# Uradni list L 266/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.266.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 266 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 529. oktober 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.266.slv

Uradni list

Evropske unije

L 266

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 529. oktober 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (ES) št. 923/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa Marco Polo za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Marco Polo II) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001 (
  1
  ) | 11 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba (ES) št. 923/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa Marco Polo za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Marco Polo II) (
  1
  )

1

1

*

Uredba (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001 (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 9.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/1

---

UREDBA (ES) št. 923/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. septembra 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa „Marco Polo“ za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa („Marco Polo II“)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 71(1) in 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vmesni pregled bele knjige Komisije o prometu iz leta 2001 z naslovom „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino“ z dne 22. junija 2006 poudarja, da je lahko program Marco Polo, vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1382/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 o dodeljevanju finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Program Marco Polo) (3), vir financiranja, ki udeležencem na prezasedenih cestah zagotavlja druge možnosti, pri katerih se uporabljajo drugi načini prevoza. Program Marco Polo je zato osnovni element sedanje prometne politike. |
| --- | --- |

(1)

Vmesni pregled bele knjige Komisije o prometu iz leta 2001 z naslovom „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino“ z dne 22. junija 2006 poudarja, da je lahko program Marco Polo, vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1382/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 o dodeljevanju finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Program Marco Polo) (3), vir financiranja, ki udeležencem na prezasedenih cestah zagotavlja druge možnosti, pri katerih se uporabljajo drugi načini prevoza. Program Marco Polo je zato osnovni element sedanje prometne politike.

| (2) | Brez odločnega ukrepanja se bo skupni cestni tovorni promet v Evropi do leta 2013 povečal za več kot 60 %. Posledica tega bi bila, da bi se mednarodni cestni tovorni promet v Evropski uniji do leta 2013 po ocenah povečal za 20,5 milijarde ton/km letno, kar bi imelo negativne posledice v smislu dodatnih stroškov cestne infrastrukture, nesreč, zastojev, lokalnega in globalnega onesnaževanja, okoljske škode, nezanesljivosti dobavne verige in logističnih postopkov. |
| --- | --- |

(2)

Brez odločnega ukrepanja se bo skupni cestni tovorni promet v Evropi do leta 2013 povečal za več kot 60 %. Posledica tega bi bila, da bi se mednarodni cestni tovorni promet v Evropski uniji do leta 2013 po ocenah povečal za 20,5 milijarde ton/km letno, kar bi imelo negativne posledice v smislu dodatnih stroškov cestne infrastrukture, nesreč, zastojev, lokalnega in globalnega onesnaževanja, okoljske škode, nezanesljivosti dobavne verige in logističnih postopkov.

| (3) | Da bi se uspešno spopadli s povečanjem prometa, je treba bolj kot zdaj uporabljati kratke ladijske prevoze, železnice in celinske plovne poti ter spodbujati nadaljnje pomembne pobude transportnega in logističnega sektorja, vključno s suhimi pristanišči in drugimi platformami, ki olajšajo intermodalnost, za spodbujanje novih pristopov in uporabo tehničnih inovacij na področju vseh načinov prevoza in njihovega upravljanja. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se uspešno spopadli s povečanjem prometa, je treba bolj kot zdaj uporabljati kratke ladijske prevoze, železnice in celinske plovne poti ter spodbujati nadaljnje pomembne pobude transportnega in logističnega sektorja, vključno s suhimi pristanišči in drugimi platformami, ki olajšajo intermodalnost, za spodbujanje novih pristopov in uporabo tehničnih inovacij na področju vseh načinov prevoza in njihovega upravljanja.

| (4) | Evropska unija ima nalogo, da okrepi okolju prijazne načine prevoza, ne glede na to, ali pri zasledovanju tega cilja pride do posebnega učinka prenosa ali izogibanja. |
| --- | --- |

(4)

Evropska unija ima nalogo, da okrepi okolju prijazne načine prevoza, ne glede na to, ali pri zasledovanju tega cilja pride do posebnega učinka prenosa ali izogibanja.

| (5) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1692/2006 (4) je Komisija morala ovrednotiti programe Marco Polo II (v nadaljnjem besedilu: program) in po potrebi predložiti predloge sprememb tega programa. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1692/2006 (4) je Komisija morala ovrednotiti programe Marco Polo II (v nadaljnjem besedilu: program) in po potrebi predložiti predloge sprememb tega programa.

| (6) | Z zunanjim vrednotenjem rezultatov programa Marco Polo se je ocenilo, da s tem programom ne bo mogoče doseči njegovih ciljev v smislu prenosa načina, in podanih je bilo nekaj priporočil za izboljšanje njegove učinkovitosti. |
| --- | --- |

(6)

Z zunanjim vrednotenjem rezultatov programa Marco Polo se je ocenilo, da s tem programom ne bo mogoče doseči njegovih ciljev v smislu prenosa načina, in podanih je bilo nekaj priporočil za izboljšanje njegove učinkovitosti.

| (7) | Komisija je izvedla analizo učinka ukrepov, ki so se predlagali z zunanjim vrednotenjem, in drugih ukrepov, katerih cilj je povečati učinkovitost programa. Ta analiza je pokazala potrebo po več spremembah Uredbe (ES) št. 1692/2006 za lažje sodelovanje malih in mikro podjetij, znižanje pragov upravičenosti ukrepov, povišanje intenzivnosti financiranja ter poenostavitev izvajanja programa in upravnih postopkov. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je izvedla analizo učinka ukrepov, ki so se predlagali z zunanjim vrednotenjem, in drugih ukrepov, katerih cilj je povečati učinkovitost programa. Ta analiza je pokazala potrebo po več spremembah Uredbe (ES) št. 1692/2006 za lažje sodelovanje malih in mikro podjetij, znižanje pragov upravičenosti ukrepov, povišanje intenzivnosti financiranja ter poenostavitev izvajanja programa in upravnih postopkov.

| (8) | Sodelovanje malih in mikro podjetij v programu je treba okrepiti tako, da lahko posamezna podjetja zaprosijo za finančno pomoč in da se znižajo pragovi upravičenosti za predloge, ki jih predložijo družbe za prevoz po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

(8)

Sodelovanje malih in mikro podjetij v programu je treba okrepiti tako, da lahko posamezna podjetja zaprosijo za finančno pomoč in da se znižajo pragovi upravičenosti za predloge, ki jih predložijo družbe za prevoz po celinskih plovnih poteh.

| (9) | Pragove upravičenosti za predloge v zvezi s financiranjem je treba znižati in jih izraziti v obliki tonskih kilometrov, ki se prenesejo v enem letu, razen za ukrepe skupnega učenja. Ti pragovi se izračunavajo za celotno obdobje izvajanja ukrepov iz Priloge, brez določanja kakršne koli letne stopnje izvajanja. Posebni prag, ki se uporablja za ukrepe v izogib prometu, ni več potreben, uvede pa se najkrajše trajanje za tovrstne ukrepe ter pospeševalne ukrepe in ukrepe za vzpostavitev pomorskih avtocest. |
| --- | --- |

(9)

Pragove upravičenosti za predloge v zvezi s financiranjem je treba znižati in jih izraziti v obliki tonskih kilometrov, ki se prenesejo v enem letu, razen za ukrepe skupnega učenja. Ti pragovi se izračunavajo za celotno obdobje izvajanja ukrepov iz Priloge, brez določanja kakršne koli letne stopnje izvajanja. Posebni prag, ki se uporablja za ukrepe v izogib prometu, ni več potreben, uvede pa se najkrajše trajanje za tovrstne ukrepe ter pospeševalne ukrepe in ukrepe za vzpostavitev pomorskih avtocest.

| (10) | Intenzivnost financiranja je treba povečati z uvedbo opredelitve „tovora“, da se prevozni element vključi v izračun prenosa načina in se omogočijo izjemna podaljšanja najdaljšega trajanja za ukrepe, ki se začnejo z zamudo. Prilagoditev intenzivnosti financiranja z 1 EUR na 2 EUR v skladu s postopkom iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1692/2006 naj bi se odražala v besedilu omenjene priloge, kakor je bila spremenjena. |
| --- | --- |

(10)

Intenzivnost financiranja je treba povečati z uvedbo opredelitve „tovora“, da se prevozni element vključi v izračun prenosa načina in se omogočijo izjemna podaljšanja najdaljšega trajanja za ukrepe, ki se začnejo z zamudo. Prilagoditev intenzivnosti financiranja z 1 EUR na 2 EUR v skladu s postopkom iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1692/2006 naj bi se odražala v besedilu omenjene priloge, kakor je bila spremenjena.

| (11) | Za poenostavitev izvajanja programa je treba črtati Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1692/2006 o pogojih financiranja pomožne infrastrukture. Poleg tega je treba odpraviti postopek v odboru za letno izbiranje ukrepov, ki se bodo financirali. |
| --- | --- |

(11)

Za poenostavitev izvajanja programa je treba črtati Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1692/2006 o pogojih financiranja pomožne infrastrukture. Poleg tega je treba odpraviti postopek v odboru za letno izbiranje ukrepov, ki se bodo financirali.

| (12) | Podrobneje je treba opredeliti povezavo med programom in okvirom vseevropskega prometnega omrežja (v nadaljnjem besedilu: TEN-T), ki določa okvir za pomorske avtoceste, ter razširiti okoljske vidike, tako da vključujejo celotne zunanje stroške ukrepov. |
| --- | --- |

(12)

Podrobneje je treba opredeliti povezavo med programom in okvirom vseevropskega prometnega omrežja (v nadaljnjem besedilu: TEN-T), ki določa okvir za pomorske avtoceste, ter razširiti okoljske vidike, tako da vključujejo celotne zunanje stroške ukrepov.

| (13) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 1692/2006 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 1692/2006 ustrezno spremeniti.

| (14) | Za zagotovitev, da se lahko ukrepi iz te uredbe uporabijo čim hitreje, mora ta uredba začeti veljati čim prej po sprejetju – |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev, da se lahko ukrepi iz te uredbe uporabijo čim hitreje, mora ta uredba začeti veljati čim prej po sprejetju –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1692/2006 se spremeni:

| 1. | členu 2 se doda naslednja točka:






  „(p) | ‚tovor‘ pomeni za izračun ‚tone na kilometer‘, prenesenih s ceste, blago, ki se prevaža, in intermodalno transportno enoto s cestnim vozilom, vključno s praznimi transportnimi enotami in praznimi cestnimi vozili, če so preneseni s ceste.“; |
| --- | --- | --- |

1.

členu 2 se doda naslednja točka:

„(p)

‚tovor‘ pomeni za izračun ‚tone na kilometer‘, prenesenih s ceste, blago, ki se prevaža, in intermodalno transportno enoto s cestnim vozilom, vključno s praznimi transportnimi enotami in praznimi cestnimi vozili, če so preneseni s ceste.“;

| 2. | v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ukrepe predložijo podjetja ali konzorciji, ki imajo sedež v državah članicah ali sodelujočih državah iz člena 3(3) in (4).“; |
| --- | --- |

2.

v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Ukrepe predložijo podjetja ali konzorciji, ki imajo sedež v državah članicah ali sodelujočih državah iz člena 3(3) in (4).“;

| 3. | člen 5 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ukrepi za vzpostavitev pomorskih avtocest; v Evropski uniji so ti ukrepi skladni z značilnostmi prednostnega ukrepa o pomorskih avtocestah, kot je opredeljen v okviru Odločbe št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (5); |
| --- | --- | --- | --- |

3.

člen 5 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ukrepi za vzpostavitev pomorskih avtocest; v Evropski uniji so ti ukrepi skladni z značilnostmi prednostnega ukrepa o pomorskih avtocestah, kot je opredeljen v okviru Odločbe št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (5);

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Posebni pogoji financiranja in ostale zahteve za različne ukrepe so določeni v Prilogi.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Posebni pogoji financiranja in ostale zahteve za različne ukrepe so določeni v Prilogi.“;

| 4. | člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  Državna pomoč
  Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe iz programa ne preprečuje, da bi bila tem ukrepom dodeljena državna pomoč na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, če je ta pomoč združljiva z ureditvami o državni pomoči iz Pogodbe in v okviru kumulativnih omejitev, določenih za vsako vrsto ukrepov iz Priloge.“; |
| --- | --- |

4.

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Državna pomoč

Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe iz programa ne preprečuje, da bi bila tem ukrepom dodeljena državna pomoč na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, če je ta pomoč združljiva z ureditvami o državni pomoči iz Pogodbe in v okviru kumulativnih omejitev, določenih za vsako vrsto ukrepov iz Priloge.“;

| 5. | člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8
  Predložitev ukrepov
  Ukrepi se predložijo Komisiji v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v skladu s členom 6. Predložitve vsebujejo vse podatke, ki so potrebni, da Komisija lahko opravi izbor v skladu z merili iz člena 9.
  Po potrebi Komisija vlagateljem zagotovi pomoč, da jim olajša postopek predložitve, na primer spletno pomoč.“; |
| --- | --- |

5.

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Predložitev ukrepov

Ukrepi se predložijo Komisiji v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v skladu s členom 6. Predložitve vsebujejo vse podatke, ki so potrebni, da Komisija lahko opravi izbor v skladu z merili iz člena 9.

