.1.2008., 44. lpp
  .

1

OV C 10, 15.1.2008., 44. lpp

(2)  OV C ...

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija Nostāja

(4)  OV L 74, 20.3.1992., 1. lpp. ║.

4

(5)  OV L 4, 8.1.1998., 4. lpp.

5

(6)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

6

(7)  OV L ...

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. .║

8

(9)  
  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0575.

9

Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0575.

(10)  

  OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.

10

OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.

(11)  OV L 57, 2.3.1992., 27. lpp. ║.

11

(12)  OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.

12

(13)  OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp. ║.

13

(14)  
  OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp
  .

14

OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp

(15)  OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.

15

(16)  12 mēnešu laikā no dienas, kad šī regula stājas spēkā.

16

12 mēnešu laikā no dienas, kad šī regula stājas spēkā.

(17)  
  OV L ...
  ”

17

OV L ...

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsI PIELIKUMS

EIROPAS KOPIENA

(a)

(Gaiši zils no sintētiskās papīra masas izgatavos papīrs, izmēri — DIN A4, masa — 150 g/m2 vai vairāk)

(Licences pirmā lappuse)

(Teksts valsts valodā (valodās) vai vienā no licences izsniedzējas dalībvalsts valsts valodām)

| LICENCES IZSNIEDZĒJAS DALĪBVALSTS ATŠĶIRĪBAS ZĪME (1) | KOMPETENTĀS IESTĀDES VAI ORGANIZĀCIJAS NOSAUKUMS |
| --- | --- |

LICENCES IZSNIEDZĒJAS DALĪBVALSTS ATŠĶIRĪBAS ZĪME (1)

KOMPETENTĀS IESTĀDES VAI ORGANIZĀCIJAS NOSAUKUMS

LICENCE Nr. ...

APLIECINĀTA KOPIJA Nr. ...

starptautiskiem pasažieru komercpārvadājumiem ar autobusu

Šīs licences turētājam (2) ...

...

...

ir atļauts veikt starptautiskos pasažieru komercpārvadājumus ar autotransportu Kopienas teritorijā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum]
   (3) un saskaņā ar šīs licences noteikumiem.

Piezīmes: ...

...

Šī licence ir derīga no ... līdz ...

Izsniegta ... (4)

Vispārīgie noteikumi

| 1. | Šī licence ir izsniegta, ievērojot ║ (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum]. |
| --- | --- |

1.

Šī licence ir izsniegta, ievērojot ║ (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum].

| 2. | Šo licenci komercpārvadājumu veikšanai ir izsniegusi tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā pārvadātājs reģistrēts, ievērojot to, ka šis pārvadātājs:






  a) | dalībvalstī, kur viņš reģistrēts, ir saņēmis atļauju veikt regulāros pasažieru pārvadājumus, to skaitā speciālos regulāros pārvadājumus vai neregulāros pārvadājumus ar autobusu; |
| --- | --- | --- |

2.

Šo licenci komercpārvadājumu veikšanai ir izsniegusi tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā pārvadātājs reģistrēts, ievērojot to, ka šis pārvadātājs:

a)

dalībvalstī, kur viņš reģistrēts, ir saņēmis atļauju veikt regulāros pasažieru pārvadājumus, to skaitā speciālos regulāros pārvadājumus vai neregulāros pārvadājumus ar autobusu;

| b) | atbilst nosacījumiem, kas ietverti Kopienas noteikumos par atļauju pasažieru autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai iekšzemes un starptautiskos pārvadājumos; |
| --- | --- |

b)

atbilst nosacījumiem, kas ietverti Kopienas noteikumos par atļauju pasažieru autopārvadātāju profesionālās darbības veikšanai iekšzemes un starptautiskos pārvadājumos;

| c) | atbilst tiesību aktu prasībām, ņemot vērā autovadītājiem un transportlīdzekļiem noteiktos standartus. |
| --- | --- |

c)

atbilst tiesību aktu prasībām, ņemot vērā autovadītājiem un transportlīdzekļiem noteiktos standartus.

| 3. | Šī licence dod tiesības veikt starptautiskos pasažieru komercpārvadājumus ar autobusu visā Kopienas teritorijā:






  a) | ja pārvadājuma sākuma vieta un galamērķa vieta atrodas divās dažādās dalībvalstīs, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm; |
| --- | --- | --- |

3.

Šī licence dod tiesības veikt starptautiskos pasažieru komercpārvadājumus ar autobusu visā Kopienas teritorijā:

a)

ja pārvadājuma sākuma vieta un galamērķa vieta atrodas divās dažādās dalībvalstīs, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm;

| b) | ja pārvadājums tiek veikts no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm; |
| --- | --- |

b)

ja pārvadājums tiek veikts no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm;

| c) | ja pārvadājums tiek veikts starp trešām valstīm, braucot tranzītā cauri vienas vai vairāku dalībvalstu teritorijām, |
| --- | --- |

c)

ja pārvadājums tiek veikts starp trešām valstīm, braucot tranzītā cauri vienas vai vairāku dalībvalstu teritorijām,

kā arī veikt ar šādiem pārvadājumiem saistītus tukšbraucienus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum] nosacījumiem.

Ja pārvadājumu veic no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, Regulu (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum] piemēro tās dalībvalsts teritorijā esošai brauciena daļai, kura šķērsota tranzītā. To nepiemēro brauciena daļai tās dalībvalsts teritorijā, kur pasažieri iekāpj vai izkāpj, tik ilgi, kamēr nav noslēgts nepieciešamais nolīgums starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti.

| 4. | Šo licenci var izmantot tikai tās turētājs, un to nedrīkst nodot trešām personām. |
| --- | --- |

4.

Šo licenci var izmantot tikai tās turētājs, un to nedrīkst nodot trešām personām.

| 5. | Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurās šī licence izsniegta, var to anulēt, ja pārvadātājs:






  a) | vairs neatbilst Regulas (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum] 3. panta 1. punkta nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

5.

Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurās šī licence izsniegta, var to anulēt, ja pārvadātājs:

a)

vairs neatbilst Regulas (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum] 3. panta 1. punkta nosacījumiem;

| b) | sniedzis nepatiesu informāciju par datiem, kas vajadzīgi licences izsniegšanai vai atjaunošanai; |
| --- | --- |

b)

sniedzis nepatiesu informāciju par datiem, kas vajadzīgi licences izsniegšanai vai atjaunošanai;

| c) | kādā no dalībvalstīm nopietni pārkāpis ▐ Kopienas tiesību aktus par autotransportu, jo īpaši noteikumus attiecībā uz transportlīdzekļiem un autovadītāju darba un atpūtas režīmu, vai arī bez atļaujas sniedzis Regulas (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum] 5. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētos paralēlos vai pagaidu pārvadājumus. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs, kas izdarījis pārkāpumu, ir reģistrēts, var cita starpā anulēt Kopienas licenci, vai arī uz laiku vai pastāvīgi anulēt Kopienas licences apliecinātās kopijas. |
| --- | --- |

c)

kādā no dalībvalstīm nopietni pārkāpis ▐ Kopienas tiesību aktus par autotransportu, jo īpaši noteikumus attiecībā uz transportlīdzekļiem un autovadītāju darba un atpūtas režīmu, vai arī bez atļaujas sniedzis Regulas (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum] 5. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētos paralēlos vai pagaidu pārvadājumus. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs, kas izdarījis pārkāpumu, ir reģistrēts, var cita starpā anulēt Kopienas licenci, vai arī uz laiku vai pastāvīgi anulēt Kopienas licences apliecinātās kopijas.

Šos sodus nosaka, ņemot vērā Kopienas licences turētāja izdarītā pārkāpuma smagumu un apliecināto kopiju kopskaitu, kas ir pārvadātāja rīcībā darbībai starptautiskajā transporta pakalpojumu tirgū.

| 6. | Licences oriģinālu pārvadātājs glabā savā uzņēmumā. Licences apliecinātai kopijai jāatrodas transportlīdzeklī, ar ko veic starptautisko pārvadājumu. |
| --- | --- |

6.

Licences oriģinālu pārvadātājs glabā savā uzņēmumā. Licences apliecinātai kopijai jāatrodas transportlīdzeklī, ar ko veic starptautisko pārvadājumu.

| 7. | Šī licence jāuzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarotas amatpersonas pieprasījuma. |
| --- | --- |

7.

Šī licence jāuzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarotas amatpersonas pieprasījuma.

| 8. | Licences turētājam katras dalībvalsts teritorijā jāievēro tajā spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti, īpaši attiecībā uz transportu un ceļu satiksmi. |
| --- | --- |

8.

