# Euroopa Liidu C 37/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.037.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 37 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide13. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.037.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 37

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide13. veebruar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Kohus |
| 2010/C 037/01 | Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 24, 30.1.2010 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Kohus

2010/C 037/01

Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 24, 30.1.2010

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2010/C 037/02 | Kohtuasi C-438/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Naczelny Sąd Administracyjny (Poola Vabariik) 9. novembril 2009 — Bogusław Juliusz Dankowski versus Dyrektor Izby Skarbowej w Łodzi | 2 |
| 2010/C 037/03 | Kohtuasi C-440/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Sąd Najwyższy (Poola) 11. novembril 2009 — Zakład Ubezpieczeń Społecznych Oddział w Nowym Sączu versus Stanisława Tomaszewska | 2 |
| 2010/C 037/04 | Kohtuasi C-450/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Niedersächsisches Finanzgericht (Saksamaa) 19. novembril 2009 — Ulrich Schröder versus Finanzamt Hameln | 3 |
| 2010/C 037/05 | Kohtuasi C-457/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas 23. novembril 2009 Tribunal de première instance de Liège (Belgia) — Claude Chartry versus Belgia riik | 3 |
| 2010/C 037/06 | Kohtuasi C-461/09 P: The Wellcome Foundation Ltd 23. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule (seitsmes koda) 23. septebri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-493/07: The Wellcome Foundation Ltd versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) | 4 |
| 2010/C 037/07 | Kohtuasi C-465/09 P: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 4 |
| 2010/C 037/08 | Kohtuasi C-466/09 P: Territorio Histórico de Álava — Diputación foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava –Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 5 |
| 2010/C 037/09 | Kohtuasi C-467/09 P: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación foral de Guipúzcoa 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 6 |
| 2010/C 037/10 | Kohtuasi C-468/09 P: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 7 |
| 2010/C 037/11 | Kohtuasi C-469/09 P: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 8 |
| 2010/C 037/12 | Kohtuasi C-470/09 P: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa contra la sentencia del Tribunal General 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 10 |
| 2010/C 037/13 | Kohtuasi C-471/09 P: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 11 |
| 2010/C 037/14 | Kohtuasi C-472/09 P: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 12 |
| 2010/C 037/15 | Kohtuasi C-473/09 P: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 14 |
| 2010/C 037/16 | Kohtuasi C-474/09 P: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 15 |
| 2010/C 037/17 | Kohtuasi C-475/09 P: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 16 |
| 2010/C 037/18 | Kohtuasi C-476/09 P: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 17 |
| 2010/C 037/19 | Kohtuasi C-477/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Cour de cassation (Prantsusmaa) 25. novembril 2009 — Charles Defossez versus Christian Wiart, Sotimon SARL-i pankrotihaldur, Office national de l’emploi, CGEA de Lille | 18 |
| 2010/C 037/20 | Kohtuasi C-483/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Audiencia provincial de Tarragona (Hispaania) 30. novembril 2009 — kriminaalmenetlus, milles süüdistatav on Magatte Gueye | 19 |
| 2010/C 037/21 | Kohtuasi C-484/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal da Relação do Porto (Portugal) 30. novembril 2009 — Manuel Carvalho Ferreira Santos versus Companhia Europeia de Seguros, S.A. | 20 |
| 2010/C 037/22 | Kohtuasi C-485/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Finanzgericht Hamburg (Saksamaa) 1. detsembril 2009 — Viamex Agrar Handels GmbH versus Hauptzollamt Hamburg-Jonas | 20 |
| 2010/C 037/23 | Kohtuasi C-489/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Hof van Beroep te Gent (Belgia) 30. novembril 2009 — Vandoorne NV versus Belgia riik | 21 |