Po potrebi Komisija vlagateljem zagotovi pomoč, da jim olajša postopek predložitve, na primer spletno pomoč.“;

| 6. | člen 9 se nadomesti:
  „Člen 9
  Izbira ukrepov za finančno pomoč
  Predložene ukrepe oceni Komisija. Ob izbiri ukrepov, ki naj bi prejeli finančno pomoč iz programa, Komisija upošteva naslednje:






  (a) | cilje iz člena 1; |
| --- | --- | --- |

6.

člen 9 se nadomesti:

„Člen 9

Izbira ukrepov za finančno pomoč

Predložene ukrepe oceni Komisija. Ob izbiri ukrepov, ki naj bi prejeli finančno pomoč iz programa, Komisija upošteva naslednje:

(a)

cilje iz člena 1;

| (b) | pogoje, določene v ustreznem stolpcu Priloge; |
| --- | --- |

(b)

pogoje, določene v ustreznem stolpcu Priloge;

| (c) | prispevek ukrepov k manjši obremenjenosti cest; |
| --- | --- |

(c)

prispevek ukrepov k manjši obremenjenosti cest;

| (d) | relativne okoljske koristi ukrepov in relativne koristi ukrepov glede zmanjšanja zunanjih stroškov, vključno z njihovim prispevkom k zmanjševanju negativnih učinkov na okolje zaradi ladijskih prevozov na kratke razdalje, železniških prevozov in prevozov po celinskih plovnih poteh. Posebna pozornost se posveti ukrepom, ki presegajo pravno zavezujoče okoljske zahteve; |
| --- | --- |

(d)

relativne okoljske koristi ukrepov in relativne koristi ukrepov glede zmanjšanja zunanjih stroškov, vključno z njihovim prispevkom k zmanjševanju negativnih učinkov na okolje zaradi ladijskih prevozov na kratke razdalje, železniških prevozov in prevozov po celinskih plovnih poteh. Posebna pozornost se posveti ukrepom, ki presegajo pravno zavezujoče okoljske zahteve;

| (e) | splošno trajnost ukrepov. |
| --- | --- |

(e)

splošno trajnost ukrepov.

Komisija sprejme odločitev o odobritvi finančne pomoči, potem ko je obvestila odbor iz člena 10.

Komisija o svoji odločitvi obvesti upravičence.“;

| 7. | člen 14 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij sporočilo o rezultatih programov Marco Polo za obdobje 2003–2010. To sporočilo predloži, preden pripravi predlog za tretji program Marco Polo, in pri pripravi tega predloga upošteva ugotovitve sporočila.“; |
| --- | --- | --- |

7.

člen 14 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij sporočilo o rezultatih programov Marco Polo za obdobje 2003–2010. To sporočilo predloži, preden pripravi predlog za tretji program Marco Polo, in pri pripravi tega predloga upošteva ugotovitve sporočila.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „2a.   Sporočilo iz odstavka 2 obravnava zlasti naslednje:






  — | učinek te uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 923/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa ‚Marco Polo‘ za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (‚Marco Polo II‘) (6), |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„2a.   Sporočilo iz odstavka 2 obravnava zlasti naslednje:

—

učinek te uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 923/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa ‚Marco Polo‘ za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (‚Marco Polo II‘) (6),

| — | izkušnje Izvajalske agencije za konkurenčnost in inovativnost z upravljanjem programa, |
| --- | --- |

—

izkušnje Izvajalske agencije za konkurenčnost in inovativnost z upravljanjem programa,

| — | potrebo po razlikovanju med načini prevoza pri pogojih financiranja, glede na njihovo varnost, okoljsko uspešnost in energetsko učinkovitost, |
| --- | --- |

—

potrebo po razlikovanju med načini prevoza pri pogojih financiranja, glede na njihovo varnost, okoljsko uspešnost in energetsko učinkovitost,

| — | učinkovitost kampanje za izogibanje prometu, |
| --- | --- |

—

učinkovitost kampanje za izogibanje prometu,

| — | potrebo, da se v fazi predložitve oblikuje tehnična pomoč, ki je povezana s povpraševanjem, ob upoštevanju potreb malih in mikro transportnih podjetij, |
| --- | --- |

—

potrebo, da se v fazi predložitve oblikuje tehnična pomoč, ki je povezana s povpraševanjem, ob upoštevanju potreb malih in mikro transportnih podjetij,

| — | priznavanje gospodarske recesije kot izjemnega razloga za podaljšanje veljavnosti ukrepa, |
| --- | --- |

—

priznavanje gospodarske recesije kot izjemnega razloga za podaljšanje veljavnosti ukrepa,

| — | znižanje praga upravičenosti ukrepov glede na posamezne proizvode, |
| --- | --- |

—

znižanje praga upravičenosti ukrepov glede na posamezne proizvode,

| — | možnost navedbe ciljev za najnižje pragove financiranja predlaganih ukrepov glede na energetsko učinkovitost in koristi za okolje, poleg preusmerjenih ton/kilometrov, |
| --- | --- |

—

možnost navedbe ciljev za najnižje pragove financiranja predlaganih ukrepov glede na energetsko učinkovitost in koristi za okolje, poleg preusmerjenih ton/kilometrov,

| — | ustreznost vključitve prometne enote v opredelitev izraza ‚tovor‘, |
| --- | --- |

—

ustreznost vključitve prometne enote v opredelitev izraza ‚tovor‘,

| — | razpoložljivost popolnih letnih pregledov ukrepov, ki so bili sofinancirani, |
| --- | --- |

—

razpoložljivost popolnih letnih pregledov ukrepov, ki so bili sofinancirani,

| — | možnost zagotavljanja skladnosti med programom, akcijskim načrtom za logistiko in TEN-T s pomočjo ustreznih ukrepov za usklajevanje dodeljevanja sredstev Skupnosti, predvsem za pomorske avtoceste, |
| --- | --- |

—

možnost zagotavljanja skladnosti med programom, akcijskim načrtom za logistiko in TEN-T s pomočjo ustreznih ukrepov za usklajevanje dodeljevanja sredstev Skupnosti, predvsem za pomorske avtoceste,

| — | možnost upravičenosti stroškov, nastalih v tretji državi, če postopek za to začne podjetje iz države članice, |
| --- | --- |

—

možnost upravičenosti stroškov, nastalih v tretji državi, če postopek za to začne podjetje iz države članice,

| — | potrebo po upoštevanju posebnih lastnosti sektorja prometa po celinskih plovnih poteh ter njegovih malih in srednje velikih podjetij, na primer s posebnim programom za ta sektor, |
| --- | --- |

—

potrebo po upoštevanju posebnih lastnosti sektorja prometa po celinskih plovnih poteh ter njegovih malih in srednje velikih podjetij, na primer s posebnim programom za ta sektor,

| — | možnost razširitve programa na sosednje države in |
| --- | --- |

—

možnost razširitve programa na sosednje države in

| — | možnost dodatne prilagoditve programa za otoške in arhipelaške države članice. |
| --- | --- |

—

možnost dodatne prilagoditve programa za otoške in arhipelaške države članice.

| 8. | člen 15 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 15
  Razveljavitev
  Uredba (ES) št. 1382/2003 se razveljavi z učinkom od 14. decembra 2006.
  Za pogodbe, povezane z ukrepi v okviru Uredbe (ES) št. 1382/2003, do zaključka njihovega izvajanja in financiranja še naprej velja navedena uredba.“; |
| --- | --- |

8.

člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1382/2003 se razveljavi z učinkom od 14. decembra 2006.

Za pogodbe, povezane z ukrepi v okviru Uredbe (ES) št. 1382/2003, do zaključka njihovega izvajanja in financiranja še naprej velja navedena uredba.“;

| 9. | Priloga I k Uredbi (ES) št. 1692/2006 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi; |
| --- | --- |

9.

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1692/2006 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi;

| 10. | Priloga II k Uredbi (ES) št. 1692/2006 se črta. |
| --- | --- |

10.

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1692/2006 se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. septembra 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednica

C. MALMSTRÖM

---

(1)  Mnenje z dne 24. marca 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 27. julija 2009.

2

(3)  UL L 196, 2.8.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 328, 24.11.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 228, 9.9.1996, str. 1.“;

5

(6)  UL L 266, 9.10.2009, str. 1“;

6

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Pogoji financiranja in zahteve iz člena 5(2)

| Vrsta ukrepa | A. | Pospeševalni
  Člen 5(1)(a) |
| --- | --- | --- |

Vrsta ukrepa

A.

Pospeševalni

Člen 5(1)(a)

| B. | Pomorske avtoceste
  Člen 5(1)(b) |
| --- | --- |

B.

Pomorske avtoceste

Člen 5(1)(b)

| C. | Prenos načina
  Člen 5(1)(c) |
| --- | --- |

C.

Prenos načina

Člen 5(1)(c)

| D. | Izogibanje prometu
  Člen 5(1)(d) |
| --- | --- |

D.

Izogibanje prometu

Člen 5(1)(d)

| E. | Skupno učenje
  Člen 5(1)(e) |
| --- | --- |

E.

Skupno učenje

Člen 5(1)(e)

| 1. | Pogoji financiranja |
| --- | --- |

1.

Pogoji financiranja

| (a) | Pospeševalni ukrep bo dosegel svoje cilje v največ 60 mesecih in se bo izvajal tudi po tem času, kot je napovedano v realnem poslovnem načrtu; |
| --- | --- |

(a)

Pospeševalni ukrep bo dosegel svoje cilje v največ 60 mesecih in se bo izvajal tudi po tem času, kot je napovedano v realnem poslovnem načrtu;

| (a) | Ukrep za vzpostavitev pomorskih avtocest bo dosegel svoje cilje v največ 60 mesecih in se bo izvajal tudi po tem času, kot je napovedano v realnem poslovnem načrtu; |
| --- | --- |

(a)

Ukrep za vzpostavitev pomorskih avtocest bo dosegel svoje cilje v največ 60 mesecih in se bo izvajal tudi po tem času, kot je napovedano v realnem poslovnem načrtu;

| (a) | Ukrep prenosa načina bo dosegel svoje cilje v največ 36 mesecih in se bo izvajal tudi po tem času, kot je napovedano v realnem poslovnem načrtu; |
| --- | --- |

(a)

Ukrep prenosa načina bo dosegel svoje cilje v največ 36 mesecih in se bo izvajal tudi po tem času, kot je napovedano v realnem poslovnem načrtu;

| (a) | Ukrep v izogib prometu bo dosegel svoje cilje v največ 60 mesecih in se bo izvajal tudi po tem času, kot je napovedano v realnem poslovnem načrtu; |
| --- | --- |

(a)

Ukrep v izogib prometu bo dosegel svoje cilje v največ 60 mesecih in se bo izvajal tudi po tem času, kot je napovedano v realnem poslovnem načrtu;

| (a) | Ukrep skupnega učenja bo privedel do izboljšanja komercialnih storitev na trgu, zlasti pospeševanja in/ali lajšanja izogibanja cestnemu prometu ali prenosa načina prevoza s cest na ladijske prevoze na kratke razdalje, železnico in celinske plovne poti, s pomočjo izboljšanja sodelovanja in z izmenjavo izkušenj ter bo trajal največ 24 mesecev; |
| --- | --- |

(a)

Ukrep skupnega učenja bo privedel do izboljšanja komercialnih storitev na trgu, zlasti pospeševanja in/ali lajšanja izogibanja cestnemu prometu ali prenosa načina prevoza s cest na ladijske prevoze na kratke razdalje, železnico in celinske plovne poti, s pomočjo izboljšanja sodelovanja in z izmenjavo izkušenj ter bo trajal največ 24 mesecev;

| (b) | pospeševalni ukrep je na evropski ravni inovativen glede logistike, tehnologije, metod, opreme, izdelkov, infrastrukture ali storitev, ki jih nudi; |
| --- | --- |

(b)

pospeševalni ukrep je na evropski ravni inovativen glede logistike, tehnologije, metod, opreme, izdelkov, infrastrukture ali storitev, ki jih nudi;

| (b) | ukrep za vzpostavitev pomorskih avtocest je na evropski ravni inovativen glede logistike, tehnologije, metod, opreme, izdelkov, infrastrukture ali storitev, ki jih nudi; pozornost bo namenjena tudi visoki kakovosti storitev, poenostavljenim postopkom in nadzoru, izpolnjevanju varnostnih in varstvenih standardov, nemotenemu dostopu do pristanišč, učinkovitim povezavam z notranjostjo ter prilagodljivim in učinkovitim pristaniškim storitvam; |
| --- | --- |

(b)

ukrep za vzpostavitev pomorskih avtocest je na evropski ravni inovativen glede logistike, tehnologije, metod, opreme, izdelkov, infrastrukture ali storitev, ki jih nudi; pozornost bo namenjena tudi visoki kakovosti storitev, poenostavljenim postopkom in nadzoru, izpolnjevanju varnostnih in varstvenih standardov, nemotenemu dostopu do pristanišč, učinkovitim povezavam z notranjostjo ter prilagodljivim in učinkovitim pristaniškim storitvam;

| (b) | ukrep prenosa načina ne sme voditi do izkrivljanja konkurence na ustreznih trgih, zlasti med načini prometa, ki zamenjujejo cestni promet, ali v okviru vsakega načina do mere, ki bi škodovala skupnim interesom; |
| --- | --- |