Licences turētājam katras dalībvalsts teritorijā jāievēro tajā spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti, īpaši attiecībā uz transportu un ceļu satiksmi.

| 9. | “Regulārie pārvadājumi” ir pārvadājumi, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus ar noteiktiem laika intervāliem pa noteiktiem maršrutiem, pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās, un tie ir pieejami visiem pasažieriem, izņemot gadījumus, kad obligāti nepieciešama iepriekšēja vietu rezervēšana.
  Tas, ka pārvadājumu veikšanas nosacījumos tiek izdarītas izmaiņas, neietekmē to piederību regulāriem pārvadājumiem.
  Regulāriem pārvadājumiem nepieciešama atļauja.
  “Speciālie regulārie pārvadājumi” ir pārvadājumi, kad tikai noteiktu kategoriju pasažieri tiek pārvadāti ar noteiktiem laika intervāliem pa noteiktiem maršrutiem, pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās.
  Speciāli regulāri reisi ietver:






  a) | strādnieku pārvadāšanu no mājām uz darbu un atpakaļ; |
| --- | --- | --- |

9.

“Regulārie pārvadājumi” ir pārvadājumi, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus ar noteiktiem laika intervāliem pa noteiktiem maršrutiem, pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās, un tie ir pieejami visiem pasažieriem, izņemot gadījumus, kad obligāti nepieciešama iepriekšēja vietu rezervēšana.

Tas, ka pārvadājumu veikšanas nosacījumos tiek izdarītas izmaiņas, neietekmē to piederību regulāriem pārvadājumiem.

Regulāriem pārvadājumiem nepieciešama atļauja.

“Speciālie regulārie pārvadājumi” ir pārvadājumi, kad tikai noteiktu kategoriju pasažieri tiek pārvadāti ar noteiktiem laika intervāliem pa noteiktiem maršrutiem, pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās.

Speciāli regulāri reisi ietver:

a)

strādnieku pārvadāšanu no mājām uz darbu un atpakaļ;

| b) | skolnieku un studentu pārvadāšanu no dzīvesvietas uz mācību iestādi un atpakaļ; |
| --- | --- |

b)

skolnieku un studentu pārvadāšanu no dzīvesvietas uz mācību iestādi un atpakaļ;

Tas, ka speciālo pārvadājumu veikšanas nosacījumus var mainīt saskaņā ar izmantotāju vajadzībām, neietekmē to piederību regulāriem pārvadājumiem.

Speciālajiem regulārajiem pārvadājumiem atļauja nav vajadzīga, ja starp pārvadājumu organizētāju un pārvadātāju ir noslēgts līgums.

Paralēlu vai pagaidu pārvadājumu organizēšanai, lai apkalpotu tos pašus pasažierus, kas izmanto jau pastāvošos regulāros pārvadājumus, vajadzīga atļauja.

“Neregulārie pārvadājumi” ir pārvadājumi, kas neatbilst regulāro pārvadājumu definīcijai, speciālos regulāros pārvadājumus ieskaitot, un kuru galvenā pazīme ir tas, ka tajos tiek pārvadātas pasažieru grupas, kas ir izveidotas pēc pasūtītāja vai paša pārvadātāja iniciatīvas. Paralēlo vai pagaidu pārvadājumu organizēšanai, kas ir līdzīgi pastāvošajiem regulārajiem pārvadājumiem un apkalpo tos pašus pasažierus, vajadzīga saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [par kopējiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi autobusu pārvadājumu tirgum] III nodaļā noteikto procedūru izsniegta atļauja. Šie pārvadājumi nezaudē neregulāro pārvadājumu statusu tikai tāpēc, ka tiek veikti ar noteiktiem intervāliem.

Neregulāriem pārvadājumiem atļauja nav vajadzīga.

---

(1)  Dalībvalstu atšķirības zīmes: (B) Beļģija, ║ (BG) Bulgārija,║ (CZ) Čehija, (DK) Dānija, (D) Vācija, ║ (EST) Igaunija, (IRL) Īrija, (GR) Grieķija, (E) Spānija, (F) Francija, (I) Itālija, ║ (CY) Kipra, (LV) Latvija, (LT) Lietuva, (L) Luksemburga, ║ (H) Ungārija, (MT) Malta, (NL) Nīderlande, (A) Austrija, ║ (PL) Polija, (P) Portugāle, ║ (RO) Rumānija, ║ (SLO) Slovēnija, (SK) Slovākija, (FIN) Somija, (S) Zviedrija, (UK) Apvienotā Karaliste.

(2)  Pārvadātāja pilns vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese

(3)  OV L ...

(4)  Paraksts un tās kompetentās iestādes vai organizācijas zīmogs, ka izsniedz licenci.

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsII PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EEK) Nr. 684/92 | Regula (EK) Nr. 12/98 | Šī regula |
| --- | --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | | 1. panta 1. punkts (ar grozījumiem) |
| - | | 1. panta 4. punkts (jauns) |
| 2. panta 1.1. punkts | | 2. panta a) punkts, 5. panta 1. punkts |
| 2. panta 1.2. punkts | | 2. panta b) punkts, 5. punkta 2. punkts |
| 2. panta 1.3. punkts | | 5. panta 3. punkts |
| 2. panta 3.1. punkts | | 2. panta c) punkts, 5. panta 3. punkts |
| 2. panta 3.3. punkts | | 5. panta 3. punkts |
| 2. panta 3.4. punkts | | 5. panta 3. punkts |
| 2. panta 4. punkts | | 2. panta d) punkts, 5. panta 5. punkts |
| - | | 2. panta e), f), g) punkts; jauns |
| 3. pants | | 3. pants (ar grozījumiem), 29. pants |
| 3.a pants | | 4. pants |
| 4. pants | | 5. pants (ar grozījumiem) |
| 5. pants | | 6. pants |
| 6. pants | | 7. pants |
| 7. pants | | 8. pants (ar grozījumiem) |
| 8. pants | | 9. pants |
| 9. pants | | 10. pants (ar grozījumiem) |
| 10. pants | | 11. pants |
| 11. pants | | 12. pants |
| 12. pants | | 13. pants |
| 13. pants | | 5. panta 5. punkts (ar grozījumiem) |
| | 1. pants | 14. pants (ar grozījumiem) |
| | 2. pants | 2. pants, 5. pants |
| | 3. pants | 15. pants |
| | 4. panta 1. punkts | 16. panta 1. punkts (ar grozījumiem) |
| | 4. panta 2. punkts | 16. panta 2. punkts |
| | 4. panta 3. punkts | 16. panta 3. punkts |
| | 4. panta 4. punkts | 16. panta 4. punkts |
| | 4. panta 5. punkts | - |
| | 5. pants | 4. panta 3. punkts |
| | 6. pants | 17. pants |
| | 7. pants | 29. panta 3. punkts (ar grozījumiem) |
| | 8. pants | 27. pants (ar grozījumiem) |
| | 9. pants | - |
| | 10. pants | 27. pants (ar grozījumiem) |
| - | - | 18. pants |
| 14. pants | | 19. pants (ar grozījumiem) |
| 15. pants | | 12. pants, 20. pants |
| | 11. panta 1. punkts | 21. pants (ar grozījumiem) |
| 16. panta 1. punkts | | 22. panta 1. punkts |
| 16. panta 2. punkts | | 22. panta 2. punkts |
| 16. panta 3. punkts | | 23. panta 1. punkts (ar grozījumiem) |
| 16. panta 4. punkts | | 23. panta 2. punkts (ar grozījumiem) |
| 16. panta 5. punkts | | 25. pants |
| | | 24. panta 1. punkts (jauns) |
| | 11. panta 2. punkts | 24. panta 2. punkts |
| | 11. panta 3. punkts | 24. panta 2. punkts |
| | 11. panta 4. punkts | - |
| | 12. pants | 23. pants, 24. pants |
| | 13. pants | - |
| 16.a pants | | - |
| 17. pants | | - |
| 18. pants | | 26. pants |
| 19. pants | 14. pants | 28. pants |
| - | - | 30. pants |
| 21. pants | | 31. pants |
| 22. pants | 15. pants | 32. pants |
| I pielikums | | I pielikums |
| | | II pielikums (jauns) |

Regula (EEK) Nr. 684/92

Regula (EK) Nr. 12/98

Šī regula

1. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts (ar grozījumiem)

-

1. panta 4. punkts (jauns)