| 2010/C 037/24 | Kohtuasi C-490/09: 30. novembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik | 21 |
| 2010/C 037/25 | Kohtuasi C-493/09: 1. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik | 21 |
| 2010/C 037/26 | Kohtuasi C-495/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Court of Appeal of England and Wales (Ühendkuningriik) 2. detsembril 2009 — Nokia Corporation versus Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs | 22 |
| 2010/C 037/27 | Kohtuasi C-500/09: 2. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik | 22 |
| 2010/C 037/28 | Kohtuasi C-503/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Upper Tribunal (Administrative Appeals Chamber) (Ühendkuningriik) 4. detsembril 2009 — Lucy Stewart versus Secretary of State for Work and Pensions | 23 |
| 2010/C 037/29 | Kohtuasi C-510/09: 9. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Prantsuse Vabariik | 24 |
| 2010/C 037/30 | Kohtuasi C-511/09 P: Dongguan Nanzha Leco Stationery Mfg. Co., Ltd 4. detsembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 23. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-296/06: Dongguan Nanzha Leco Stationery Mfg. Co., Ltd versus Euroopa Liidu Nõukogu | 24 |
| 2010/C 037/31 | Kohtuasi C-512/09: 10. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik | 25 |
| 2010/C 037/32 | Kohtuasi C-513/09: 11. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Belgia Kuningriik | 25 |
| 2010/C 037/33 | Kohtuasi C-518/09: 11. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik | 26 |
| 2010/C 037/34 | Kohtuasi C-520/09 P: Arkema France SA 15. detsembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 30. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-168/05: Arkema versus komisjon | 27 |
| 2010/C 037/35 | Kohtuasi C-521/09 P: Elf Aquitaine SA 15. detsembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 30. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-174/05: Elf Aquitaine versus komisjon | 28 |
| 2010/C 037/36 | Kohtuasi C-524/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal administratif de Paris (Prantsusmaa) 12. novembril 2009 — Ville de Lyon versus Caisse des dépôts et consignations | 29 |
| 2010/C 037/37 | Kohtuasi C-534/09: 18. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik | 30 |
| | Üldkohus |
| 2010/C 037/38 | Kohtuasi T-57/01: Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsus — Solvay versus komisjon (Konkurents — Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine — Ühenduse (välja arvatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa) sooda turg — EÜ artikli 82 rikkumise tuvastamise otsus — Ülemäärase kestusega tarnelepingud — Lojaalse kliendi hinnaalandus — Komisjoni õiguse määrata trahve või sanktsioone aegumine — Mõistlik tähtaeg — Menetlusnormid — Asjaomane geograafiline turg — Turgu valitseva seisundi olemasolu — Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine — Õigus tutvuda toimikuga — Trahv — Rikkumise raskus ja kestus — Raskendavad asjaolud — Korduvus — Kergendavad asjaolud) | 31 |
| 2010/C 037/39 | Kohtuasi T-58/01: Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsus — Solvay versus komisjon (Konkurents — Kartellikokkulepped — Ühenduse sooda turg — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Kokkulepe, millega tagatakse ettevõtjale liikmesriigis minimaalne müügikogus ja selle miinimumkoguse saavutamiseks vajalike koguste ostmine — Komisjoni õiguse määrata trahve või sanktsioone aegumine — Mõistlik tähtaeg — Menetlusnormid — Asjaomane geograafiline turg — Turgu valitseva seisundi olemasolu — Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine — Õigus tutvuda toimikuga — Trahv — Rikkumise raskus ja kestus — Raskendavad ja kergendavad asjaolud) | 31 |
| 2010/C 037/40 | Liidetud kohtuasjad T-440/03, T-121/04, T-171/04, T-208/04, T-365/04 ja T-484/04: Üldkohtu 18. detsembri 2009. aasta otsus — Arizmendi jt versus nõukogu ja komisjon (Lepinguväline vastutus — Tolliliit — Liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlus — Põhjendatud arvamus — Laevamaakler-tõlkide ja laeva tolliformaalsusi teostavate isikute korpuse monopoli kaotamine Prantsuse õiguses — Piisavalt selge rikkumine — Põhjuslik seos) | 32 |
| 2010/C 037/41 | Kohtuasi T-156/04: Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta otsus — EDF versus komisjon (Riigiabi — Prantsusmaa ametiasutuste poolt EDF-le antud abi — Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks ja määratakse selle tagastamine — Abisaaja menetluslikud õigused — Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine — Eraõigusliku investori kriteerium) | 32 |