(b)

ukrep prenosa načina ne sme voditi do izkrivljanja konkurence na ustreznih trgih, zlasti med načini prometa, ki zamenjujejo cestni promet, ali v okviru vsakega načina do mere, ki bi škodovala skupnim interesom;

| (b) | ukrep v izogib prometu je na evropski ravni inovativen, glede vključevanja proizvodne logistike v transportno logistiko; |
| --- | --- |

(b)

ukrep v izogib prometu je na evropski ravni inovativen, glede vključevanja proizvodne logistike v transportno logistiko;

| (b) | ukrep skupnega učenja je na evropski ravni inovativen; |
| --- | --- |

(b)

ukrep skupnega učenja je na evropski ravni inovativen;

| (c) | od pospeševalnega ukrepa se pričakuje, da bo privedel do dejanskega, izmerljivega in trajnega prenosa načina prevoza s cest na kratke ladijske prevoze, železnico in celinske plovne poti; |
| --- | --- |

(c)

od pospeševalnega ukrepa se pričakuje, da bo privedel do dejanskega, izmerljivega in trajnega prenosa načina prevoza s cest na kratke ladijske prevoze, železnico in celinske plovne poti;

| (c) | cilj ukrepa za vzpostavitev pomorskih avtocest je spodbujanje obsežnih in visokofrekvenčnih intermodalnih storitev za tovorni promet, s kratkimi ladijskimi prevozi, ki vključuje kombinirane tovorne in potniške storitve, kakor je primerno, ali kombinacijo kratkih ladijskih prevozov in drugih oblik prevoza, pri katerih so cestni prevozi čim krajši; ukrep naj bi raje vključeval celostne notranje tovorne prevozne storitve, ki bi potekale preko železnice in/ali celinskih plovnih poti; |
| --- | --- |

(c)

cilj ukrepa za vzpostavitev pomorskih avtocest je spodbujanje obsežnih in visokofrekvenčnih intermodalnih storitev za tovorni promet, s kratkimi ladijskimi prevozi, ki vključuje kombinirane tovorne in potniške storitve, kakor je primerno, ali kombinacijo kratkih ladijskih prevozov in drugih oblik prevoza, pri katerih so cestni prevozi čim krajši; ukrep naj bi raje vključeval celostne notranje tovorne prevozne storitve, ki bi potekale preko železnice in/ali celinskih plovnih poti;

| (c) | ukrep prenosa načina predlaga realen načrt, ki določa posamezne stopnje, s katerimi poskuša doseči cilje; |
| --- | --- |

(c)

ukrep prenosa načina predlaga realen načrt, ki določa posamezne stopnje, s katerimi poskuša doseči cilje;

| (c) | cilj ukrepa v izogib prometu je spodbujanje večje učinkovitosti mednarodnega tovornega prometa na evropskih trgih, ne da bi pri tem ovirali gospodarsko rast zaradi osredotočenosti na spreminjanje proizvodnje in/ali distribucijskih postopkov, s tem, da bi dosegli višji obremenitveni faktor, manj praznih voženj, zmanjšanje toka odpadkov, zmanjšanje obsega in/ali teže ali kateri koli drug učinek, ki bi vodil do občutnega zmanjšanja obsega cestnega tovornega prometa, vendar to ne sme škodljivo vplivati na rezultat proizvodnje; ali |
| --- | --- |

(c)

cilj ukrepa v izogib prometu je spodbujanje večje učinkovitosti mednarodnega tovornega prometa na evropskih trgih, ne da bi pri tem ovirali gospodarsko rast zaradi osredotočenosti na spreminjanje proizvodnje in/ali distribucijskih postopkov, s tem, da bi dosegli višji obremenitveni faktor, manj praznih voženj, zmanjšanje toka odpadkov, zmanjšanje obsega in/ali teže ali kateri koli drug učinek, ki bi vodil do občutnega zmanjšanja obsega cestnega tovornega prometa, vendar to ne sme škodljivo vplivati na rezultat proizvodnje; ali

| (c) | ukrep skupnega učenja ne sme voditi do izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, zlasti med načini prometa, ki zamenjujejo cestni promet, ali v okviru vsakega načina do mere, ki bi škodovala skupnim interesom; |
| --- | --- |

(c)

ukrep skupnega učenja ne sme voditi do izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, zlasti med načini prometa, ki zamenjujejo cestni promet, ali v okviru vsakega načina do mere, ki bi škodovala skupnim interesom;

| (d) | pospeševalni ukrep predlaga realen načrt, ki določa posamezne stopnje, s katerimi poskuša doseči cilje, in opredeljuje potrebo po usmerjevalni pomoči Komisije; |
| --- | --- |

(d)

pospeševalni ukrep predlaga realen načrt, ki določa posamezne stopnje, s katerimi poskuša doseči cilje, in opredeljuje potrebo po usmerjevalni pomoči Komisije;

| (d) | od ukrepa za vzpostavitev pomorskih avtocest se pričakuje, da bo privedel do dejanskega, izmerljivega in trajnega prenosa načina prevoza, ki naj bi bil večji od predvidene stopnje rasti cestnega tovornega prometa, s cest na kratke ladijske prevoze, celinske plovne poti ali železnico; |
| --- | --- |

(d)

od ukrepa za vzpostavitev pomorskih avtocest se pričakuje, da bo privedel do dejanskega, izmerljivega in trajnega prenosa načina prevoza, ki naj bi bil večji od predvidene stopnje rasti cestnega tovornega prometa, s cest na kratke ladijske prevoze, celinske plovne poti ali železnico;

| (d) | kadar ukrep prenosa načina zahteva zanašanje na storitve, ki jih nudijo tretje stranke subvencijske pogodbe, vlagatelj predloži dokaz o preglednem, objektivnem in nediskriminatornem postopku za izbiro ustreznih storitev. |
| --- | --- |

(d)

kadar ukrep prenosa načina zahteva zanašanje na storitve, ki jih nudijo tretje stranke subvencijske pogodbe, vlagatelj predloži dokaz o preglednem, objektivnem in nediskriminatornem postopku za izbiro ustreznih storitev.

| (d) | ukrep skupnega učenja predlaga realen načrt, ki določa posamezne stopnje, s katerimi poskuša doseči cilje, in opredeljuje potrebo po usmerjevalni pomoči Komisije. |
| --- | --- |

(d)

ukrep skupnega učenja predlaga realen načrt, ki določa posamezne stopnje, s katerimi poskuša doseči cilje, in opredeljuje potrebo po usmerjevalni pomoči Komisije.

| (e) | pospeševalni ukrep ne sme voditi do izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, zlasti med načini prometa, ki zamenjujejo cestni promet, ali v okviru vsakega načina do mere, ki bi škodovala skupnim interesom; |
| --- | --- |

(e)

pospeševalni ukrep ne sme voditi do izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, zlasti med načini prometa, ki zamenjujejo cestni promet, ali v okviru vsakega načina do mere, ki bi škodovala skupnim interesom;

| (e) | ukrep za vzpostavitev pomorskih avtocest predlaga realen načrt, ki določa posamezne stopnje, s katerimi poskuša doseči cilje, in opredeljuje potrebo po usmerjevalni pomoči Komisije; |
| --- | --- |

(e)

ukrep za vzpostavitev pomorskih avtocest predlaga realen načrt, ki določa posamezne stopnje, s katerimi poskuša doseči cilje, in opredeljuje potrebo po usmerjevalni pomoči Komisije;

| (d) | ukrep v izogib prometu predlaga realen načrt, ki določa posamezne stopnje, s katerimi poskuša doseči cilje, in opredeljuje potrebo po usmerjevalni pomoči Komisije; |
| --- | --- |

(d)

ukrep v izogib prometu predlaga realen načrt, ki določa posamezne stopnje, s katerimi poskuša doseči cilje, in opredeljuje potrebo po usmerjevalni pomoči Komisije;

| (f) | kadar pospeševalni ukrep zahteva zanašanje na storitve, ki jih nudijo tretje stranke subvencijske pogodbe, vlagatelj predloži dokaz o preglednem, objektivnem in nediskriminatornem postopku za izbiro ustreznih storitev. |
| --- | --- |

(f)

kadar pospeševalni ukrep zahteva zanašanje na storitve, ki jih nudijo tretje stranke subvencijske pogodbe, vlagatelj predloži dokaz o preglednem, objektivnem in nediskriminatornem postopku za izbiro ustreznih storitev.

| (f) | ukrep za vzpostavitev pomorskih avtocest ne sme voditi do izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, zlasti med načini prometa, ki zamenjujejo cestni promet, ali v okviru vsakega načina do mere, ki bi škodovala skupnim interesom; |
| --- | --- |

(f)

ukrep za vzpostavitev pomorskih avtocest ne sme voditi do izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, zlasti med načini prometa, ki zamenjujejo cestni promet, ali v okviru vsakega načina do mere, ki bi škodovala skupnim interesom;

| (e) | ukrep v izogib prometu ne sme voditi do izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, zlasti glede načinov prometa, ki zamenjujejo cestni promet, ali v okviru vsakega načina do mere, ki bi škodovala skupnim interesom; |
| --- | --- |

(e)

ukrep v izogib prometu ne sme voditi do izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, zlasti glede načinov prometa, ki zamenjujejo cestni promet, ali v okviru vsakega načina do mere, ki bi škodovala skupnim interesom;

| (g) | kadar ukrep za vzpostavitev pomorskih avtocest zahteva zanašanje na storitve, ki jih nudijo tretje stranke subvencijske pogodbe, vlagatelj predloži dokaz o preglednem, objektivnem in nediskriminatornem postopku za izbiro ustreznih storitev. |
| --- | --- |

(g)

kadar ukrep za vzpostavitev pomorskih avtocest zahteva zanašanje na storitve, ki jih nudijo tretje stranke subvencijske pogodbe, vlagatelj predloži dokaz o preglednem, objektivnem in nediskriminatornem postopku za izbiro ustreznih storitev.

| (f) | kadar ukrep za izogibanje prometu zahteva zanašanje na storitve, ki jih nudijo tretje stranke subvencijske pogodbe, vlagatelj predloži dokaz o preglednem, objektivnem in nediskriminatornem postopku za izbiro ustreznih storitev. |
| --- | --- |

(f)

kadar ukrep za izogibanje prometu zahteva zanašanje na storitve, ki jih nudijo tretje stranke subvencijske pogodbe, vlagatelj predloži dokaz o preglednem, objektivnem in nediskriminatornem postopku za izbiro ustreznih storitev.

| 2. | Intenzivnost financiranja in področje uporabe |
| --- | --- |

2.

Intenzivnost financiranja in področje uporabe

| (a) | Finančna pomoč Skupnosti za pospeševalne ukrepe je omejena na največ 35 % skupnih odhodkov, potrebnih za dosego ciljev ukrepov in ki nastanejo kot rezultat ukrepov. Taki odhodki so primerni za finančno pomoč Skupnosti v obsegu, v katerem so neposredno povezani z izvajanjem ukrepov. Upravičeni stroški, povezani s pomožno infrastrukturo, niso višji od 20 % skupnih upravičenih stroškov za ukrep. |
| --- | --- |

(a)

Finančna pomoč Skupnosti za pospeševalne ukrepe je omejena na največ 35 % skupnih odhodkov, potrebnih za dosego ciljev ukrepov in ki nastanejo kot rezultat ukrepov. Taki odhodki so primerni za finančno pomoč Skupnosti v obsegu, v katerem so neposredno povezani z izvajanjem ukrepov. Upravičeni stroški, povezani s pomožno infrastrukturo, niso višji od 20 % skupnih upravičenih stroškov za ukrep.

| (a) | Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe za vzpostavitev pomorskih avtocest je omejena na največ 35 % skupnih odhodkov, potrebnih za dosego ciljev ukrepov in ki nastanejo kot rezultat ukrepov. Taki odhodki so primerni za finančno pomoč Skupnosti v obsegu, v katerem so neposredno povezani z izvajanjem ukrepa. Upravičeni stroški, povezani s pomožno infrastrukturo, niso višji od 20 % skupnih upravičenih stroškov za ukrep. |
| --- | --- |

(a)

Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe za vzpostavitev pomorskih avtocest je omejena na največ 35 % skupnih odhodkov, potrebnih za dosego ciljev ukrepov in ki nastanejo kot rezultat ukrepov. Taki odhodki so primerni za finančno pomoč Skupnosti v obsegu, v katerem so neposredno povezani z izvajanjem ukrepa. Upravičeni stroški, povezani s pomožno infrastrukturo, niso višji od 20 % skupnih upravičenih stroškov za ukrep.

| (a) | Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe prenosa načina je omejena na največ 35 % skupnih odhodkov, potrebnih za dosego ciljev ukrepov in ki nastanejo kot rezultat ukrepov. Taki odhodki so primerni za finančno pomoč Skupnosti v obsegu, v katerem so neposredno povezani z izvajanjem ukrepov. Upravičeni stroški, povezani s pomožno infrastrukturo, niso višji od 20 % skupnih upravičenih stroškov za ukrep. |
| --- | --- |