2. panta 1.1. punkts

2. panta a) punkts, 5. panta 1. punkts

2. panta 1.2. punkts

2. panta b) punkts, 5. punkta 2. punkts

2. panta 1.3. punkts

5. panta 3. punkts

2. panta 3.1. punkts

2. panta c) punkts, 5. panta 3. punkts

2. panta 3.3. punkts

5. panta 3. punkts

2. panta 3.4. punkts

5. panta 3. punkts

2. panta 4. punkts

2. panta d) punkts, 5. panta 5. punkts

-

2. panta e), f), g) punkts; jauns

3. pants

3. pants (ar grozījumiem), 29. pants

3.a pants

4. pants

4. pants

5. pants (ar grozījumiem)

5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants (ar grozījumiem)

8. pants

9. pants

9. pants

10. pants (ar grozījumiem)

10. pants

11. pants

11. pants

12. pants

12. pants

13. pants

13. pants

5. panta 5. punkts (ar grozījumiem)

1. pants

14. pants (ar grozījumiem)

2. pants

2. pants, 5. pants

3. pants

15. pants

4. panta 1. punkts

16. panta 1. punkts (ar grozījumiem)

4. panta 2. punkts

16. panta 2. punkts

4. panta 3. punkts

16. panta 3. punkts

4. panta 4. punkts

16. panta 4. punkts

4. panta 5. punkts

-

5. pants

4. panta 3. punkts

6. pants

17. pants

7. pants

29. panta 3. punkts (ar grozījumiem)

8. pants

27. pants (ar grozījumiem)

9. pants

-

10. pants

27. pants (ar grozījumiem)

-

-

18. pants

14. pants

19. pants (ar grozījumiem)

15. pants

12. pants, 20. pants

11. panta 1. punkts

21. pants (ar grozījumiem)

16. panta 1. punkts

22. panta 1. punkts

16. panta 2. punkts

22. panta 2. punkts

16. panta 3. punkts

23. panta 1. punkts (ar grozījumiem)

16. panta 4. punkts

23. panta 2. punkts (ar grozījumiem)

16. panta 5. punkts

25. pants

24. panta 1. punkts (jauns)

11. panta 2. punkts

24. panta 2. punkts

11. panta 3. punkts

24. panta 2. punkts

11. panta 4. punkts

-

12. pants

23. pants, 24. pants

13. pants

-

16.a pants

-

17. pants

-

18. pants

26. pants

19. pants

14. pants

28. pants

-

-

30. pants

21. pants

31. pants

22. pants

15. pants

32. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums (jauns)

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/122

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsPārtikas produktu higiēna ***I

P6_TA(2008)0250

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamentaun Padomes regulai, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās unnosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu(COM(2007)0090 — C6-0211/2007 — 2007/0037B(COD))

2009/C 285 E/20

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0090),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0211/2007),

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2007. gada 5. jūlija sanāksmē pieņemto lēmumu atļaut Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai un Transporta un tūrisma komitejai katrai sagatavot vienu normatīvo ziņojumu par minēto Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0143/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu attiecībā uz pārtikas produktu higiēnu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu attiecībā uz pārtikas produktu higiēnu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0037B

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 5. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
  (EK) Nr. .../2008
  , ar ko groza ▐ Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā ▐ 95. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Komisijas politika labāka regulējuma jomā, jo īpaši Komisijas paziņojumi Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats” ║ un ║ “Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā” ║, uzsver tā administratīvā sloga samazināšanas nozīmi, ko uzņēmumiem rada spēkā esošie tiesību akti, jo šāda samazināšana palīdzēs būtiski uzlabot uzņēmumu konkurētspēju un sasniegt Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus.
  ▐ |
| --- | --- |

(1)

Komisijas politika labāka regulējuma jomā, jo īpaši Komisijas paziņojumi Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats” ║ un ║ “Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā” ║, uzsver tā administratīvā sloga samazināšanas nozīmi, ko uzņēmumiem rada spēkā esošie tiesību akti, jo šāda samazināšana palīdzēs būtiski uzlabot uzņēmumu konkurētspēju un sasniegt Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus.

▐

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu
   (4) 5. panta 1. punktā visiem pārtikas uzņēmumiem prasīts izveidot, ieviest un uzturēt pastāvīgu procedūru vai procedūras, kuru pamatā ir riska analīzes un kritisko kontrolpunktu (HACCP) principi. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu
   (4) 5. panta 1. punktā visiem pārtikas uzņēmumiem prasīts izveidot, ieviest un uzturēt pastāvīgu procedūru vai procedūras, kuru pamatā ir riska analīzes un kritisko kontrolpunktu (HACCP) principi.

| (3) | Pieredze liecina, ka daži pārtikas uzņēmumi pārtikas higiēnu var nodrošināt, pareizi īstenojot Regulā (EK) Nr. 852/2004 noteiktās pārtikas higiēnas prasības un nepiedaloties HACCP sistēmā. Uzņēmumi, uz ko tas attiecas, ir mazi uzņēmumi, kuros ir mazāk nekā 10 darbinieku un kas pārsvarā ražojumus pārdod tieši gala patērētājam, piemēram maiznīcas, gaļas veikali, pārtikas veikali, tirdzniecības vietas tirgos, restorāni un bāri, kas ir mikrouzņēmumi saskaņā ar Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK attiecībā uz mikrouzņēmumu, mazu uzņēmumu un vidēja lieluma uzņēmumu definīciju (5). |
| --- | --- |

(3)

Pieredze liecina, ka daži pārtikas uzņēmumi pārtikas higiēnu var nodrošināt, pareizi īstenojot Regulā (EK) Nr. 852/2004 noteiktās pārtikas higiēnas prasības un nepiedaloties HACCP sistēmā. Uzņēmumi, uz ko tas attiecas, ir mazi uzņēmumi, kuros ir mazāk nekā 10 darbinieku un kas pārsvarā ražojumus pārdod tieši gala patērētājam, piemēram maiznīcas, gaļas veikali, pārtikas veikali, tirdzniecības vietas tirgos, restorāni un bāri, kas ir mikrouzņēmumi saskaņā ar Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK attiecībā uz mikrouzņēmumu, mazu uzņēmumu un vidēja lieluma uzņēmumu definīciju (5).

| (4) | Tādēļ ir atbilstīgi šos uzņēmumus atbrīvot no prasības Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 1. punktā, saglabājot visas pārējās šīs regulas prasības
  ▐ |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir atbilstīgi šos uzņēmumus atbrīvot no prasības Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 1. punktā, saglabājot visas pārējās šīs regulas prasības

▐

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. ▐

1. pants

| (1) | Regulā (EK) Nr. 852/2004 iekļauj šādu jaunu apsvērumu:










  “(15a) | Ir svarīgi, lai kompetentās iestādes sekmētu elastīgās pieejas īstenošanu, kas paredzēta šajā regulā, it īpaši tās 5. panta 2. punkta g) apakšpunktā un 5. punktā, jo sevišķi saistībā ar uzņēmumiem, kuri ir mikrouzņēmumi Komisijas2003. gada 6. maija Ieteikuma 2003/361/EK attiecībā uz mikrouzņēmumu, mazo un vidējo pārtikas uzņēmumu definīciju (6) nozīmē; |
| --- | --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 852/2004 iekļauj šādu jaunu apsvērumu:

“(15a)

Ir svarīgi, lai kompetentās iestādes sekmētu elastīgās pieejas īstenošanu, kas paredzēta šajā regulā, it īpaši tās 5. panta 2. punkta g) apakšpunktā un 5. punktā, jo sevišķi saistībā ar uzņēmumiem, kuri ir mikrouzņēmumi Komisijas2003. gada 6. maija Ieteikuma 2003/361/EK attiecībā uz mikrouzņēmumu, mazo un vidējo pārtikas uzņēmumu definīciju (6) nozīmē;

| (2) | Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 3. punktā pievieno šādu teikumu:
  “Neskarot citas šīs regulas prasības,
  pārtikas apritē iesaistītos tirgus dalībniekus ir iespējams atbrīvot no prasības ieviest, īstenot un uzturēt uz HACCP principiem balstītu pastāvīgu procedūru vai procedūras. Minēto atbrīvojumu var piemērot vienīgi
  uzņēmumiem
  Ieteikuma
  2003/361/EK
  izpratnē, īpaši pievēršoties mikrouzņēmumiem,
  kuru uzņēmējdarbība pārsvarā ir tieša pārtikas produktu tirdzniecība gala patērētājam,
  un ja kompetentā iestāde, pamatojoties uz regulāri veiktu riska analīzi, atzīst, ka vai nu nepastāv tādi apdraudējumi, kuri jānovērš, jālikvidē vai jāsamazina līdz pieņemamam līmenim, vai ka šīs Regulas 4. panta 2.—6. punktā minēto vispārīgo un īpašo pārtikas higiēnas prasību īstenošana ļauj regulāri un pietiekami kontrolēt konstatētos apdraudējumus. Pieprasot pierādījumus par 4. panta 2.—6. punktā minēto prasību ievērošanu, kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā pārtikas uzņēmuma veidu un lielumu.
  ” |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 3. punktā pievieno šādu teikumu:

“Neskarot citas šīs regulas prasības,
  pārtikas apritē iesaistītos tirgus dalībniekus ir iespējams atbrīvot no prasības ieviest, īstenot un uzturēt uz HACCP principiem balstītu pastāvīgu procedūru vai procedūras. Minēto atbrīvojumu var piemērot vienīgi
  uzņēmumiem
  Ieteikuma
  2003/361/EK
  izpratnē, īpaši pievēršoties mikrouzņēmumiem,
  kuru uzņēmējdarbība pārsvarā ir tieša pārtikas produktu tirdzniecība gala patērētājam,
  un ja kompetentā iestāde, pamatojoties uz regulāri veiktu riska analīzi, atzīst, ka vai nu nepastāv tādi apdraudējumi, kuri jānovērš, jālikvidē vai jāsamazina līdz pieņemamam līmenim, vai ka šīs Regulas 4. panta 2.—6. punktā minēto vispārīgo un īpašo pārtikas higiēnas prasību īstenošana ļauj regulāri un pietiekami kontrolēt konstatētos apdraudējumus. Pieprasot pierādījumus par 4. panta 2.—6. punktā minēto prasību ievērošanu, kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā pārtikas uzņēmuma veidu un lielumu.
  ”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 175, 27.7.2007., 37. lpp.

1

OV C 175, 27.7.2007., 37. lpp.

(2)  OV C ...

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija Nostāja.

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā versija
  OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.

4

Labotā versija

(5)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

5

(6)  

  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.”

6

OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.”

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/125

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsNoteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanasaizliegums lopkopībā ***I

P6_TA(2008)0251

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/22/EK par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā (COM(2007)0292 — C6-0154/2007 — 2007/0102(COD))

2009/C 285 E/21

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0292),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0154/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A6-0067/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0102

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 5. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/22/EK par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/97/EK.)

---

| 26.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/126

---

Ceturtdiena, 2008. gada 5. jūnijsVispārējās tarifa preferences laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim *

P6_TA(2008)0252

Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 964/2007 un (EK) Nr. 1100/2006 (COM(2007)0857 — C6-0051/2008 — 2007/0289(CNS))

2009/C 285 E/22

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0857),

ņemot vērā EK līguma 133. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0051/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0200/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts


  1.a apsvērums (jauns) |
| | (1a) | Vispārējo tarifa preferenču sistēma (VPS) jau kopš izveidošanas ir viens no galvenajiem ES tirdzniecības un attīstības politikas instrumentiem, kā palīdzēt jaunattīstības valstīm samazināt nabadzību, radot ieņēmumus no starptautiskās tirdzniecības, un kā veicināt šo valstu ilgtspējīgu attīstību, atbalstot rūpniecības izaugsmi un ekonomikas diversificēšanu
  . |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

1.a apsvērums (jauns)

(1a)

Vispārējo tarifa preferenču sistēma (VPS) jau kopš izveidošanas ir viens no galvenajiem ES tirdzniecības un attīstības politikas instrumentiem, kā palīdzēt jaunattīstības valstīm samazināt nabadzību, radot ieņēmumus no starptautiskās tirdzniecības, un kā veicināt šo valstu ilgtspējīgu attīstību, atbalstot rūpniecības izaugsmi un ekonomikas diversificēšanu
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

2.a apsvērums (jauns)

| (2a) | ES attīstības politikas un līdz ar to VPS galvenais mērķis ir, izmantojot jaunattīstības valstu ekonomiku lielāku diversifikāciju un plašāku iesaistīšanos globālajā tirdzniecībā, veicināt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, nabadzības izskaušanu, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību jaunattīstības valstīs. |
| --- | --- |

(2a)

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

6.a apsvērums (jauns)

| (6a) | Lai palielinātu VPS izmantošanas līmeni un efektivitāti un dotu jaunattīstības valstīm iespēju gūt labumu no starptautiskās tirdzniecības un preferenču režīma, Eiropas Savienībai būtu jācenšas sniegt atbilstošu tehnisko palīdzību šīm valstīm, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm. |
| --- | --- |

(6a)

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

8.a apsvērums (jauns)

| (8a) | Būtu jāsniedz tehnisks atbalsts, lai īstenotu konvencijas, kas minētas ilgtspējīgas attīstības un labas valsts pārvaldības īpašas veicināšanas režīmā
  . |
| --- | --- |

(8a)

Būtu jāsniedz tehnisks atbalsts, lai īstenotu konvencijas, kas minētas ilgtspējīgas attīstības un labas valsts pārvaldības īpašas veicināšanas režīmā
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

10.a apsvērums (jauns)

| (10a) | Jaunattīstības valstīm, kuras atbilst īpašā ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīma atbilstības kritērijiem, pēc 2008. gada 31. oktobra būtu jāgūst labums no papildu tarifa preferencēm, tiklīdz tās atbilst minētajiem kritērijiem. Komisijai par jaunajiem pieprasījumiem būtu jālemj reizi gadā. |
| --- | --- |

(10a)

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums— grozījumu tiesību akts

15. apsvērums

| (15) | Joprojām jābūt atceltiem tiem tarifu nodokļiem, kurus piemēro zema riska ražojumiem, savukārt
  uz nodokļiem
  , ko piemēro paaugstināta riska ražojumiem,
  jāattiecina tarifu samazināšana
  , lai nodrošinātu apmierinošu izmantojuma līmeni, vienlaikus ņemot vērā situāciju attiecīgajās Kopienas nozarēs. |
| --- | --- |

(15)

Joprojām jābūt atceltiem tiem tarifu nodokļiem, kurus piemēro zema riska ražojumiem, savukārt
  uz nodokļiem
  , ko piemēro paaugstināta riska ražojumiem,
  jāattiecina tarifu samazināšana
  , lai nodrošinātu apmierinošu izmantojuma līmeni, vienlaikus ņemot vērā situāciju attiecīgajās Kopienas nozarēs.

| (15) | Joprojām jābūt atceltiem tiem tarifu nodokļiem, kurus piemēro zema riska ražojumiem, savukārt
  nodokļi
  , ko piemēro paaugstināta riska ražojumiem,
  jāpielāgo tā
  , lai nodrošinātu apmierinošu izmantojuma līmeni, vienlaikus ņemot vērā situāciju attiecīgajās Kopienas nozarēs. |
| --- | --- |

(15)

Joprojām jābūt atceltiem tiem tarifu nodokļiem, kurus piemēro zema riska ražojumiem, savukārt
  nodokļi
  , ko piemēro paaugstināta riska ražojumiem,
  jāpielāgo tā
  , lai nodrošinātu apmierinošu izmantojuma līmeni, vienlaikus ņemot vērā situāciju attiecīgajās Kopienas nozarēs.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

15.a apsvērums (jauns)

| (15a) | Lai novērstu “preferenču eroziju”, Komisijai būtu jāapsver iespēja nākamajā regulā ražojumus no paaugstināta riska kategorijas pārcelt uz zema riska kategoriju. |
| --- | --- |

(15a)

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

19. apsvērums

| (19) | Kopienas tirdzniecības politikas konsekvences labad saņēmējvalstij nav jāgūst labums gan no Kopienas sistēmas, gan no brīvās tirdzniecības nolīguma, ja minētais nolīgums paredz vismaz tās visas preferences, kuras minētajai valstij nodrošina pašreizējā sistēma. |
| --- | --- |

(19)

Kopienas tirdzniecības politikas konsekvences labad saņēmējvalstij nav jāgūst labums gan no Kopienas sistēmas, gan no brīvās tirdzniecības nolīguma, ja minētais nolīgums paredz vismaz tās visas preferences, kuras minētajai valstij nodrošina pašreizējā sistēma.

| (19) | Kopienas tirdzniecības politikas konsekvences labad saņēmējvalstij nebūtu jāgūst labums gan no Kopienas sistēmas, gan no brīvās tirdzniecības nolīguma, ja minētais nolīgums paredz
  , reāli īsteno un attiecīgā gadījumā nostiprina
  vismaz tās visas preferences, kuras minētajai valstij nodrošina pašreizējā sistēma. |
| --- | --- |

(19)

Kopienas tirdzniecības politikas konsekvences labad saņēmējvalstij nebūtu jāgūst labums gan no Kopienas sistēmas, gan no brīvās tirdzniecības nolīguma, ja minētais nolīgums paredz
  , reāli īsteno un attiecīgā gadījumā nostiprina
  vismaz tās visas preferences, kuras minētajai valstij nodrošina pašreizējā sistēma.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