| 2010/C 037/42 | Kohtuasi T-158/07: Üldkohtu 10. detsembri 2009. aasta otsus — Cofac versus komisjon (ESF — Finantsabi vähendamine — Koolitustegevus — Kaitseõigused — Õigus olla ära kuulatud) | 33 |
| 2010/C 037/43 | Kohtuasi T-159/07: Üldkohtu 10. detsembri 2009. aasta otsus — Cofac versus komisjon (ESF — Finantsabi vähendamine — Koolitustegevus — Kaitseõigused — Õigus olla ära kuulatud) | 33 |
| 2010/C 037/44 | Kohtuasi T-436/07 P: Üldkohtu 11. detsembri 2009. aasta otsus — Giannopoulos versus nõukogu (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Töölevõtmine — Palgaastme ja — järgu määramine — Palgaastme ja — järgu muutmise taotlus — Personalieeskirjade artikli 31 lõige 2) | 34 |
| 2010/C 037/45 | Kohtuasi T-490/07: Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsus — Notartel versus Siseturu Ühtlustamise Amet — SAT.1 (R.U.N.) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi R.U.N. taotlus — Varasemad ühenduse ja siseriiklikud kaubamärgid ran — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) — Põhjendamiskohustus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikkel 73 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikkel 75) — Osaline registreerimisest keeldumine) | 34 |
| 2010/C 037/46 | Kohtuasi T-412/08: Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta otsus — Trubion Pharmaceuticals versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Merck (TRUBION) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi TRUBIONtaotlus — Varasem ühenduse kujutismärk TriBion Harmonis — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 35 |
| 2010/C 037/47 | Kohtuasi T-476/08: Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta otsus — Media-Saturn versus Siseturu Ühtlustamise Amet (BEST BYU) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kujutismärgi BEST BUY taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punk b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b)) | 35 |
| 2010/C 037/48 | Kohtuasi T-483/08: Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta otsus — Giordano Enterprises versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Dias Magalhães & Filhos (GIORDANO) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi GIORDANO taotlus — Varasem siseriiklik sõnamärk GIORDANO — Suhteline keeldumispõhjus — Osaline registreerimisest keeldumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 36 |
| 2010/C 037/49 | Kohtuasi T-107/06: Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta määrus — Inet Hellas versus komisjon (Tühistamishagi — Tippdomeeni.eu kasutuselevõtt — Domeeni.co registreerimine teise taseme domeenina — Vaidlustamatu akt — Vastuvõetamatus) | 36 |
| 2010/C 037/50 | Kohtuasi T-481/07: Üldkohtu 9. detsembri 2009. aasta määrus — Deltalinqs ja SVZ versus komisjon (Riigiabi — Belgia ametiasutuste abikava toetada ühendvedusid siseveeteetranspordile üleminekul — Komisjoni otsus jätta vastuväited esitamata — Tühistamishagi, mille on esitanud Rotterdami sadamapiirkonnas asuvate ettevõtjate huve esindavad ühendused — Konkurentsiolukorra oluliselt kahjustamata jätmine — Ilmselge vastuvõetamatus) | 37 |
| 2010/C 037/51 | Kohtuasi T-194/08: Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Cattin versus komisjon (Lepinguväline vastutus — Euroopa Arengufond (EAF) — Nende eksportijate nimekiri, kelle nõudeid Kesk-Aafrika Vabariigi vastu võidakse rahuldada — Nimekirja kandmata jätmine — Aegumine — Vastuvõetamatus) | 37 |
| 2010/C 037/52 | Kohtuasi T-567/08 P: Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta määrus — Nijs versus kontrollikoda (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Otsus hagejat 2005. aasta edutamise raames mitte edutada — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus) | 38 |
| 2010/C 037/53 | Kohtuasi T-396/09 R: Üldkohtu presidendi 17. detsembri 2009. aasta määrus — Vereniging Milieudefensie ja Stichting Stop Luchtverontreiniging Utrecht versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Liikmesriikide kohustus kaitsta ja parandada välisõhu kvaliteeti — Liikmesriigile tehtud erand — Komisjoni keeldumine uuesti läbivaatamisest — Kohaldamise peatamise ja ajutiste meetmete kohaldamise taotlus — Vastuvõetamatus) | 38 |