(a)

Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe prenosa načina je omejena na največ 35 % skupnih odhodkov, potrebnih za dosego ciljev ukrepov in ki nastanejo kot rezultat ukrepov. Taki odhodki so primerni za finančno pomoč Skupnosti v obsegu, v katerem so neposredno povezani z izvajanjem ukrepov. Upravičeni stroški, povezani s pomožno infrastrukturo, niso višji od 20 % skupnih upravičenih stroškov za ukrep.

| (a) | Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe v izogib prometu je omejena na največ 35 % skupnih odhodkov, potrebnih za dosego ciljev ukrepov in ki nastanejo kot rezultat ukrepov. Taki odhodki so primerni za finančno pomoč Skupnosti v obsegu, v katerem so neposredno povezani z izvajanjem ukrepov. Upravičeni stroški, povezani s pomožno infrastrukturo, niso višji od 20 % skupnih upravičenih stroškov za ukrep. |
| --- | --- |

(a)

Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe v izogib prometu je omejena na največ 35 % skupnih odhodkov, potrebnih za dosego ciljev ukrepov in ki nastanejo kot rezultat ukrepov. Taki odhodki so primerni za finančno pomoč Skupnosti v obsegu, v katerem so neposredno povezani z izvajanjem ukrepov. Upravičeni stroški, povezani s pomožno infrastrukturo, niso višji od 20 % skupnih upravičenih stroškov za ukrep.

| (a) | Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe skupnega učenja je omejena na največ 50 % skupnih odhodkov, potrebnih za dosego ciljev ukrepov in ki nastanejo kot rezultat ukrepov. Taki odhodki so primerni za finančno pomoč Skupnosti v obsegu, v katerem so neposredno povezani z izvajanjem ukrepov. |
| --- | --- |

(a)

Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe skupnega učenja je omejena na največ 50 % skupnih odhodkov, potrebnih za dosego ciljev ukrepov in ki nastanejo kot rezultat ukrepov. Taki odhodki so primerni za finančno pomoč Skupnosti v obsegu, v katerem so neposredno povezani z izvajanjem ukrepov.

Odhodki, ki nastanejo na dan ali po dnevu oddaje vloge po postopku izbire, so primerni za finančno pomoč Skupnosti pod pogojem, da se odobrijo finančna sredstva Skupnosti. Prispevek za stroške premičnin je pogojen z obvezno uporabo takih sredstev v času trajanja pomoči, predvsem za ukrep, kakor je opredeljen v subvencijski pogodbi;

Odhodki, ki nastanejo na dan ali po dnevu oddaje vloge po postopku izbire, so primerni za finančno pomoč Skupnosti pod pogojem, da se odobrijo finančna sredstva Skupnosti. Prispevek za stroške premičnin je pogojen z obvezno uporabo takih sredstev v času trajanja pomoči, predvsem za ukrep, kakor je opredeljen v subvencijski pogodbi;

Odhodki, ki nastanejo na dan ali po dnevu oddaje vloge po postopku izbire, so primerni za finančno pomoč Skupnosti pod pogojem, da se odobrijo finančna sredstva Skupnosti. Prispevek za stroške premičnin je pogojen z obvezno uporabo takih sredstev v času trajanja pomoči, predvsem za ukrep, kakor je opredeljen v subvencijski pogodbi;

Odhodki, ki nastanejo na dan ali po dnevu oddaje vloge po postopku izbire, so primerni za finančno pomoč Skupnosti pod pogojem, da se odobrijo finančna sredstva Skupnosti. Prispevek za stroške premičnin je pogojen z obvezno uporabo takih sredstev v času trajanja pomoči, predvsem za ukrep, kakor je opredeljen v subvencijski pogodbi;

Odhodki, ki nastanejo na dan ali po dnevu oddaje vloge po postopku izbire, so primerni za finančno pomoč Skupnosti pod pogojem, da se odobrijo finančna sredstva Skupnosti.

| (b) | finančna pomoč Skupnosti za ukrepe v izogib prometu se ne sme uporabljati v podporo poslovnih ali proizvodnih dejavnosti, ki niso neposredno povezane s prevozom ali distribucijo; |
| --- | --- |

(b)

finančna pomoč Skupnosti za ukrepe v izogib prometu se ne sme uporabljati v podporo poslovnih ali proizvodnih dejavnosti, ki niso neposredno povezane s prevozom ali distribucijo;

| (b) | finančna pomoč Skupnosti, ki jo Komisija določi na osnovi ton/km, prenesenih s cest na kratke ladijske prevoze, železnico in celinske plovne poti, se na začetku določi v višini 2 EUR za prenos vsakih 500 ton/km cestnega tovora. Ta okvirni znesek je mogoče prilagoditi zlasti v zvezi s kakovostjo ukrepa ali dejansko pridobljenimi koristmi za okolje; |
| --- | --- |

(b)

finančna pomoč Skupnosti, ki jo Komisija določi na osnovi ton/km, prenesenih s cest na kratke ladijske prevoze, železnico in celinske plovne poti, se na začetku določi v višini 2 EUR za prenos vsakih 500 ton/km cestnega tovora. Ta okvirni znesek je mogoče prilagoditi zlasti v zvezi s kakovostjo ukrepa ali dejansko pridobljenimi koristmi za okolje;

| (b) | finančna pomoč Skupnosti, ki jo Komisija določi na osnovi ton/km, prenesenih s cest na kratke ladijske prevoze, železnico in celinske plovne poti, se na začetku določi v višini 2 EUR za prenos vsakih 500 ton/km cestnega tovora. Ta okvirni znesek je mogoče prilagoditi zlasti v zvezi s kakovostjo ukrepa ali dejansko pridobljenimi koristmi za okolje; |
| --- | --- |

(b)

finančna pomoč Skupnosti, ki jo Komisija določi na osnovi ton/km, prenesenih s cest na kratke ladijske prevoze, železnico in celinske plovne poti, se na začetku določi v višini 2 EUR za prenos vsakih 500 ton/km cestnega tovora. Ta okvirni znesek je mogoče prilagoditi zlasti v zvezi s kakovostjo ukrepa ali dejansko pridobljenimi koristmi za okolje;

| (b) | finančna pomoč Skupnosti, ki jo Komisija določi na osnovi ton/km, prenesenih s cest na kratke ladijske prevoze, železnico in celinske plovne poti, se na začetku določi v višini 2 EUR za prenos vsakih 500 ton/km cestnega tovora. Ta okvirni znesek je mogoče prilagoditi zlasti v zvezi s kakovostjo ukrepa ali dejansko pridobljenimi koristmi za okolje; |
| --- | --- |

(b)

finančna pomoč Skupnosti, ki jo Komisija določi na osnovi ton/km, prenesenih s cest na kratke ladijske prevoze, železnico in celinske plovne poti, se na začetku določi v višini 2 EUR za prenos vsakih 500 ton/km cestnega tovora. Ta okvirni znesek je mogoče prilagoditi zlasti v zvezi s kakovostjo ukrepa ali dejansko pridobljenimi koristmi za okolje;

| (c) | finančna pomoč Skupnosti se na začetku določi v višini 2 EUR za vsak izogib 500 ton/km ali 25 vozil/km cestnega tovora. Ta okvirni znesek je mogoče prilagoditi zlasti v zvezi s kakovostjo ukrepa ali dejansko pridobljenimi koristmi za okolje; |
| --- | --- |

(c)

finančna pomoč Skupnosti se na začetku določi v višini 2 EUR za vsak izogib 500 ton/km ali 25 vozil/km cestnega tovora. Ta okvirni znesek je mogoče prilagoditi zlasti v zvezi s kakovostjo ukrepa ali dejansko pridobljenimi koristmi za okolje;

| (c) | v skladu s postopkom iz člena 10(2) lahko Komisija občasno po potrebi ponovi pregled razvoja postavk, na katerih temelji ta izračun, in po potrebi v skladu s tem prilagodi znesek finančne pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

v skladu s postopkom iz člena 10(2) lahko Komisija občasno po potrebi ponovi pregled razvoja postavk, na katerih temelji ta izračun, in po potrebi v skladu s tem prilagodi znesek finančne pomoči Skupnosti.

| (c) | v skladu s postopkom iz člena 10(2) lahko Komisija občasno po potrebi ponovi pregled razvoja postavk, na katerih temelji ta izračun, in po potrebi v skladu s tem prilagodi znesek finančne pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

v skladu s postopkom iz člena 10(2) lahko Komisija občasno po potrebi ponovi pregled razvoja postavk, na katerih temelji ta izračun, in po potrebi v skladu s tem prilagodi znesek finančne pomoči Skupnosti.

| (c) | v skladu s postopkom iz člena 10(2) lahko Komisija občasno po potrebi ponovi pregled razvoja postavk, na katerih temelji ta izračun, in po potrebi v skladu s tem prilagodi znesek finančne pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

v skladu s postopkom iz člena 10(2) lahko Komisija občasno po potrebi ponovi pregled razvoja postavk, na katerih temelji ta izračun, in po potrebi v skladu s tem prilagodi znesek finančne pomoči Skupnosti.

| (d) | v skladu s postopkom iz člena 10(2) lahko Komisija občasno po potrebi ponovi pregled razvoja postavk, na katerih temelji ta izračun, in po potrebi v skladu s tem prilagodi znesek finančne pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

(d)

v skladu s postopkom iz člena 10(2) lahko Komisija občasno po potrebi ponovi pregled razvoja postavk, na katerih temelji ta izračun, in po potrebi v skladu s tem prilagodi znesek finančne pomoči Skupnosti.

| 3. | Oblika in trajanje subvencijske pogodbe |
| --- | --- |

3.

Oblika in trajanje subvencijske pogodbe

Finančna pomoč Skupnosti za pospeševalne ukrepe se odobri na osnovi subvencijskih pogodb z ustreznimi določbami za usmerjanje in spremljanje. Praviloma je trajanje teh pogodb največ 62 mesecev in najmanj 36 mesecev. V primeru izrednih zamud pri izvajanju, na primer v primeru izjemnega gospodarskega upada, ki jih upravičenec ustrezno utemelji, se lahko dodeli izjemno podaljšanje za 6 mesecev.

Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe za vzpostavitev pomorskih avtocest se odobri na osnovi subvencijskih pogodb z ustreznimi določbami za usmerjanje in spremljanje. Praviloma je trajanje teh pogodb največ 62 mesecev in najmanj 36 mesecev. V primeru izrednih zamud pri izvajanju, na primer v primeru izjemnega gospodarskega upada, ki jih upravičenec ustrezno utemelji, se lahko dodeli izjemno podaljšanje za 6 mesecev.

Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe prenosa načina se odobri na osnovi subvencijskih pogodb. Praviloma je trajanje teh pogodb največ 38 mesecev. V primeru izrednih zamud pri izvajanju, ki jih upravičenec ustrezno utemelji, se lahko dodeli izjemno podaljšanje za 6 mesecev.

Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe v izogib prometu se odobri na osnovi subvencijskih pogodb z ustreznimi določbami za usmerjanje in spremljanje. Praviloma je trajanje teh pogodb največ 62 mesecev in najmanj 36 mesecev. V primeru izrednih zamud pri izvajanju, na primer v primeru izjemnega gospodarskega upada, ki jih upravičenec ustrezno utemelji, se lahko dodeli izjemno podaljšanje za 6 mesecev.

Finančna pomoč Skupnosti za ukrepe skupnega učenja se odobri na osnovi subvencijskih pogodb z ustreznimi določbami za usmerjanje in spremljanje. Praviloma je trajanje teh pogodb največ 26 mesecev, to obdobje pa se lahko na zahtevo upravičenca podaljša, pri čemer ne presega začetnih proračunskih sredstev, in sicer za dodatnih 26 mesecev, če so v prvih 12 mesecih delovanja doseženi pozitivni rezultati.

Finančne pomoči Skupnosti ni mogoče odobriti prek predvidenega obdobja največ 62 mesecev ali v izjemnih primerih 68 mesecev.

Finančne pomoči Skupnosti ni mogoče odobriti prek predvidenega obdobja največ 62 mesecev ali v izjemnih primerih 68 mesecev.

Finančne pomoči Skupnosti ni mogoče odobriti prek predvidenega obdobja največ 38 mesecev ali v izjemnih primerih 44 mesecev.

Finančne pomoči Skupnosti ni mogoče odobriti prek predvidenega obdobja največ 62 mesecev ali v izjemnih primerih 68 mesecev.

Finančne pomoči Skupnosti ni mogoče odobriti prek predvidenega obdobja največ 52 mesecev.

| 4. | Zgornja mejna vrednost pogodbe |
| --- | --- |

4.

Zgornja mejna vrednost pogodbe

Najnižji okvirni subvencijski prag pri pospeševalnem ukrepu je 30 milijonov ton/km ali temu enakovredna prostornina prenosa načina ali dejavnosti izogibanja prometu na leto, ki se izvaja v celotnem obdobju veljavnosti subvencijske pogodbe.