21.a apsvērums (jauns)

| (21a) | Izcelsmes noteikumi būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā starpreģionālo un pasaules kumulāciju un iespēju valstij izmantot preferenču režīmu saskaņā ar VPS, VPS+ vai iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” (VII), pat ja tā nav eksporta gala saņēmēja, ar nosacījumu, ka attiecīgajā valstī attiecīgajiem ražojumiem tiek pievienota ievērojama vērtība. Saistībā ar šo pārskatīšanu būtu jāsvītro arī prasība par noteiktu ražojumu dubultu pārveidošanu. |
| --- | --- |

(21a)

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

21.b apsvērums (jauns)

| (21b) | Komisijai būtu prioritārā kārtā jācenšas Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) panākt vienošanos par izcelsmes noteikumu saskaņošanu, lai preferenču režīmu attiecinātu uz jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm. |
| --- | --- |

(21b)

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

21.c apsvērums (jauns)

| (21c) | Saskaņā ar ĀKK un ES partnerības nolīguma 37. panta 6. punktu Komisija ir apņēmusies meklēt visus iespējamos risinājumus, lai valstis, kas nav vismazāk attīstītās valstis un kas nav noslēgušas ekonomiskās partnerības nolīgumu, varētu gūt labumu no tirdzniecības sistēmas, kura piedāvā vismaz tādas tirdzniecības preferences, kas ir līdzvērtīgas Kotonū nolīgumā noteiktajām. |
| --- | --- |

(21c)

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

3. pants — 1.a punkts (jauns)

| 1.a | Pamatojoties uz pēdējiem salīdzināmiem un pielāgotiem datiem, kas pieejami šīs regulas pieņemšanas laikā, Komisija nosaka, kuras saņēmējvalstis atbilst šā panta 1. punkta kritērijiem. |
| --- | --- |

1.a

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

3. pants — 1.b punkts (jauns)

| 1.b | Katru gadu Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par saņēmējvalstīm, kas atbilst šā panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

1.b

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

3. pants — 2. punkts

| 2. | Ja saņēmējvalsts gūst labumu no preferenciālas komercvienošanās, kas noslēgta ar Kopienu un
  kas aptver
  vismaz visas tās preferences, kuras šai valstij sniedz pašreizējā sistēma
  , to svītro no saņēmējvalstu saraksta
  . |
| --- | --- |

2.

Ja saņēmējvalsts gūst labumu no preferenciālas komercvienošanās, kas noslēgta ar Kopienu un
  kas aptver
  vismaz visas tās preferences, kuras šai valstij sniedz pašreizējā sistēma
  , to svītro no saņēmējvalstu saraksta
  .

| 2. | Ja saņēmējvalsts gūst labumu no preferenciālas komercvienošanās ar Kopienu,
  komercvienošanās gūst virsroku pār sistēmas piemērošanu ar nosacījumu, ka minētā vienošanās reāli īsteno un attiecīgā gadījumā nostiprina
  vismaz visas tās preferences, kuras šai valstij sniedz pašreizējā sistēma.
  Komercvienošanās ar Kopienu nav šķērslis tam, lai piemērotu īpašo veicināšanas režīmu, kas paredzēts 7. līdz 10. pantā. |
| --- | --- |

2.

Ja saņēmējvalsts gūst labumu no preferenciālas komercvienošanās ar Kopienu,
  komercvienošanās gūst virsroku pār sistēmas piemērošanu ar nosacījumu, ka minētā vienošanās reāli īsteno un attiecīgā gadījumā nostiprina
  vismaz visas tās preferences, kuras šai valstij sniedz pašreizējā sistēma.
  Komercvienošanās ar Kopienu nav šķērslis tam, lai piemērotu īpašo veicināšanas režīmu, kas paredzēts 7. līdz 10. pantā.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

3. pants — 3. punkts

| 3. | Komisija informē
  saņēmējvalsti par tās svītrošanu no attiecīgo saņēmējvalstu saraksta
  . |
| --- | --- |

3.

Komisija informē
  saņēmējvalsti par tās svītrošanu no attiecīgo saņēmējvalstu saraksta
  .

| 3. | Ja valsts tiek svītrota no attiecīgo saņēmējvalstu saraksta,
  Komisija informē
  par to attiecīgo valsti un Eiropas Parlamentu
  . |
| --- | --- |

3.

Ja valsts tiek svītrota no attiecīgo saņēmējvalstu saraksta,
  Komisija informē
  par to attiecīgo valsti un Eiropas Parlamentu
  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

3. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3.a | Lai uzlabotu sistēmas ietekmi, Komisija jaunattīstības valstīm un jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm sniedz atbilstošu tehnisko palīdzību, lai nodrošinātu institucionālo un regulatīvo kapacitāti, kas vajadzīga, lai gūtu labumu no starptautiskās tirdzniecības un VPS. |
| --- | --- |

3.a

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

5. pants — 2. punkts

| 2. | Regulas 1. panta 2. punktā minētā režīma izpratnē ražojumu izcelsmes noteikumi, kas skar ražojumu izcelsmes jēdziena definīciju, procedūras un attiecīgās administratīvās sadarbības metodes, ir izklāstītas Regulā (EEK) Nr. 2454/93. |
| --- | --- |

2.

Regulas 1. panta 2. punktā minētā režīma izpratnē ražojumu izcelsmes noteikumi, kas skar ražojumu izcelsmes jēdziena definīciju, procedūras un attiecīgās administratīvās sadarbības metodes, ir izklāstītas Regulā (EEK) Nr. 2454/93.

| 2. | Regulas 1. panta 2. punktā minētā režīma izpratnē ražojumu izcelsmes noteikumi, kas skar ražojumu izcelsmes jēdziena definīciju, procedūras un attiecīgās administratīvās sadarbības metodes, ir izklāstītas Regulā (EEK) Nr. 2454/93.
  Izcelsmes noteikumu formu, saturu un procedūras regulāri pārskata, lai novērtētu to ietekmi uz VPS izmantojuma līmeni un nodrošinātu labāku atbilstību mērķim veicināt ekonomisko attīstību
  . |
| --- | --- |

2.

Regulas 1. panta 2. punktā minētā režīma izpratnē ražojumu izcelsmes noteikumi, kas skar ražojumu izcelsmes jēdziena definīciju, procedūras un attiecīgās administratīvās sadarbības metodes, ir izklāstītas Regulā (EEK) Nr. 2454/93.
  Izcelsmes noteikumu formu, saturu un procedūras regulāri pārskata, lai novērtētu to ietekmi uz VPS izmantojuma līmeni un nodrošinātu labāku atbilstību mērķim veicināt ekonomisko attīstību
  .

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

5. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3.a | Komisija PTO darbā prioritāti piešķir tam, lai saskaņotu izcelsmes noteikumus, ar kuriem tiek noteikts preferenču režīms jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm. |
| --- | --- |

3.a

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

7. pants — 3.a punkts (jauns)

| 3.a | Tehnisko palīdzību sniedz arī, lai palīdzētu kritērijiem atbilstošām jaunattīstības valstīm ievērot ratifikācijas un efektīvas ieviešanas prasības, kas noteiktas jaunajā īpašajā ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīmā. |
| --- | --- |

3.a

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

8. pants — 3. punkts

| 3. | Komisija pastāvīgi pārskata to konvenciju ratifikācijas statusu un faktisku īstenošanu, kas uzskaitītas III pielikumā. Komisija pirms šīs regulas piemērošanas posma beigām un nākamās regulas apspriešanas laikā iesniedz Padomei ziņojumu par šādu konvenciju ratifikācijas statusu
  un arī
  uzraudzības iestāžu ieteikumus. |
| --- | --- |

3.

Komisija pastāvīgi pārskata to konvenciju ratifikācijas statusu un faktisku īstenošanu, kas uzskaitītas III pielikumā. Komisija pirms šīs regulas piemērošanas posma beigām un nākamās regulas apspriešanas laikā iesniedz Padomei ziņojumu par šādu konvenciju ratifikācijas statusu
  un arī
  uzraudzības iestāžu ieteikumus.

| 3. | Komisija pastāvīgi pārskata to konvenciju ratifikācijas statusu un faktisku īstenošanu, kas uzskaitītas III pielikumā. Komisija pirms šīs regulas piemērošanas posma beigām un nākamās regulas apspriešanas laikā iesniedz
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei ziņojumu par šādu konvenciju ratifikācijas statusu
  un īstenošanu katrā valsti, kas gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma. Attiecīgā gadījumā Komisija iekļauj
  uzraudzības iestāžu ieteikumus
  par to, vai konvencijas efektīvas īstenošanas labad konkrētajai valstij jāveic papildu pasākumi.