| 2010/C 037/54 | Kohtuasi T-446/09: 9. novembril 2009 esitatud hagi — Escola Superior Agrária de Coimbra versus komisjon | 39 |
| 2010/C 037/55 | Kohtuasi T-454/09 P: Rinse van Arumi 9. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 10. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas F-139/07: van Arum vs. parlament | 39 |
| 2010/C 037/56 | Kohtuasi T-484/09: 27. novembril 2009 esitatud hagi — McLoughney versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Kern (Powerball) | 40 |
| 2010/C 037/57 | Kohtuasi T-485/09: 3. detsembril 2009 esitatud hagi — Prantsusmaa versus komisjon | 41 |
| 2010/C 037/58 | Kohtuasi T-487/09: 7. detsembril 2009 esitatud hagi — ReValue Immobilienberatung versus Siseturu Ühtlustamise Amet (ReValue) | 41 |
| 2010/C 037/59 | Kohtuasi T-488/09: 4. detsembril 2009 esitatud hagi — Jager & Polacek versus Siseturu Ühtlustamise Amet — RT Mediasolutions (REDTUBE) | 42 |
| 2010/C 037/60 | Kohtuasi T-489/09: 8. detsembril 2009 esitatud hagi — Leali versus komisjon | 43 |
| 2010/C 037/61 | Kohtuasi T-490/09: 8. detsembril 2009 esitatud hagi — Acciaierie e Ferriere Leali Luigi versus komisjon | 43 |
| 2010/C 037/62 | Kohtuasi T-491/09: 3. detsembril 2009 esitatud hagi — España versus komisjon | 44 |
| 2010/C 037/63 | Kohtuasi T-492/09: 7. detsembril 2009 esitatud hagi — MEDA Pharma versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nycomed (ALLERNIL) | 44 |
| 2010/C 037/64 | Kohtuasi T-497/09: 7. detsembril 2009 esitatud hagi — LG Electronics versus Siseturu Ühtlustamise Amet (KOMPRESSOR PLUS) | 45 |
| 2010/C 037/65 | Kohtuasi T-499/09: 14. detsembril 2009 esitatud hagi — Evonik Industries versus Siseturu Ühtlustamise Amet (ümardatud parema küljega purpurpunase ristküliku kujutis) | 45 |
| 2010/C 037/66 | Kohtuasi T-500/09: 7. detsembril 2009 esitatud hagi — Itaalia Vabariik versus Euroopa Komisjon | 46 |
| 2010/C 037/67 | Kohtuasi T-501/09: 8. detsembril 2009 esitatud hagi — PhysioNova versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Flex Equipos de Descanso (FLEX) | 46 |
| 2010/C 037/68 | Kohtuasi T-504/09: 16. detsembril 2009 esitatud hagi — Völkl versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Marker Völkl (VÖLKL) | 47 |
| 2010/C 037/69 | Kohtuasi T-422/03: Üldkohtu 18. detsembri 2009. aasta määrus — Enviro Tech Europe ja Enviro Tech International versus komisjon | 48 |
| 2010/C 037/70 | Kohtuasi T-76/04: Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Bactria versus komisjon | 48 |
| 2010/C 037/71 | Kohtuasi T-401/04: Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Bactria versus komisjon | 48 |
| 2010/C 037/72 | Kohtuasi T-199/06: Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta määrus — Akzo Nobel jt versus komisjon | 48 |
| 2010/C 037/73 | Kohtuasi T-143/07: Üldkohtu 14. detsembri 2009. aasta määrus — UMG Recordings versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Osman (MOTOWN) | 48 |
| 2010/C 037/74 | Kohtuasi T-333/08: Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Bull jt versus komisjon | 49 |
| 2010/C 037/75 | Kohtuasi T-555/08: Üldkohtu 9. detsembri 2009. aasta määrus — IPublish Ganske Interactive Publishing versus Siseturu Ühtlustamise Amet (navigatsiooniseadme kujutis) | 49 |
| 2010/C 037/76 | Kohtuasi T-174/09: Üldkohtu 18. detsembri 2009. aasta määrus — Complejo Agrícola versus komisjon | 49 |
| 2010/C 037/77 | Kohtuasi T-208/09: Üldkohtu 14. detsembri 2009. aasta määrus — Mars versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Marc (MARC Marlon Abela Restaurant Corporation) | 49 |
| | Avaliku Teenistuse Kohus |
| 2010/C 037/78 | Kohtuasi F-8/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 15. detsembri 2009. aasta määrus — Apostolov versus komisjon (Avalik teenistus — Ametnikud — Vastuvõetamatu hagi — Hilinemine) | 50 |
| 2010/C 037/79 | Kohtuasi F-102/09: 17. detsembril 2009 esitatud hagi — Bennett jt versus Siseturu Ühtlustamise Amet | 50 |
| 2010/C 037/80 | Kohtuasi F-103/09: 22. detsembril 2009 esitatud hagi — Allen jt versus komisjon | 51 |
| 2010/C 037/81 | Kohtuasi F-104/09: 21. detsembril 2009 esitatud hagi — Diego Canga Fano versus nõukogu | 51 |
| 2010/C 037/82 | Kohtuasi F-105/09: 23. detsembril 2009 esitatud hagi — Scheefer versus parlament | 52 |
| 2010/C 037/83 | Kohtuasi F-106/09: 30. detsembril 2009 esitatud hagi — Pascual García versus komisjon | 52 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2010/C 037/02