Najnižji okvirni subvencijski prag pri dejavnosti za vzpostavitev pomorskih avtocest je 200 milijonov ton/km ali temu enakovredna prostornina prenosa načina na leto, ki se izvaja v celotnem obdobju veljavnosti subvencijske pogodbe.

Najnižji okvirni subvencijski prag pri ukrepih prenosa načina je 60 milijonov ton/km ali temu enakovredna prostornina prenosa načina na leto, ki se izvaja v celotnem obdobju veljavnosti subvencijske pogodbe. Za ukrepe prenosa načina, katerih namen je prenos na celinske plovne poti, velja poseben subvencijski prag 13 milijonov ton/km ali temu enakovredna prostornina prenosa načina na leto, ki se izvaja v celotnem obdobju veljavnosti subvencijske pogodbe.

Najnižji okvirni subvencijski prag pri ukrepu v izogib prometu je 80 milijonov ton/km ali 4 milijoni vozil/km tovornega prometa, ki se mu izogne na leto, ki se izvaja v celotnem obdobju veljavnosti subvencijske pogodbe.

Najnižji okvirni subvencijski prag pri ukrepu skupnega učenja je 250 000 EUR.

| 5. | Razširjanje |
| --- | --- |

5.

Razširjanje

Rezultate in metode pospeševalnih ukrepov je treba razširjati in spodbujati izmenjavo najboljših praks, kakor je določeno v načrtu za razširjanje, da bi pripomogli k doseganju ciljev te uredbe.

Rezultate in metode ukrepov za vzpostavitev pomorskih avtocest je treba razširjati in spodbujati izmenjavo najboljših praks, kot je določeno v načrtu za razširjanje, da bi pripomogli k doseganju ciljev te uredbe.

Za ukrepe prenosa načina posebne dejavnosti za razširjanje niso predvidene.

Rezultate in metode ukrepa v izogib prometu je treba razširjati in spodbujati izmenjavo najboljših praks, kot je določeno v načrtu za razširjanje, da bi pripomogli k doseganju ciljev te uredbe.

Rezultate in metode ukrepa skupnega učenja je treba razširjati in spodbujati izmenjavo najboljših praks, kot je določeno v načrtu za razširjanje, da bi pripomogli k doseganju ciljev te uredbe.“

---

| 9.10.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 266/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 266/11

---

UREDBA (ES) št. 924/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. septembra 2009

o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za pravilno delovanje notranjega trga in da se poenostavi čezmejna trgovina v Skupnosti, je pomembno, da so stroški čezmejnih plačil v eurih enaki stroškom ustreznih plačil v državi članici. Načelo enakih stroškov vzpostavlja Uredba (ES) št. 2560/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 2001 o čezmejnih plačilih v eurih (4), ki se uporablja za čezmejna plačila v eurih in švedskih kronah do zneska 50 000 EUR ali ekvivalenta le-tega. |
| --- | --- |

(1)

Za pravilno delovanje notranjega trga in da se poenostavi čezmejna trgovina v Skupnosti, je pomembno, da so stroški čezmejnih plačil v eurih enaki stroškom ustreznih plačil v državi članici. Načelo enakih stroškov vzpostavlja Uredba (ES) št. 2560/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 2001 o čezmejnih plačilih v eurih (4), ki se uporablja za čezmejna plačila v eurih in švedskih kronah do zneska 50 000 EUR ali ekvivalenta le-tega.

| (2) | Poročilo Komisije z dne 11. februarja 2008 o uporabi Uredbe (ES) št. 2560/2001 o čezmejnih plačilih v eurih, je potrdilo, da so se zaradi uporabe navedene uredbe nadomestila za čezmejna plačila v eurih dejansko znižala na raven nacionalnih nadomestil in da je navedena uredba spodbudila evropsko plačilno industrijo k sprejetju potrebnih ukrepov za vzpostavitev infrastrukture za plačila, ki se bo uporabljala v vsej Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo Komisije z dne 11. februarja 2008 o uporabi Uredbe (ES) št. 2560/2001 o čezmejnih plačilih v eurih, je potrdilo, da so se zaradi uporabe navedene uredbe nadomestila za čezmejna plačila v eurih dejansko znižala na raven nacionalnih nadomestil in da je navedena uredba spodbudila evropsko plačilno industrijo k sprejetju potrebnih ukrepov za vzpostavitev infrastrukture za plačila, ki se bo uporabljala v vsej Skupnosti.

| (3) | V poročilu Komisije so obravnavane praktične težave, ki se pojavljajo v zvezi z izvajanjem Uredbe (ES) št. 2560/2001. V sklepni ugotovitvi je bilo predlaganih več sprememb navedene uredbe za odpravo težav, ugotovljenih med postopkom revizije. Te težave se nanašajo na oviranje notranjega trga plačil, nastalo zaradi neenotnih obveznosti statističnega poročanja, težav pri izvrševanju Uredbe (ES) št. 2560/2001 zaradi pomanjkanja pooblaščenih pristojnih nacionalnih organov, odsotnosti organov za izvensodno reševanje sporov v zvezi z navedeno uredbo in dejstva, da navedena uredba ne vključuje neposrednih bremenitev. |
| --- | --- |

(3)

V poročilu Komisije so obravnavane praktične težave, ki se pojavljajo v zvezi z izvajanjem Uredbe (ES) št. 2560/2001. V sklepni ugotovitvi je bilo predlaganih več sprememb navedene uredbe za odpravo težav, ugotovljenih med postopkom revizije. Te težave se nanašajo na oviranje notranjega trga plačil, nastalo zaradi neenotnih obveznosti statističnega poročanja, težav pri izvrševanju Uredbe (ES) št. 2560/2001 zaradi pomanjkanja pooblaščenih pristojnih nacionalnih organov, odsotnosti organov za izvensodno reševanje sporov v zvezi z navedeno uredbo in dejstva, da navedena uredba ne vključuje neposrednih bremenitev.

| (4) | Direktiva 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (5) določa sodobno zakonsko podlago za oblikovanje notranjega trga plačil v vsej Skupnosti. Za zagotovitev pravne skladnosti med obema pravnima aktoma je priporočljivo spremeniti ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 2560/2001, zlasti opredelitve pojmov. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (5) določa sodobno zakonsko podlago za oblikovanje notranjega trga plačil v vsej Skupnosti. Za zagotovitev pravne skladnosti med obema pravnima aktoma je priporočljivo spremeniti ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 2560/2001, zlasti opredelitve pojmov.

| (5) | Uredba (ES) št. 2560/2001 vključuje čezmejne kreditne prenose in čezmejna elektronska plačila. V skladu s ciljem Direktive 2007/64/ES, to je omogočiti čezmejne neposredne bremenitve, je priporočljivo razširiti področje uporabe Uredbe (ES) št. 2560/2001. Za plačilne instrumente, ki obstajajo predvsem ali izključno v papirni obliki, kot so čeki, še vedno ni priporočljivo uporabljati načela enakih stroškov, ker jih že zaradi njihove narave ni mogoče obdelovati tako učinkovito kot elektronska plačila. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 2560/2001 vključuje čezmejne kreditne prenose in čezmejna elektronska plačila. V skladu s ciljem Direktive 2007/64/ES, to je omogočiti čezmejne neposredne bremenitve, je priporočljivo razširiti področje uporabe Uredbe (ES) št. 2560/2001. Za plačilne instrumente, ki obstajajo predvsem ali izključno v papirni obliki, kot so čeki, še vedno ni priporočljivo uporabljati načela enakih stroškov, ker jih že zaradi njihove narave ni mogoče obdelovati tako učinkovito kot elektronska plačila.

| (6) | Načelo enakih stroškov bi se moralo uporabljati za plačila, ki se odredijo ali zaključijo v papirni obliki ali v gotovini in ki se v plačilni verigi obdelujejo elektronsko, razen čekov, in za vsa nadomestila, neposredno ali posredno povezana s plačilno transakcijo, vključno z nadomestili, vezanimi na pogodbo, kar pa ne vključuje nadomestil za menjavo valut. Posredna nadomestila bi morala vključevati nadomestila za vzpostavitev trajnega plačilnega naloga oziroma nadomestila, povezana z uporabo bančne ali kreditne plačilne kartice, in bi morala biti enaka za nacionalne in čezmejne plačilne transakcije v Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Načelo enakih stroškov bi se moralo uporabljati za plačila, ki se odredijo ali zaključijo v papirni obliki ali v gotovini in ki se v plačilni verigi obdelujejo elektronsko, razen čekov, in za vsa nadomestila, neposredno ali posredno povezana s plačilno transakcijo, vključno z nadomestili, vezanimi na pogodbo, kar pa ne vključuje nadomestil za menjavo valut. Posredna nadomestila bi morala vključevati nadomestila za vzpostavitev trajnega plačilnega naloga oziroma nadomestila, povezana z uporabo bančne ali kreditne plačilne kartice, in bi morala biti enaka za nacionalne in čezmejne plačilne transakcije v Skupnosti.

| (7) | Da bi preprečili drobitev plačilnih trgov, je ustrezno uporabiti načelo enakih stroškov. V ta namen bi bilo treba za vsako kategorijo čezmejnih plačil določiti nacionalno plačilo z enakimi ali podobnimi značilnostmi, kot jih ima čezmejno plačilo. Pri določitvi nacionalnega plačila, ki ustreza čezmejnemu plačilu, bi moralo biti med drugimi mogoče uporabiti naslednja merila: način odreditve, izvajanja in zaključka plačila, stopnja avtomatizacije, vsakršno jamstvo za plačilo, status stranke in razmerje s ponudnikom plačilnih storitev ali uporabljen plačilni instrument, kot je opredeljen v členu 4(23) Direktive 2007/64/ES. Ta merila se ne bi smela šteti kot izčrpna. |
| --- | --- |

(7)

Da bi preprečili drobitev plačilnih trgov, je ustrezno uporabiti načelo enakih stroškov. V ta namen bi bilo treba za vsako kategorijo čezmejnih plačil določiti nacionalno plačilo z enakimi ali podobnimi značilnostmi, kot jih ima čezmejno plačilo. Pri določitvi nacionalnega plačila, ki ustreza čezmejnemu plačilu, bi moralo biti med drugimi mogoče uporabiti naslednja merila: način odreditve, izvajanja in zaključka plačila, stopnja avtomatizacije, vsakršno jamstvo za plačilo, status stranke in razmerje s ponudnikom plačilnih storitev ali uporabljen plačilni instrument, kot je opredeljen v členu 4(23) Direktive 2007/64/ES. Ta merila se ne bi smela šteti kot izčrpna.

| (8) | Pristojni organi bi morali izdati smernice za opredelitev ustreznih plačil, kadar menijo, da je to potrebno. Komisija, ki ji po potrebi pomaga Odbor za plačila, bi morala pripraviti ustrezna navodila in pomagati pristojnim organom. |
| --- | --- |

(8)

Pristojni organi bi morali izdati smernice za opredelitev ustreznih plačil, kadar menijo, da je to potrebno. Komisija, ki ji po potrebi pomaga Odbor za plačila, bi morala pripraviti ustrezna navodila in pomagati pristojnim organom.

| (9) | Pomembno je, da se poenostavi izvajanje čezmejnih plačil s strani ponudnikov plačilnih storitev. V zvezi s tem je treba spodbujati standardizacijo, zlasti glede uporabe mednarodne številke bančnega računa (IBAN) in bančne identifikacijske kode (BIC). Zato je ustrezno, da ponudniki plačilnih storitev uporabnikom plačilnih storitev zagotovijo IBAN in BIC za zadevni račun. |
| --- | --- |

(9)

Pomembno je, da se poenostavi izvajanje čezmejnih plačil s strani ponudnikov plačilnih storitev. V zvezi s tem je treba spodbujati standardizacijo, zlasti glede uporabe mednarodne številke bančnega računa (IBAN) in bančne identifikacijske kode (BIC). Zato je ustrezno, da ponudniki plačilnih storitev uporabnikom plačilnih storitev zagotovijo IBAN in BIC za zadevni račun.

| (10) | Neenotne obveznosti glede statističnega poročanja o plačilni bilanci, ki se uporabljajo izključno za čezmejna plačila, ovirajo razvoj enotnega trga plačil, zlasti v okviru enotnega območja plačil v eurih (SEPA). Priporočljivo je, da se v okviru SEPA do 31. oktobra 2011 ponovno oceni, ali je primerno, da se odpravijo te obveznosti poročanja na podlagi bančnih poravnav. Za zagotovitev neprekinjenega, pravočasnega in učinkovitega zagotavljanja statističnih podatkov o plačilni bilanci je priporočljivo še, da se zagotovi nadaljnje zbiranje enostavno dostopnih plačilnih podatkov, kot so IBAN, BIC in znesek plačila ali osnovni zbirni plačilni podatki za različne plačilne instrumente, če postopek zbiranja ne ovira avtomatske obdelave plačil in je lahko popolnoma avtomatiziran. Ta uredba ne vpliva na druge obveznosti poročanja za namene politike, na primer na poročanje zaradi preprečevanja pranja denarja ali financiranja terorizma oziroma za davčne namene. |
| --- | --- |

(10)