  Ziņojumā Komisija arī novērtē īpašā veicināšanas režīma efektivitāti noteiktā mērķa sasniegšanā un attiecīgā gadījumā iesaka III pielikuma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

3.

Komisija pastāvīgi pārskata to konvenciju ratifikācijas statusu un faktisku īstenošanu, kas uzskaitītas III pielikumā. Komisija pirms šīs regulas piemērošanas posma beigām un nākamās regulas apspriešanas laikā iesniedz
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei ziņojumu par šādu konvenciju ratifikācijas statusu
  un īstenošanu katrā valsti, kas gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma. Attiecīgā gadījumā Komisija iekļauj
  uzraudzības iestāžu ieteikumus
  par to, vai konvencijas efektīvas īstenošanas labad konkrētajai valstij jāveic papildu pasākumi.

Ziņojumā Komisija arī novērtē īpašā veicināšanas režīma efektivitāti noteiktā mērķa sasniegšanā un attiecīgā gadījumā iesaka III pielikuma pārskatīšanu.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

9. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | valsts vai teritorija, kas uzskaitīta I pielikumā, ir iesniegusi attiecīgu pieprasījumu līdz 2008. gada 31. oktobrim, un |
| --- | --- |

(a)

valsts vai teritorija, kas uzskaitīta I pielikumā, ir iesniegusi attiecīgu pieprasījumu līdz 2008. gada 31. oktobrim, un

| (a) | valsts vai teritorija, kas uzskaitīta I pielikumā, ir iesniegusi attiecīgu pieprasījumu līdz 2008. gada 31. oktobrim,
  vai valstis vai teritorijas, kas atbilst 8. panta 1. un 2. punktā noteiktajiem kritērijiem, pēc minētā datuma reizi gadā,
  un |
| --- | --- |

(a)

valsts vai teritorija, kas uzskaitīta I pielikumā, ir iesniegusi attiecīgu pieprasījumu līdz 2008. gada 31. oktobrim,
  vai valstis vai teritorijas, kas atbilst 8. panta 1. un 2. punktā noteiktajiem kritērijiem, pēc minētā datuma reizi gadā,
  un

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

10. pants – 1. punkts

| 1. | Komisija novērtē pieprasījumu kopā ar 9. panta 2. punktā minēto informāciju. Komisija, pārbaudot pieprasījumu, ņem vērā visu attiecīgo starptautisko organizāciju un aģentūru konstatējumus. Komisija var uzdot pieprasītājai valstij jautājumus, ko tā uzskata par svarīgiem, un saņemto informāciju
  pārbaudīt
  kopā ar pieprasītāju valsti vai visiem pārējiem attiecīgiem avotiem. |
| --- | --- |

1.

Komisija novērtē pieprasījumu kopā ar 9. panta 2. punktā minēto informāciju. Komisija, pārbaudot pieprasījumu, ņem vērā visu attiecīgo starptautisko organizāciju un aģentūru konstatējumus. Komisija var uzdot pieprasītājai valstij jautājumus, ko tā uzskata par svarīgiem, un saņemto informāciju
  pārbaudīt
  kopā ar pieprasītāju valsti vai visiem pārējiem attiecīgiem avotiem.

| 1. | Komisija novērtē pieprasījumu kopā ar 9. panta 2. punktā minēto informāciju. Komisija, pārbaudot pieprasījumu, ņem vērā visu attiecīgo starptautisko organizāciju un aģentūru konstatējumus. Komisija var uzdot pieprasītājai valstij jautājumus, ko tā uzskata par svarīgiem, un saņemto informāciju
  tā pārbauda
  kopā ar pieprasītāju valsti vai visiem pārējiem attiecīgiem avotiem
  , tostarp Eiropas Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, piemēram, sociālajiem partneriem
  . |
| --- | --- |

1.

Komisija novērtē pieprasījumu kopā ar 9. panta 2. punktā minēto informāciju. Komisija, pārbaudot pieprasījumu, ņem vērā visu attiecīgo starptautisko organizāciju un aģentūru konstatējumus. Komisija var uzdot pieprasītājai valstij jautājumus, ko tā uzskata par svarīgiem, un saņemto informāciju
  tā pārbauda
  kopā ar pieprasītāju valsti vai visiem pārējiem attiecīgiem avotiem
  , tostarp Eiropas Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, piemēram, sociālajiem partneriem
  .

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

10. pants — 3. punkts

| 3. | Komisija informē pieprasītāju valsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 2. punktu. Ja valstij piešķir īpašo veicināšanas režīmu, tai tiek paziņota diena, kad minētais lēmums stājas spēkā. Komisija līdz 2008. gada 15. decembrim publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskaitot valstis, kuras gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. |
| --- | --- |

3.

Komisija informē pieprasītāju valsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 2. punktu. Ja valstij piešķir īpašo veicināšanas režīmu, tai tiek paziņota diena, kad minētais lēmums stājas spēkā. Komisija līdz 2008. gada 15. decembrim publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskaitot valstis, kuras gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai.

| 3. | Komisija informē pieprasītāju valsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 2. punktu. Ja valstij piešķir īpašo veicināšanas režīmu, tai tiek paziņota diena, kad minētais lēmums stājas spēkā. Komisija līdz 2008. gada 15. decembrim publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu
  , ko atjauno reizi gadā
  , uzskaitot valstis, kuras gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. |
| --- | --- |

3.

Komisija informē pieprasītāju valsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 2. punktu. Ja valstij piešķir īpašo veicināšanas režīmu, tai tiek paziņota diena, kad minētais lēmums stājas spēkā. Komisija līdz 2008. gada 15. decembrim publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu
  , ko atjauno reizi gadā
  , uzskaitot valstis, kuras gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

10. pants — 4. punkts

| 4. | Ja pieprasītājai valstij īpašais veicināšanas režīms netiek piešķirts, Komisija iemeslus izskaidro
  , ja minētā valsts to pieprasa
  . |
| --- | --- |

4.

Ja pieprasītājai valstij īpašais veicināšanas režīms netiek piešķirts, Komisija iemeslus izskaidro
  , ja minētā valsts to pieprasa
  .

| 4. | Ja pieprasītājai valstij īpašais veicināšanas režīms netiek piešķirts, Komisija iemeslus izskaidro
  un par tiem informē pieprasītāju valsti un Eiropas Parlamentu
  . |
| --- | --- |

4.

Ja pieprasītājai valstij īpašais veicināšanas režīms netiek piešķirts, Komisija iemeslus izskaidro
  un par tiem informē pieprasītāju valsti un Eiropas Parlamentu
  .

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

17. panta - 1. punkts (jauns)

| -1. | Komisija pastāvīgi uzrauga saņēmējvalstu saistību ievērošanu un to, vai nav īstenojies kāds no 15. panta 1. un 2. punktā un 16. panta 1. un 2. punktā paredzētajiem preferenču režīma pagaidu atcelšanas nosacījumiem. Tā publicē ikgadēju ziņojumu par pagaidu atcelšanu un nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

-1.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

17. pants — 1. punkts

| 1. | Ja Komisija vai kāda no dalībvalstīm saņem ziņas, kas var attaisnot pagaidu atcelšanu, un ja Komisija vai kāda no dalībvalstīm uzskata, ka ir pietiekams pamats sākt izmeklēšanu, tā informē Komiteju un pieprasa konsultācijas. Konsultācijas notiek viena mēneša laikā. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisija vai kāda no dalībvalstīm saņem ziņas, kas var attaisnot pagaidu atcelšanu, un ja Komisija vai kāda no dalībvalstīm uzskata, ka ir pietiekams pamats sākt izmeklēšanu, tā informē Komiteju un pieprasa konsultācijas. Konsultācijas notiek viena mēneša laikā.

| 1. | Ja
  Eiropas Parlaments,
  Komisija vai kāda no dalībvalstīm saņem ziņas, kas var attaisnot pagaidu atcelšanu, un ja
  Eiropas Parlaments,
  Komisija vai kāda no dalībvalstīm uzskata, ka ir pietiekams pamats sākt izmeklēšanu, tā informē Komiteju
  un Eiropas Parlamentu
  un pieprasa konsultācijas. Konsultācijas notiek viena mēneša laikā. |
| --- | --- |

1.