Kohtuasi C-438/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Naczelny Sąd Administracyjny (Poola Vabariik) 9. novembril 2009 — Bogusław Juliusz Dankowski versus Dyrektor Izby Skarbowej w Łodzi

versus

2

2010/C 037/03

Kohtuasi C-440/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Sąd Najwyższy (Poola) 11. novembril 2009 — Zakład Ubezpieczeń Społecznych Oddział w Nowym Sączu versus Stanisława Tomaszewska

versus

2

2010/C 037/04

Kohtuasi C-450/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Niedersächsisches Finanzgericht (Saksamaa) 19. novembril 2009 — Ulrich Schröder versus Finanzamt Hameln

versus

3

2010/C 037/05

Kohtuasi C-457/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas 23. novembril 2009 Tribunal de première instance de Liège (Belgia) — Claude Chartry versus Belgia riik

versus

3

2010/C 037/06

Kohtuasi C-461/09 P: The Wellcome Foundation Ltd 23. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule (seitsmes koda) 23. septebri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-493/07: The Wellcome Foundation Ltd versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

versus

4

2010/C 037/07

Kohtuasi C-465/09 P: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

4

2010/C 037/08

Kohtuasi C-466/09 P: Territorio Histórico de Álava — Diputación foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava –Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

5

2010/C 037/09

Kohtuasi C-467/09 P: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación foral de Guipúzcoa 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

6

2010/C 037/10

Kohtuasi C-468/09 P: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

7

2010/C 037/11

Kohtuasi C-469/09 P: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

8

2010/C 037/12

Kohtuasi C-470/09 P: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa contra la sentencia del Tribunal General 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

10

2010/C 037/13

Kohtuasi C-471/09 P: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

11

2010/C 037/14

Kohtuasi C-472/09 P: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

12

2010/C 037/15

Kohtuasi C-473/09 P: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

14

2010/C 037/16

Kohtuasi C-474/09 P: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

15

2010/C 037/17

Kohtuasi C-475/09 P: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

16

2010/C 037/18

Kohtuasi C-476/09 P: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

17

2010/C 037/19

Kohtuasi C-477/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Cour de cassation (Prantsusmaa) 25. novembril 2009 — Charles Defossez versus Christian Wiart, Sotimon SARL-i pankrotihaldur, Office national de l’emploi, CGEA de Lille

versus

18

2010/C 037/20

Kohtuasi C-483/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Audiencia provincial de Tarragona (Hispaania) 30. novembril 2009 — kriminaalmenetlus, milles süüdistatav on Magatte Gueye