Neenotne obveznosti glede statističnega poročanja o plačilni bilanci, ki se uporabljajo izključno za čezmejna plačila, ovirajo razvoj enotnega trga plačil, zlasti v okviru enotnega območja plačil v eurih (SEPA). Priporočljivo je, da se v okviru SEPA do 31. oktobra 2011 ponovno oceni, ali je primerno, da se odpravijo te obveznosti poročanja na podlagi bančnih poravnav. Za zagotovitev neprekinjenega, pravočasnega in učinkovitega zagotavljanja statističnih podatkov o plačilni bilanci je priporočljivo še, da se zagotovi nadaljnje zbiranje enostavno dostopnih plačilnih podatkov, kot so IBAN, BIC in znesek plačila ali osnovni zbirni plačilni podatki za različne plačilne instrumente, če postopek zbiranja ne ovira avtomatske obdelave plačil in je lahko popolnoma avtomatiziran. Ta uredba ne vpliva na druge obveznosti poročanja za namene politike, na primer na poročanje zaradi preprečevanja pranja denarja ali financiranja terorizma oziroma za davčne namene.

| (11) | Sedaj so za obstoječe nacionalne sisteme neposredne bremenitve v uporabi različni poslovni modeli. Da bi se olajšala uvedba sistema neposredne bremenitve SEPA, je treba vzpostaviti skupen poslovni model in zagotoviti večjo pravno jasnost glede večstranskih pristojbin za izmenjavo. V primeru čezmejnih neposrednih bremenitev bi bilo to mogoče izjemoma doseči tako, da se določi najvišji znesek večstranske pristojbine za izmenjavo za posamezno transakcijo v prehodnem obdobju. Pogodbene stranke pri večstranskem sporazumu pa bi morale imeti možnost svobodno določiti nižji znesek ali se dogovoriti o ničelni večstranski pristojbini za izmenjavo. Za nacionalne neposredne bremenitve SEPA bi bilo mogoče uporabiti enako pristojbino za izmenjavo ali drugo medbančno dogovorjeno pristojbino med ponudnikoma plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila, kot je že obstajala na nacionalni ravni pred začetkom veljavnosti te uredbe. Če se v prehodnem obdobju zmanjša ali odpravi nacionalna večstranska pristojbina za izmenjavo ali drugo medbančno dogovorjeno pristojbino, na primer zaradi uporabe konkurenčnega prava, bi morala za nacionalne neposredne bremenitve SEPA v prehodnem obdobju veljati spremenjena ureditev. Če za plačilo z neposredno bremenitvijo velja dvostranski sporazum, bi morali pogoji dvostranskega sporazuma prevladati nad vsako večstransko pristojbino za izmenjavo ali drugo medbančno dogovorjeno pristojbino. Sektor lahko s pomočjo pravne varnosti, zagotovljene v prehodnem obdobju, razvije in doreče skupni, dolgoročni poslovni model za izvajanje neposrednih bremenitev SEPA. Ob koncu prehodnega obdobja bi morala biti za poslovni model neposrednih bremenitev SEPA vzpostavljena dolgoročna rešitev, skladna s pravom ES o konkurenci in regulativnim okvirom Skupnosti. V okviru trajnega dialoga s sektorjem bančništva in na podlagi prispevkov ustreznih udeležencev na trgu namerava Komisija nujno zagotoviti smernice glede ciljev in izmerljivih meril združljivosti večstranskih medbančnih nadomestil (ki bi lahko vključevala tudi druge večstranske pristojbine za izmenjavo) s pravom ES o konkurenci in regulativnim okvirom Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Sedaj so za obstoječe nacionalne sisteme neposredne bremenitve v uporabi različni poslovni modeli. Da bi se olajšala uvedba sistema neposredne bremenitve SEPA, je treba vzpostaviti skupen poslovni model in zagotoviti večjo pravno jasnost glede večstranskih pristojbin za izmenjavo. V primeru čezmejnih neposrednih bremenitev bi bilo to mogoče izjemoma doseči tako, da se določi najvišji znesek večstranske pristojbine za izmenjavo za posamezno transakcijo v prehodnem obdobju. Pogodbene stranke pri večstranskem sporazumu pa bi morale imeti možnost svobodno določiti nižji znesek ali se dogovoriti o ničelni večstranski pristojbini za izmenjavo. Za nacionalne neposredne bremenitve SEPA bi bilo mogoče uporabiti enako pristojbino za izmenjavo ali drugo medbančno dogovorjeno pristojbino med ponudnikoma plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila, kot je že obstajala na nacionalni ravni pred začetkom veljavnosti te uredbe. Če se v prehodnem obdobju zmanjša ali odpravi nacionalna večstranska pristojbina za izmenjavo ali drugo medbančno dogovorjeno pristojbino, na primer zaradi uporabe konkurenčnega prava, bi morala za nacionalne neposredne bremenitve SEPA v prehodnem obdobju veljati spremenjena ureditev. Če za plačilo z neposredno bremenitvijo velja dvostranski sporazum, bi morali pogoji dvostranskega sporazuma prevladati nad vsako večstransko pristojbino za izmenjavo ali drugo medbančno dogovorjeno pristojbino. Sektor lahko s pomočjo pravne varnosti, zagotovljene v prehodnem obdobju, razvije in doreče skupni, dolgoročni poslovni model za izvajanje neposrednih bremenitev SEPA. Ob koncu prehodnega obdobja bi morala biti za poslovni model neposrednih bremenitev SEPA vzpostavljena dolgoročna rešitev, skladna s pravom ES o konkurenci in regulativnim okvirom Skupnosti. V okviru trajnega dialoga s sektorjem bančništva in na podlagi prispevkov ustreznih udeležencev na trgu namerava Komisija nujno zagotoviti smernice glede ciljev in izmerljivih meril združljivosti večstranskih medbančnih nadomestil (ki bi lahko vključevala tudi druge večstranske pristojbine za izmenjavo) s pravom ES o konkurenci in regulativnim okvirom Skupnosti.

| (12) | Za izvedbo transakcije z neposredno bremenitvijo mora biti račun plačnika dosegljiv. Za spodbujanje uspešnega prevzema neposrednih bremenitev SEPA je zato bistvenega pomena, da so računi vseh plačnikov dosegljivi, kadar to že velja za obstoječe nacionalne neposredne bremenitve v eurih, saj plačnik in prejemnik plačila v nasprotnem primeru ne bosta mogla izkoristiti prednosti zbiranja čezmejnih neposrednih bremenitev. Če račun plačnika v okviru sistema neposrednih bremenitev SEPA ni dosegljiv, plačnik (dolžnik) in prejemnik plačila (upnik) ne bosta mogla izkoristiti priložnosti, ki jih nudi nov sistem neposrednih bremenitev. To je še posebej pomembno, kadar plačnik odredi zbiranje neposrednih bremenitev v paketni datoteki, na primer mesečno ali četrtletno zbiranje računov za elektriko ali druge javne storitve, in ne v obliki ločene zbirke za posamezno stranko. Če upniki ne bodo mogli doseči vseh svojih dolžnikov z enim samim postopkom, bodo potrebni dodatni ročni posegi, ki bodo najverjetneje povečali stroške. Ker torej brez obvezne dosegljivosti za ponudnika plačilnih storitev plačnika, učinkovitost zbirk neposrednih bremenitev ne bo povsem izboljšana, konkurenca na vseevropski ravni pa bo ostala omejena. Vendar pa bi se morala glede na posebne značilnosti neposrednih bremenitev med podjetji ta določba uporabljati le za osnovni sistem neposrednih bremenitev SEPA, ne pa za sistem neposrednih bremenitev SEPA med podjetji. Obveza o dosegljivosti zajema pravico ponudnika plačilnih storitev, da ne izvede plačila z neposredno bremenitvijo v skladu s sistemom neposrednih bremenitev v zvezi z, na primer, zavrnitvijo, odklonitvijo ali vračilom plačila. Obveza o dosegljivosti se ne bi smela uporabljati za ponudnike plačilnih storitev, ki so pooblaščeni za zagotavljanje in izvajanje transakcij z neposredno bremenitvijo, a se komercialno ne ukvarjajo s temi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(12)

Za izvedbo transakcije z neposredno bremenitvijo mora biti račun plačnika dosegljiv. Za spodbujanje uspešnega prevzema neposrednih bremenitev SEPA je zato bistvenega pomena, da so računi vseh plačnikov dosegljivi, kadar to že velja za obstoječe nacionalne neposredne bremenitve v eurih, saj plačnik in prejemnik plačila v nasprotnem primeru ne bosta mogla izkoristiti prednosti zbiranja čezmejnih neposrednih bremenitev. Če račun plačnika v okviru sistema neposrednih bremenitev SEPA ni dosegljiv, plačnik (dolžnik) in prejemnik plačila (upnik) ne bosta mogla izkoristiti priložnosti, ki jih nudi nov sistem neposrednih bremenitev. To je še posebej pomembno, kadar plačnik odredi zbiranje neposrednih bremenitev v paketni datoteki, na primer mesečno ali četrtletno zbiranje računov za elektriko ali druge javne storitve, in ne v obliki ločene zbirke za posamezno stranko. Če upniki ne bodo mogli doseči vseh svojih dolžnikov z enim samim postopkom, bodo potrebni dodatni ročni posegi, ki bodo najverjetneje povečali stroške. Ker torej brez obvezne dosegljivosti za ponudnika plačilnih storitev plačnika, učinkovitost zbirk neposrednih bremenitev ne bo povsem izboljšana, konkurenca na vseevropski ravni pa bo ostala omejena. Vendar pa bi se morala glede na posebne značilnosti neposrednih bremenitev med podjetji ta določba uporabljati le za osnovni sistem neposrednih bremenitev SEPA, ne pa za sistem neposrednih bremenitev SEPA med podjetji. Obveza o dosegljivosti zajema pravico ponudnika plačilnih storitev, da ne izvede plačila z neposredno bremenitvijo v skladu s sistemom neposrednih bremenitev v zvezi z, na primer, zavrnitvijo, odklonitvijo ali vračilom plačila. Obveza o dosegljivosti se ne bi smela uporabljati za ponudnike plačilnih storitev, ki so pooblaščeni za zagotavljanje in izvajanje transakcij z neposredno bremenitvijo, a se komercialno ne ukvarjajo s temi dejavnostmi.

| (13) | Glede na tehnične zahteve, potrebne zaradi dosegljivosti, je prav tako pomembno, da ima ponudnik plačilnih storitev plačnika na voljo dovolj časa za pripravo na izpolnitev obveze o dosegljivosti. Ponudnikom plačilnih storitev bi bilo treba zato za izpolnitev navedene obveze omogočiti prehodno obdobje, ki lahko traja največ eno leto od datuma začetka uporabe te uredbe. Ker bi morali ponudniki plačilnih storitev iz držav članic, ki niso del euroobmočja, opraviti več pripravljalnih dejavnosti, bi bilo treba tem ponudnikom plačilnih storitev odobriti odlog uporabe obveze o dosegljivosti za največ pet let od datuma začetka uporabe te uredbe. Od ponudnikov plačilnih storitev, ki so v državi članici, ki je uvedla euro kot svojo valuto v štirih letih po datumu začetka uporabljanja te uredbe, pa bi se moralo zahtevati, da izpolnijo obvezo o dosegljivosti v enem letu od datuma pridružitve te države članice euroobmočju. |
| --- | --- |

(13)

Glede na tehnične zahteve, potrebne zaradi dosegljivosti, je prav tako pomembno, da ima ponudnik plačilnih storitev plačnika na voljo dovolj časa za pripravo na izpolnitev obveze o dosegljivosti. Ponudnikom plačilnih storitev bi bilo treba zato za izpolnitev navedene obveze omogočiti prehodno obdobje, ki lahko traja največ eno leto od datuma začetka uporabe te uredbe. Ker bi morali ponudniki plačilnih storitev iz držav članic, ki niso del euroobmočja, opraviti več pripravljalnih dejavnosti, bi bilo treba tem ponudnikom plačilnih storitev odobriti odlog uporabe obveze o dosegljivosti za največ pet let od datuma začetka uporabe te uredbe. Od ponudnikov plačilnih storitev, ki so v državi članici, ki je uvedla euro kot svojo valuto v štirih letih po datumu začetka uporabljanja te uredbe, pa bi se moralo zahtevati, da izpolnijo obvezo o dosegljivosti v enem letu od datuma pridružitve te države članice euroobmočju.

| (14) | Navedeni pristojni organi bi morali imeti ustrezna pooblastila za učinkovito izpolnjevanje svojih nalog v zvezi s spremljanjem ter za sprejetje vseh potrebnih ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da ponudniki plačilnih storitev izpolnjujejo določbe te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Navedeni pristojni organi bi morali imeti ustrezna pooblastila za učinkovito izpolnjevanje svojih nalog v zvezi s spremljanjem ter za sprejetje vseh potrebnih ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da ponudniki plačilnih storitev izpolnjujejo določbe te uredbe.