Ja
  Eiropas Parlaments,
  Komisija vai kāda no dalībvalstīm saņem ziņas, kas var attaisnot pagaidu atcelšanu, un ja
  Eiropas Parlaments,
  Komisija vai kāda no dalībvalstīm uzskata, ka ir pietiekams pamats sākt izmeklēšanu, tā informē Komiteju
  un Eiropas Parlamentu
  un pieprasa konsultācijas. Konsultācijas notiek viena mēneša laikā.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

17. pants — 2. punkts

| 2. | Pēc konsultācijām Komisija saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto procedūru viena mēneša laikā var lemt par izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

2.

Pēc konsultācijām Komisija saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto procedūru viena mēneša laikā var lemt par izmeklēšanas sākšanu.

| 2. | Pēc konsultācijām Komisija saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto procedūru viena mēneša laikā var lemt par izmeklēšanas sākšanu.
  Attiecībā uz iemesliem, kas minēti 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā, Komisija automātiski uzsāk izmeklēšanu visos gadījumos, kad SDO standartu piemērošanas komiteja paredz “īpašu punktu” saņēmējvalstij, kura neievēro pamatnoteikumus darba attiecību jomā. |
| --- | --- |

2.

Pēc konsultācijām Komisija saskaņā ar 27. panta 5. punktā minēto procedūru viena mēneša laikā var lemt par izmeklēšanas sākšanu.
  Attiecībā uz iemesliem, kas minēti 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā, Komisija automātiski uzsāk izmeklēšanu visos gadījumos, kad SDO standartu piemērošanas komiteja paredz “īpašu punktu” saņēmējvalstij, kura neievēro pamatnoteikumus darba attiecību jomā.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

18. pants — 3. pants

| 3. | Komisija meklē visu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu, ietverot pieejamos novērtējumus, komentārus, lēmumus, ieteikumus un secinājumus, ko piedāvā ANO, ILO un citu kompetentu starptautisku iestāžu attiecīgās uzraudzības organizācijas. Tās kalpo par izejas punktu, lai izpētītu, vai pagaidu atcelšana ir pamatota 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā iemesla dēļ. Komisija var pārbaudīt no ražotājiem un attiecīgās saņēmējvalsts saņemto informāciju. |
| --- | --- |

3.

Komisija meklē visu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu, ietverot pieejamos novērtējumus, komentārus, lēmumus, ieteikumus un secinājumus, ko piedāvā ANO, ILO un citu kompetentu starptautisku iestāžu attiecīgās uzraudzības organizācijas. Tās kalpo par izejas punktu, lai izpētītu, vai pagaidu atcelšana ir pamatota 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā iemesla dēļ. Komisija var pārbaudīt no ražotājiem un attiecīgās saņēmējvalsts saņemto informāciju.

| 3. | Komisija meklē visu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu, ietverot pieejamos novērtējumus, komentārus, lēmumus, ieteikumus un secinājumus, ko piedāvā
  citas Eiropas iestādes un
  ANO, ILO un citu kompetentu starptautisku iestāžu attiecīgās uzraudzības organizācijas. Tās kalpo par izejas punktu, lai izpētītu, vai pagaidu atcelšana ir pamatota 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā iemesla dēļ. Komisija var pārbaudīt no ražotājiem
  , pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem (tostarp sociālajiem partneriem)
  un attiecīgās saņēmējvalsts saņemto informāciju. |
| --- | --- |

3.

Komisija meklē visu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu, ietverot pieejamos novērtējumus, komentārus, lēmumus, ieteikumus un secinājumus, ko piedāvā
  citas Eiropas iestādes un
  ANO, ILO un citu kompetentu starptautisku iestāžu attiecīgās uzraudzības organizācijas. Tās kalpo par izejas punktu, lai izpētītu, vai pagaidu atcelšana ir pamatota 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā iemesla dēļ. Komisija var pārbaudīt no ražotājiem
  , pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem (tostarp sociālajiem partneriem)
  un attiecīgās saņēmējvalsts saņemto informāciju.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

19. pants — 1. punkts

| 1. | Komisija iesniedz Komitejai ziņojumu par sava darba rezultātiem. |
| --- | --- |

1.

Komisija iesniedz Komitejai ziņojumu par sava darba rezultātiem.

| 1. | Komisija iesniedz komitejai
  un Eiropas Parlamentam
  ziņojumu par sava darba rezultātiem. |
| --- | --- |

1.

Komisija iesniedz komitejai
  un Eiropas Parlamentam
  ziņojumu par sava darba rezultātiem.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

19. pants — 4. punkts

| 4. | Ja Komisija uzskata pagaidu atcelšanu par vajadzīgu, tā iesniedz atbilstīgu priekšlikumu Padomei, kura ar kvalificētu balsu vairākumu par to lemj divu mēnešu laikā. Šā panta 3. punktā minētajos gadījumos Komisija šajā punktā minētā laikposma beigās iesniedz savu priekšlikumu. |
| --- | --- |

4.

Ja Komisija uzskata pagaidu atcelšanu par vajadzīgu, tā iesniedz atbilstīgu priekšlikumu Padomei, kura ar kvalificētu balsu vairākumu par to lemj divu mēnešu laikā. Šā panta 3. punktā minētajos gadījumos Komisija šajā punktā minētā laikposma beigās iesniedz savu priekšlikumu.

| 4. | Ja Komisija uzskata pagaidu atcelšanu par vajadzīgu, tā
  pēc Eiropas Parlamenta informēšanas
  iesniedz atbilstīgu priekšlikumu Padomei, kura ar kvalificētu balsu vairākumu par to lemj divu mēnešu laikā. Šā panta 3. punktā minētajos gadījumos Komisija šajā punktā minētā laikposma beigās iesniedz savu priekšlikumu. |
| --- | --- |

4.

Ja Komisija uzskata pagaidu atcelšanu par vajadzīgu, tā
  pēc Eiropas Parlamenta informēšanas
  iesniedz atbilstīgu priekšlikumu Padomei, kura ar kvalificētu balsu vairākumu par to lemj divu mēnešu laikā. Šā panta 3. punktā minētajos gadījumos Komisija šajā punktā minētā laikposma beigās iesniedz savu priekšlikumu.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

20. pants — 7. punkts

| 7. | Ja ārkārtas apstākļi, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšanu padara neiespējamu, Komisija pēc Komitejas informēšanas veic jebkuru aizsargpasākumu, kurš ir absolūti vajadzīgs. |
| --- | --- |

7.

Ja ārkārtas apstākļi, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšanu padara neiespējamu, Komisija pēc Komitejas informēšanas veic jebkuru aizsargpasākumu, kurš ir absolūti vajadzīgs.

| 7. | Ja ārkārtas apstākļi, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšanu padara neiespējamu, Komisija pēc Komitejas
  un Eiropas Parlamenta
  informēšanas veic tādu aizsargpasākumu, kāds ir absolūti nepieciešams. |
| --- | --- |

7.

Ja ārkārtas apstākļi, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšanu padara neiespējamu, Komisija pēc Komitejas
  un Eiropas Parlamenta
  informēšanas veic tādu aizsargpasākumu, kāds ir absolūti nepieciešams.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

21. pants

Ja to produktu ievešana, kas iekļauti Līguma I pielikumā, izraisa vai draud izraisīt nopietnus Kopienas tirgu, jo īpaši viena vai vairāku attālāko reģionu tirgu, vai to regulēšanas mehānismu darbības traucējumus, Komisija pēc dalībvalsts vai pēc savas iniciatīvas var atcelt preferenču režīma piemērošanu attiecīgajiem ražojumiem pēc tam, kad ir konsultējusies ar attiecīgās kopējā tirgus organizācijas pārvaldības komiteju.

Ja to produktu ievešana, kas iekļauti Līguma I pielikumā, izraisa vai draud izraisīt nopietnus Kopienas tirgu, jo īpaši viena vai vairāku attālāko reģionu tirgu, vai to regulēšanas mehānismu darbības traucējumus, Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts
  vai Eiropas Parlamenta

  pieprasījuma var atcelt preferenču režīma piemērošanu attiecīgajiem ražojumiem pēc tam, kad ir konsultējusies ar attiecīgās kopējā tirgus organizācijas pārvaldības komiteju.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

22. pants — 1. punkts

| 1. | Komisija informē attiecīgo saņēmējvalsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 20. vai 21. pantu, pirms tā stāšanās spēkā. Komisija par to paziņo arī Padomei un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.

Komisija informē attiecīgo saņēmējvalsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 20. vai 21. pantu, pirms tā stāšanās spēkā. Komisija par to paziņo arī Padomei un dalībvalstīm.

| 1. | Komisija tiklīdz iespējams informē attiecīgo saņēmējvalsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 20. vai 21. pantu, pirms tā stāšanās spēkā. Komisija par to paziņo arī
  Eiropas Parlamentam,
  Padomei un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.