| (15) | Da bi se zagotovila možnost uporabe pravnih sredstev v primerih nepravilne uporabe te uredbe, bi morale države članice določiti ustrezne in učinkovite pritožbene postopke in druga pravna sredstva za reševanje sporov med uporabnikom in ponudnikom plačilnih storitev. Pomembno je tudi, da se, kadar je to primerno, določijo obstoječi ali imenujejo novi pristojni pritožbeni organi in organi za izvensodno reševanje sporov. |
| --- | --- |

(15)

Da bi se zagotovila možnost uporabe pravnih sredstev v primerih nepravilne uporabe te uredbe, bi morale države članice določiti ustrezne in učinkovite pritožbene postopke in druga pravna sredstva za reševanje sporov med uporabnikom in ponudnikom plačilnih storitev. Pomembno je tudi, da se, kadar je to primerno, določijo obstoječi ali imenujejo novi pristojni pritožbeni organi in organi za izvensodno reševanje sporov.

| (16) | Za nemoteno in pravočasno reševanje čezmejnih sporov v zvezi s to uredbo je ključno v Skupnosti zagotoviti dejavno sodelovanje pristojnih pritožbenih organov in organov za izvensodno reševanje sporov. Takšno sodelovanje bi moralo biti mogoče izvajati v obliki izmenjave informacij o zakonodaji ali pravni praksi iz njihove sodne pristojnosti ali, če je ustrezno, prenosa ali prevzetja pritožbenih postopkov ali postopkov za reševanje sporov. |
| --- | --- |

(16)

Za nemoteno in pravočasno reševanje čezmejnih sporov v zvezi s to uredbo je ključno v Skupnosti zagotoviti dejavno sodelovanje pristojnih pritožbenih organov in organov za izvensodno reševanje sporov. Takšno sodelovanje bi moralo biti mogoče izvajati v obliki izmenjave informacij o zakonodaji ali pravni praksi iz njihove sodne pristojnosti ali, če je ustrezno, prenosa ali prevzetja pritožbenih postopkov ali postopkov za reševanje sporov.

| (17) | Države članice bi morale v nacionalni zakonodaji določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za neupoštevanje določb te uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Države članice bi morale v nacionalni zakonodaji določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za neupoštevanje določb te uredbe.

| (18) | Razširitev uporabe te uredbe z eura še na druge valute bi imela očitne koristi, zlasti glede števila zajetih plačil. Da se državam članicam, ki nimajo eura za svojo valuto, omogoči razširitev uporabe te uredbe na čezmejna plačila v njihovih nacionalnih valutah, bi bilo treba vzpostaviti postopek priglasitve. Vendar bi bilo treba zagotoviti, da državam članicam, ki že uporabljajo navedeni postopek priglasitve, ne bi bilo treba predložiti nove priglasitve. |
| --- | --- |

(18)

Razširitev uporabe te uredbe z eura še na druge valute bi imela očitne koristi, zlasti glede števila zajetih plačil. Da se državam članicam, ki nimajo eura za svojo valuto, omogoči razširitev uporabe te uredbe na čezmejna plačila v njihovih nacionalnih valutah, bi bilo treba vzpostaviti postopek priglasitve. Vendar bi bilo treba zagotoviti, da državam članicam, ki že uporabljajo navedeni postopek priglasitve, ne bi bilo treba predložiti nove priglasitve.

| (19) | Zaželeno je, da Komisija predloži poročilo o ustreznosti odprave nacionalnih obveznosti poročanja na temelju poravnav. Primerno je tudi, da Komisija predloži poročilo o uporabi te uredbe, v katerem oceni predvsem uporabo IBAN in BIC za olajšanje plačil znotraj Skupnosti in razvoj trga glede uporabe določb o neposrednih bremenitvah. V okviru razvoja SEPA je zaželeno tudi, da poročilo preuči ustreznost zgornje meje v višini 50 000 EUR, ki se trenutno uporablja za načelo enakih stroškov. |
| --- | --- |

(19)

Zaželeno je, da Komisija predloži poročilo o ustreznosti odprave nacionalnih obveznosti poročanja na temelju poravnav. Primerno je tudi, da Komisija predloži poročilo o uporabi te uredbe, v katerem oceni predvsem uporabo IBAN in BIC za olajšanje plačil znotraj Skupnosti in razvoj trga glede uporabe določb o neposrednih bremenitvah. V okviru razvoja SEPA je zaželeno tudi, da poročilo preuči ustreznost zgornje meje v višini 50 000 EUR, ki se trenutno uporablja za načelo enakih stroškov.

| (20) | Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2560/2001 razveljaviti. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2560/2001 razveljaviti.

| (21) | Za zagotovitev pravne skladnosti med to uredbo in Direktivo 2007/64/ES, zlasti glede preglednosti pogojev in informacijskih zahtev za plačilne storitve ter glede pravic in obveznosti v zvezi z izvajanjem in uporabo plačilnih storitev, je primerno, da se ta uredba začne uporabljati 1. novembra 2009. Primerno je, da se državam članicam dovoli, da ukrepe za uvedbo kazni za kršitve te uredbe sprejmejo do 1. junija 2010. |
| --- | --- |

(21)

Za zagotovitev pravne skladnosti med to uredbo in Direktivo 2007/64/ES, zlasti glede preglednosti pogojev in informacijskih zahtev za plačilne storitve ter glede pravic in obveznosti v zvezi z izvajanjem in uporabo plačilnih storitev, je primerno, da se ta uredba začne uporabljati 1. novembra 2009. Primerno je, da se državam članicam dovoli, da ukrepe za uvedbo kazni za kršitve te uredbe sprejmejo do 1. junija 2010.

| (22) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo same zadovoljivo doseči in se zaradi obsega in učinkov ukrepa lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za dosego navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(22)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo same zadovoljivo doseči in se zaradi obsega in učinkov ukrepa lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za dosego navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pravila o čezmejnih plačilih v Skupnosti in zagotavlja, da so nadomestila za čezmejna plačila v Skupnosti enaka kot za plačila v isti valuti v državi članici.

2.   Ta uredba se v skladu z določbami Direktive 2007/64/ES uporablja za čezmejna plačila, izražena v eurih ali nacionalnih valutah držav članic, ki so priglasile namero o razširitvi uporabe te uredbe na svojo nacionalno valuto v skladu s členom 14.

3.   Ta uredba se ne uporablja za plačila, ki jih izvršijo ponudniki plačilnih storitev za svoj račun ali v imenu drugih ponudnikov plačilnih storitev.

4.   V členih 6, 7 in 8 so določena pravila za transakcije z neposredno bremenitvijo, izražene v eurih, med ponudniki plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „čezmejno plačilo“ pomeni elektronsko plačilno transakcijo, ki jo odredi plačnik ali prejemnik plačila, pri čemer se ponudnik plačilnih storitev plačnika in ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila nahajata v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

1.

„čezmejno plačilo“ pomeni elektronsko plačilno transakcijo, ki jo odredi plačnik ali prejemnik plačila, pri čemer se ponudnik plačilnih storitev plačnika in ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila nahajata v različnih državah članicah;

| 2. | „nacionalno plačilo“ pomeni elektronsko plačilno transakcijo, ki jo odredi plačnik ali prejemnik plačila oziroma se odredi prek njega, pri čemer se ponudnik plačilnih storitev plačnika in ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila nahajata v isti državi članici; |
| --- | --- |

2.

„nacionalno plačilo“ pomeni elektronsko plačilno transakcijo, ki jo odredi plačnik ali prejemnik plačila oziroma se odredi prek njega, pri čemer se ponudnik plačilnih storitev plačnika in ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila nahajata v isti državi članici;

| 3. | „plačnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je imetnik plačilnega računa in odredi plačilni nalog v breme plačilnega računa, ali, če plačilni račun ne obstaja, fizično ali pravno osebo, ki izda plačilni nalog; |
| --- | --- |

3.

„plačnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je imetnik plačilnega računa in odredi plačilni nalog v breme plačilnega računa, ali, če plačilni račun ne obstaja, fizično ali pravno osebo, ki izda plačilni nalog;

| 4. | „prejemnik plačila“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je predvideni prejemnik sredstev, ki so bila predmet plačilne transakcije; |
| --- | --- |

4.

„prejemnik plačila“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je predvideni prejemnik sredstev, ki so bila predmet plačilne transakcije;

| 5. | „ponudnik plačilnih storitev“ pomeni katero koli od kategorij pravnih oseb iz člena 1(1) Direktive 2007/64/ES ter fizične ali pravne osebe iz člena 26 navedene direktive, ne vključuje pa institucij iz člena 2 Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (6), ki jim je bila odobrena opustitev za države članice, ki se izvaja v skladu s členom 2(3) Direktive 2007/64/ES; |
| --- | --- |

5.

„ponudnik plačilnih storitev“ pomeni katero koli od kategorij pravnih oseb iz člena 1(1) Direktive 2007/64/ES ter fizične ali pravne osebe iz člena 26 navedene direktive, ne vključuje pa institucij iz člena 2 Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (6), ki jim je bila odobrena opustitev za države članice, ki se izvaja v skladu s členom 2(3) Direktive 2007/64/ES;

| 6. | „uporabnik plačilnih storitev“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki uporablja plačilne storitve kot plačnik ali prejemnik plačila ali oboje; |
| --- | --- |

6.

„uporabnik plačilnih storitev“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki uporablja plačilne storitve kot plačnik ali prejemnik plačila ali oboje;

| 7. | „plačilna transakcija“ pomeni dejanje pologa, prenosa ali dviga sredstev, ki ga odredi plačnik ali prejemnik plačila oziroma se ga odredi prek njega, neodvisno od osnovnih obveznosti med plačnikom in prejemnikom plačila; |
| --- | --- |

7.

„plačilna transakcija“ pomeni dejanje pologa, prenosa ali dviga sredstev, ki ga odredi plačnik ali prejemnik plačila oziroma se ga odredi prek njega, neodvisno od osnovnih obveznosti med plačnikom in prejemnikom plačila;

| 8. | „plačilni nalog“ pomeni navodilo plačnika ali prejemnika plačila njegovemu ponudniku plačilnih storitev, s katerim zahteva izvedbo plačilne transakcije; |
| --- | --- |

8.

„plačilni nalog“ pomeni navodilo plačnika ali prejemnika plačila njegovemu ponudniku plačilnih storitev, s katerim zahteva izvedbo plačilne transakcije;

| 9. | „nadomestilo“ pomeni vsako nadomestilo, ki ga ponudnik plačilne storitve obračuna uporabniku plačilne storitve in je neposredno ali posredno povezano s plačilno transakcijo; |
| --- | --- |

9.

„nadomestilo“ pomeni vsako nadomestilo, ki ga ponudnik plačilne storitve obračuna uporabniku plačilne storitve in je neposredno ali posredno povezano s plačilno transakcijo;

| 10. | „sredstva“ pomenijo bankovce in kovance, knjižni denar in elektronski denar, kakor je opredeljen v členu 1(3)(b) Direktive 2000/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (7); |
| --- | --- |

10.

„sredstva“ pomenijo bankovce in kovance, knjižni denar in elektronski denar, kakor je opredeljen v členu 1(3)(b) Direktive 2000/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (7);

| 11. | „potrošnik“ pomeni fizično osebo, ki ne deluje v okviru svoje trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

11.

„potrošnik“ pomeni fizično osebo, ki ne deluje v okviru svoje trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti;

| 12. | „mikro-podjetje“ pomeni podjetje, ki je ob sklenitvi pogodbe o plačilni storitvi podjetje, kot je opredeljeno v členih 1 in 2(1) ter (3) Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 glede opredelitev mikro, malih in srednje velikih podjetij (8); |
| --- | --- |

12.

„mikro-podjetje“ pomeni podjetje, ki je ob sklenitvi pogodbe o plačilni storitvi podjetje, kot je opredeljeno v členih 1 in 2(1) ter (3) Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 glede opredelitev mikro, malih in srednje velikih podjetij (8);

| 13. | „pristojbina za izmenjavo“ pomeni pristojbino, plačano za vsako transakcijo z neposredno bremenitvijo med ponudnikom plačilnih storitev plačnika in ponudnikom plačilnih storitev prejemnika plačila; |
| --- | --- |

13.

„pristojbina za izmenjavo“ pomeni pristojbino, plačano za vsako transakcijo z neposredno bremenitvijo med ponudnikom plačilnih storitev plačnika in ponudnikom plačilnih storitev prejemnika plačila;

| 14. | „neposredna bremenitev“ pomeni plačilno storitev za bremenitev plačilnega računa plačnika, kadar plačilno transakcijo odredi prejemnik plačila na podlagi plačnikovega soglasja, ki ga plačnik da prejemniku plačila, ponudniku plačilnih storitev prejemnika plačila ali svojemu ponudniku plačilnih storitev; |
| --- | --- |

14.

„neposredna bremenitev“ pomeni plačilno storitev za bremenitev plačilnega računa plačnika, kadar plačilno transakcijo odredi prejemnik plačila na podlagi plačnikovega soglasja, ki ga plačnik da prejemniku plačila, ponudniku plačilnih storitev prejemnika plačila ali svojemu ponudniku plačilnih storitev;

| 15. | „sistem neposredne bremenitve“ pomeni skupni niz pravil, praks in standardov za izvajanje transakcij z neposredno bremenitvijo, o katerih so se sporazumeli ponudniki plačilnih storitev. |
| --- | --- |

15.

„sistem neposredne bremenitve“ pomeni skupni niz pravil, praks in standardov za izvajanje transakcij z neposredno bremenitvijo, o katerih so se sporazumeli ponudniki plačilnih storitev.

Člen 3

Nadomestila za čezmejna plačilain ustrezna nacionalna plačila

1.   Nadomestila, ki jih uporabniku plačilnih storitev obračuna ponudnik plačilnih storitev za čezmejna plačila do zneska 50 000 EUR, so enaka kot nadomestila, ki jih isti ponudnik plačilnih storitev obračuna uporabnikom plačilnih storitev za ustrezna nacionalna plačila enake vrednosti in v isti valuti.

2.   Ko ponudnik plačilne storitve zaradi zahteve iz odstavka 1 določa višino nadomestila za čezmejno plačilo, določi ustrezno nacionalno plačilo.

Pristojni organi izdajo smernice glede določitve ustreznih plačil, kadar menijo, da je to potrebno. Pristojni organi v Odboru za plačila, vzpostavljenem v skladu s členom 85(1) Direktive 2007/64/ES, dejavno sodelujejo, da zagotovijo skladnost smernic za ustrezna nacionalna plačila.

3.   Če je država članica uradno priglasila svojo odločitev o razširitvi področja uporabe te uredbe na svojo nacionalno valuto v skladu s členom 14, se lahko nacionalno plačilo v valuti te države članice šteje za enakovredno čezmejnemu plačilu, izraženemu v eurih.

4.   Ta uredba se ne uporablja za nadomestila za menjavo valut.

Člen 4

Ukrepi za poenostavitev avtomatizacije plačil

1.   Ponudnik plačilnih storitev uporabniku plačilnih storitev, kadar je to ustrezno, sporoči IBAN uporabnika plačilnih storitev in BIC ponudnika plačilnih storitev.

Ponudnik plačilnih storitev poleg tega, kadar je to ustrezno, navede IBAN uporabnika plačilnih storitev in BIC ponudnika plačilnih storitev tudi na bančnih izpiskih ali njihovih prilogah.

Ponudnik plačilnih storitev posreduje uporabniku plačilnih storitev informacije iz tega odstavka brezplačno.

2.   Če je glede na naravo zadevne plačilne transakcije ustrezno:

| (a) | plačnik za transakcije, ki jih sam odredi, ponudniku plačilnih storitev na zahtevo sporoči IBAN prejemnika plačila in BIC ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila; |
| --- | --- |

(a)

plačnik za transakcije, ki jih sam odredi, ponudniku plačilnih storitev na zahtevo sporoči IBAN prejemnika plačila in BIC ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila;

| (b) | prejemnik plačila za transakcije, ki jih sam odredi, ponudniku plačilnih storitev na zahtevo sporoči IBAN plačnika in BIC ponudnika plačilnih storitev plačnika. |
| --- | --- |

(b)

prejemnik plačila za transakcije, ki jih sam odredi, ponudniku plačilnih storitev na zahtevo sporoči IBAN plačnika in BIC ponudnika plačilnih storitev plačnika.

3.   Ponudnik plačilnih storitev lahko uporabniku plačilnih storitev poleg nadomestil, zaračunanih v skladu s členom 3(1), zaračuna dodatna nadomestila, če uporabnik ponudniku plačilnih storitev naroči, naj izvrši plačilno transakcijo, ne sporoči pa mu številke IBAN in kode BIC v skladu z odstavkom 2 tega člena. Ta nadomestila so ustrezna in sorazmerna s stroški. Ponudnik plačilnih storitev in uporabnik plačilnih storitev se dogovorita o teh nadomestilih. Ponudnik plačilnih storitev pravočasno obvesti uporabnika plačilnih storitev o višini dodatnih nadomestil, preden tak dogovor postane za uporabnika plačilnih storitev zavezujoč.

4.   Če je glede na naravo zadevne plačilne transakcije ustrezno, sporoči dobavitelj blaga in storitev, ki prejme plačila, na katere se nanaša ta uredba, svojim kupcem za vse izdane račune za blago in storitve v Skupnosti svoj IBAN in BIC svojega ponudnika plačilnih storitev.

Člen 5

Obveznosti poročanja o plačilni bilanci

1.   Države članice s 1. januarjem 2010 odpravijo nacionalne obveznosti v zvezi s poročanjem o plačilni bilanci na podlagi poravnav, ki veljajo za ponudnike plačilnih storitev v zvezi s plačilnimi transakcijami njihovih strank za plačila do 50 000 EUR.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko države članice nadaljujejo zbiranje zbirnih podatkov ali drugih ustreznih enostavno dostopnih podatkov, če tako zbiranje ne vpliva na avtomatsko obdelavo plačil s strani ponudnikov plačilnih storitev in ga lahko ponudniki plačilnih storitev popolnoma avtomatizirajo.

Člen 6

Pristojbina za izmenjavo za čezmejne transakcije z neposredno bremenitvijo

Kadar ni dvostranskega sporazuma med ponudnikoma plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila, se za vse čezmejne transakcije z neposredno bremenitvijo, izvedene pred 1. novembrom 2012, uporablja večstranska pristojbina za izmenjavo v višini 0,088 EUR, ki jo plača ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila ponudniku plačilnih storitev plačnika, razen če so se zadevni ponudniki plačilnih storitev dogovorili o nižji večstranski pristojbini za izmenjavo.

Člen 7

Pristojbina za izmenjavo za nacionalne transakcije z neposredno bremenitvijo

1.   Kadar ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila in plačnika uporabljata večstransko pristojbino za izmenjavo ali drugo medbančno dogovorjeno pristojbino za nacionalne transakcije z neposredno bremenitvijo, izvedene pred 1. novembrom 2009, brez poseganja v odstavka 2 in 3 se takšna večstranska pristojbina za izmenjavo ali druga medbančno dogovorjena pristojbina uporablja za vsako nacionalno transakcijo z neposredno bremenitvijo, izvedeno pred 1. novembrom 2012.

2.   Če se večstranska pristojbina za izmenjavo ali druga medbančno dogovorjena pristojbina zmanjša ali odpravi pred 1. novembrom 2012, se to zmanjšanje oziroma odprava uporablja za vse nacionalne transakcije z neposredno bremenitvijo, izvedene pred navedenim datumom.

3.   Če med ponudnikoma plačilnih storitev prejemnika plačila in plačnika obstaja dvostranski sporazum za nacionalne transakcije z neposredno bremenitvijo, se odstavka 1 in 2 ne uporabljata za nacionalne transakcije z neposredno bremenitvijo, izvedene pred 1. novembrom 2012.

Člen 8

Dostopnost za transakcije z neposredno bremenitvijo

1.   Ponudnik plačilnih storitev plačnika, dosegljiv za nacionalne transakcije z neposredno bremenitvijo v eurih na račun tega plačnika, je v skladu s sistemom neposrednih bremenitev dosegljiv tudi za transakcije z neposredno bremenitvijo v eurih, ki jih sproži plačnik prek ponudnika plačilnih storitev, ki se nahaja v kateri koli državi članici.

2.   Odstavek 1 se uporablja samo za transakcije z neposredno bremenitvijo, ki so potrošnikom na voljo v okviru sistema neposrednih bremenitev.

3.   Ponudniki plačilnih storitev izpolnijo zahteve iz odstavkov 1 in 2 do 1. novembra 2010.

4.   Ne glede na odstavek 3, ponudniki plačilnih storitev iz držav članic, katerih valuta ni euro, izpolnijo zahteve glede transakcij z neposredno bremenitvijo v eurih iz odstavkov 1 in 2 do 1. novembra 2014. Če katera od teh držav članic uvede euro kot valuto pred 1. novembrom 2013, mora ponudnik plačilnih storitev iz te države članice izpolniti zahteve iz odstavkov 1 in 2 v roku enega leta od datuma pridružitve zadevne države članice euroobmočju.

Člen 9

Pristojni organi

Države članice imenujejo pristojne organe, odgovorne za zagotavljanje upoštevanja te uredbe.

Države članice o navedenih pristojnih organih uradno obvestijo Komisijo do 29. aprila 2010. O vsaki naknadni spremembi v zvezi s temi organi nemudoma uradno obvestijo Komisijo.

Države članice lahko imenujejo obstoječe organe, da delujejo kot pristojni organi.

Države članice od pristojnih organov zahtevajo, da učinkovito spremljajo upoštevanje določb te uredbe in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje takšnega upoštevanja.

Člen 10

Pritožbeni postopki za domnevne kršitve te uredbe

1.   Države članice določijo postopke, ki uporabnikom plačilnih storitev in drugim zainteresiranim stranem omogočajo predložitev pritožb pristojnim organom za domnevne kršitve te uredbe s strani ponudnikov plačilnih storitev.

Države članice lahko v ta namen uporabijo ali razširijo obstoječe postopke.

2.   Če je ustrezno in brez poseganja v pravico do vložitve tožbe na sodišču v skladu z nacionalnim procesnim pravom, pristojni organi obvestijo stranko, ki je vložila pritožbo, o možnih izvensodnih pritožbenih postopkih in postopkih za reševanje sporov, vzpostavljenih v skladu s členom 11.

Člen 11

Pritožbeni postopki in postopki za izvensodno reševanje sporov

1.   Države članice vzpostavijo ustrezne in učinkovite izvensodne pritožbene postopke in postopke reševanja sporov med uporabniki plačilnih storitev in njihovimi ponudniki plačilnih storitev, za spore v zvezi s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz te uredbe, za kar, kadar je to ustrezno, določijo obstoječe organe, ali ustanovijo nove.

2.   Državne članice uradno obvestijo Komisijo o teh organih do 29. aprila 2010. O vsaki naknadni spremembi v zvezi s temi organi nemudoma uradno obvestijo Komisijo.

3.   Države članice lahko določijo, da se ta člen uporablja le, če je uporabnik plačilnih storitev potrošnik ali mikro-podjetje. V tem primeru države članice o tem ustrezno uradno obvestijo Komisijo.

Člen 12

Čezmejno sodelovanje

Pristojni organi in organi, odgovorni za pritožbene postopke in postopke za izvensodno reševanje sporov iz različnih držav članic iz členov 9 in 11, dejavno in hitro sodelujejo pri reševanju čezmejnih sporov. Države članice zagotovijo, da pride do takšnega sodelovanja.

Člen 13

Kazni

Brez poseganja v člen 17 države članice do 1. junija 2010 določijo predpise o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice sporočijo te predpise Komisiji do 29. oktobra 2010 in jo nemudoma uradno obvestijo o vseh njihovih naknadnih spremembah.

Člen 14

Uporaba za valute razen eura

1.   Država članica, ki nima eura za svojo valuto in ki sklene razširiti uporabo te uredbe, razen členov 6, 7 in 8, na svojo nacionalno valuto, o tem uradno obvesti Komisijo. To uradno obvestilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Razširjena uporaba te uredbe začne učinkovati štirinajsti dan po takšni objavi.

2.   Država članica, ki nima eura za svojo valuto in ki sklene razširiti uporabo členov 6, 7 in 8 ali poljubne kombinacije teh členov na svojo nacionalno valuto, o tem uradno obvesti Komisijo. To uradno obvestilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Razširjena uporaba členov 6, 7 in 8 začne učinkovati štirinajsti dan po navedeni objavi.

3.   Državam članicam, ki so do 29. oktobra 2009 že podale uradno obvestilo v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 2560/2001, ni treba poslati uradnega obvestila iz odstavka 1 tega člena.

Člen 15

Revizija

1.   Komisija do 31. oktobra 2011 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Evropski centralni banki poročilo o ustreznosti odprave nacionalnih obveznosti v zvezi s poročanjem o plačilni bilanci na podlagi poravnav. Poročilu po potrebi priloži predlog.

2.   Komisija do 31. oktobra 2012 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Evropski centralni banki poročilo o uporabi te uredbe, ki mu po potrebi priloži predlog. Poročilo obravnava zlasti:

| (a) | uporabo IBAN in BIC v zvezi z avtomatizacijo plačil; |
| --- | --- |

(a)

uporabo IBAN in BIC v zvezi z avtomatizacijo plačil;

| (b) | ustreznost zgornje meje iz člena 3(1); in |
| --- | --- |

(b)

ustreznost zgornje meje iz člena 3(1); in

| (c) | razvoj dogodkov na trgu v zvezi z uporabo členov 6, 7 in 8. |
| --- | --- |

(c)

razvoj dogodkov na trgu v zvezi z uporabo členov 6, 7 in 8.

Člen 16

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 2560/2001 se razveljavi s 1. novembrom 2009.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. novembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 16. septembra 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednica

C. MALMSTRÖM

---

(1)  Mnenje z dne 24. marca 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C 21, 28.1.2009, str. 1.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 27. julija 2009.

3

(4)  UL L 344, 28.12.2001, str. 13.

4

(5)  UL L 319, 5.12.2007, str. 1.

5

(6)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 275, 27.10.2000, str. 39.

7

(8)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

8

---