Komisija tiklīdz iespējams informē attiecīgo saņēmējvalsti par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 20. vai 21. pantu, pirms tā stāšanās spēkā. Komisija par to paziņo arī
  Eiropas Parlamentam,
  Padomei un dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

22. pants — 2. punkts

| 2. | Jebkura dalībvalsts viena mēneša laikā var iesniegt saskaņā ar 20. vai 21. punktu pieņemtu lēmumu Padomei izskatīšanai. Padome viena mēneša laikā ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt citu lēmumu. |
| --- | --- |

2.

Jebkura dalībvalsts viena mēneša laikā var iesniegt saskaņā ar 20. vai 21. punktu pieņemtu lēmumu Padomei izskatīšanai. Padome viena mēneša laikā ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt citu lēmumu.

| 2. | Jebkura dalībvalsts
  vai Eiropas Parlaments
  viena mēneša laikā var iesniegt saskaņā ar 20. vai 21. pantu pieņemtu lēmumu Padomei izskatīšanai. Padome viena mēneša laikā ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt citu lēmumu.
  Attiecīgā gadījumā Padome informē pieprasītāju valsti un Eiropas Parlamentu par savu lēmumu. |
| --- | --- |

2.

Jebkura dalībvalsts
  vai Eiropas Parlaments
  viena mēneša laikā var iesniegt saskaņā ar 20. vai 21. pantu pieņemtu lēmumu Padomei izskatīšanai. Padome viena mēneša laikā ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt citu lēmumu.
  Attiecīgā gadījumā Padome informē pieprasītāju valsti un Eiropas Parlamentu par savu lēmumu.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

25. pants — e) apakšpunkts

| (e) | sakarā ar saņēmējvalstu saraksta izveidošanu vēlākais līdz 2008. gada 15. decembrim saskaņā ar 10. pantu. |
| --- | --- |

(e)

sakarā ar saņēmējvalstu saraksta izveidošanu vēlākais līdz 2008. gada 15. decembrim saskaņā ar 10. pantu.

| (e) | sakarā ar
  reizi gadā atjaunināmā
  saņēmējvalstu saraksta izveidošanu vēlākais līdz 2008. gada 15. decembrim saskaņā ar 10. pantu. |
| --- | --- |

(e)

sakarā ar
  reizi gadā atjaunināmā
  saņēmējvalstu saraksta izveidošanu vēlākais līdz 2008. gada 15. decembrim saskaņā ar 10. pantu.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

26.a pants (jauns)

26.a pants

1.
     
  Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par:

| a) | statistiku par tirdzniecību starp Eiropas Savienības valstīm un VPS saņēmējvalstīm; |
| --- | --- |

a)

statistiku par tirdzniecību starp Eiropas Savienības valstīm un VPS saņēmējvalstīm;

| b) | to konvenciju ratifikācijas statusu un īstenošanu, kas iekļautas III pielikumā, par katru valsti, kas gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma. Attiecīgā gadījumā Komisija iekļauj ieteikumus par to, vai konvencijas efektīvas īstenošanas labad konkrētajai valstij jāveic papildu pasākumi; |
| --- | --- |

b)

to konvenciju ratifikācijas statusu un īstenošanu, kas iekļautas III pielikumā, par katru valsti, kas gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma. Attiecīgā gadījumā Komisija iekļauj ieteikumus par to, vai konvencijas efektīvas īstenošanas labad konkrētajai valstij jāveic papildu pasākumi;

| c) | atbilstošu informāciju par virzību uz Tūkstošgades mērķu sasniegšanu, jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs. |
| --- | --- |

c)

atbilstošu informāciju par virzību uz Tūkstošgades mērķu sasniegšanu, jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs.

2.
     
  Komisija sagatavo VPS ietekmes novērtējumu par laiku posmu no 2006. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim. Novērtējumu līdz 2010. gada 1. martam nosūta Komitejai, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.

3.
     
  Komisija, konsultējoties ar Komiteju, nosaka šā panta 2. punktā minētā ietekmes novērtējuma saturu, iekļaujot saņēmējvalstu viedokli un jebkurā gadījumā vismaz šādus elementus:

| — | padziļinātu statistisko analīzi par VPS izmantošanas līmeni katrai valstij un sadaļai, tostarp salīdzinājumu ar iepriekšējiem gadiem; |
| --- | --- |

—

padziļinātu statistisko analīzi par VPS izmantošanas līmeni katrai valstij un sadaļai, tostarp salīdzinājumu ar iepriekšējiem gadiem;

| — | izslēgšanas un izslēgto valstu sociālās un ar tirdzniecību saistītās ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

—

izslēgšanas un izslēgto valstu sociālās un ar tirdzniecību saistītās ietekmes novērtējumu;

| — | iepriekšēju novērtējumu par turpmākas diferencēšanas ietekmi uz valstīm, uz kurām attieksies nākamā regula; |
| --- | --- |

—

iepriekšēju novērtējumu par turpmākas diferencēšanas ietekmi uz valstīm, uz kurām attieksies nākamā regula;

| — | analīzi par iespējamo ietekmi, ko var radīt preferenču sistēmas paplašināšana, palielinot preferenču robežas paaugstināta riska ražojumiem un/vai pārceļot ražojumus no paaugstināta riska kategorijas uz zema riska kategoriju; |
| --- | --- |

—

analīzi par iespējamo ietekmi, ko var radīt preferenču sistēmas paplašināšana, palielinot preferenču robežas paaugstināta riska ražojumiem un/vai pārceļot ražojumus no paaugstināta riska kategorijas uz zema riska kategoriju;

| — | novērtējumu par šīs regulas ieguldījumu Tūkstošgades mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm. |
| --- | --- |

—

novērtējumu par šīs regulas ieguldījumu Tūkstošgades mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm.

4.
     
  Komisija Dohas sarunu nobeigumā iesniedz Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu, kurā analizē sarunu ietekmi uz šajā regulā noteikto sistēmu un apsver pasākumus VPS efektivitātes nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

27. pants — 3. punkts

| 3. | Komiteja, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par laikposmu no
  2009. gada 1. janvāra
  , pārbauda sistēmas ietekmi.
  Šis ziņojums
  attiecas uz visiem preferenču režīmiem, kas minēti 1. panta 2. punktā, un to iesniedz savlaicīgi pirms nākamās regulas apspriešanas. |
| --- | --- |

3.

Komiteja, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par laikposmu no
  2009. gada 1. janvāra
  , pārbauda sistēmas ietekmi.
  Šis ziņojums
  attiecas uz visiem preferenču režīmiem, kas minēti 1. panta 2. punktā, un to iesniedz savlaicīgi pirms nākamās regulas apspriešanas.

| 3. | Komiteja, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par laikposmu no
  2006. gada 1. janvāra
  , pārbauda sistēmas ietekmi.
  Šajā ziņojumā ir ietekmes novērtējuma pētījums, kurā iekļauti vismaz šādi punkti:








  — | salīdzinošs pētījums par VPS izmantojuma līmeni saskaņā ar šo regulu un iepriekšējām regulām, lai konstatētu pozitīvās un negatīvās tendences, |
| --- | --- | --- |

3.

Komiteja, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par laikposmu no
  2006. gada 1. janvāra
  , pārbauda sistēmas ietekmi.
  Šajā ziņojumā ir ietekmes novērtējuma pētījums, kurā iekļauti vismaz šādi punkti:

—

salīdzinošs pētījums par VPS izmantojuma līmeni saskaņā ar šo regulu un iepriekšējām regulām, lai konstatētu pozitīvās un negatīvās tendences,

| — | novērtējums par attiecīgo valstu nabadzības rādītāju gradācijas ietekmi, |
| --- | --- |

—

novērtējums par attiecīgo valstu nabadzības rādītāju gradācijas ietekmi,

| — | salīdzinošs pētījums par VPS un ekonomisko partnerattiecību nolīgumu piedāvātajiem preferenču režīmiem. |
| --- | --- |

—

salīdzinošs pētījums par VPS un ekonomisko partnerattiecību nolīgumu piedāvātajiem preferenču režīmiem.

Ziņojums
  attiecas uz visiem preferenču režīmiem, kas minēti 1. panta 2. punktā, un to iesniedz savlaicīgi pirms nākamās regulas apspriešanas.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums — grozījumu tiesību akts

29. pants — 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Komisija pārskatītās regulas priekšlikumu laika posmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai līdz 2010. gada 1. jūnijam. Jaunajā priekšlikumā pienācīgi ņem vērā 26.a panta 2. punktā minētā ietekmes novērtējuma rezultātus. |
| --- | --- |

2.a

---