19

2010/C 037/21

Kohtuasi C-484/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal da Relação do Porto (Portugal) 30. novembril 2009 — Manuel Carvalho Ferreira Santos versus Companhia Europeia de Seguros, S.A.

versus

20

2010/C 037/22

Kohtuasi C-485/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Finanzgericht Hamburg (Saksamaa) 1. detsembril 2009 — Viamex Agrar Handels GmbH versus Hauptzollamt Hamburg-Jonas

versus

20

2010/C 037/23

Kohtuasi C-489/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Hof van Beroep te Gent (Belgia) 30. novembril 2009 — Vandoorne NV versus Belgia riik

versus

21

2010/C 037/24

Kohtuasi C-490/09: 30. novembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik

versus

21

2010/C 037/25

Kohtuasi C-493/09: 1. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik

versus

21

2010/C 037/26

Kohtuasi C-495/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Court of Appeal of England and Wales (Ühendkuningriik) 2. detsembril 2009 — Nokia Corporation versus Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs

versus

22

2010/C 037/27

Kohtuasi C-500/09: 2. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik

versus

22

2010/C 037/28

Kohtuasi C-503/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Upper Tribunal (Administrative Appeals Chamber) (Ühendkuningriik) 4. detsembril 2009 — Lucy Stewart versus Secretary of State for Work and Pensions

versus

23

2010/C 037/29

Kohtuasi C-510/09: 9. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Prantsuse Vabariik

versus

24

2010/C 037/30

Kohtuasi C-511/09 P: Dongguan Nanzha Leco Stationery Mfg. Co., Ltd 4. detsembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 23. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-296/06: Dongguan Nanzha Leco Stationery Mfg. Co., Ltd versus Euroopa Liidu Nõukogu

versus

24

2010/C 037/31

Kohtuasi C-512/09: 10. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik

versus

25

2010/C 037/32

Kohtuasi C-513/09: 11. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Belgia Kuningriik

versus

25

2010/C 037/33

Kohtuasi C-518/09: 11. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik

versus

26

2010/C 037/34

Kohtuasi C-520/09 P: Arkema France SA 15. detsembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 30. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-168/05: Arkema versus komisjon

versus

27

2010/C 037/35

Kohtuasi C-521/09 P: Elf Aquitaine SA 15. detsembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 30. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-174/05: Elf Aquitaine versus komisjon

versus

28

2010/C 037/36

Kohtuasi C-524/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal administratif de Paris (Prantsusmaa) 12. novembril 2009 — Ville de Lyon versus Caisse des dépôts et consignations

versus

29

2010/C 037/37

Kohtuasi C-534/09: 18. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik

versus

30

Üldkohus

2010/C 037/38

Kohtuasi T-57/01: Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsus — Solvay versus komisjon (Konkurents — Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine — Ühenduse (välja arvatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa) sooda turg — EÜ artikli 82 rikkumise tuvastamise otsus — Ülemäärase kestusega tarnelepingud — Lojaalse kliendi hinnaalandus — Komisjoni õiguse määrata trahve või sanktsioone aegumine — Mõistlik tähtaeg — Menetlusnormid — Asjaomane geograafiline turg — Turgu valitseva seisundi olemasolu — Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine — Õigus tutvuda toimikuga — Trahv — Rikkumise raskus ja kestus — Raskendavad asjaolud — Korduvus — Kergendavad asjaolud)

versus

31

2010/C 037/39

Kohtuasi T-58/01: Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsus — Solvay versus komisjon (Konkurents — Kartellikokkulepped — Ühenduse sooda turg — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Kokkulepe, millega tagatakse ettevõtjale liikmesriigis minimaalne müügikogus ja selle miinimumkoguse saavutamiseks vajalike koguste ostmine — Komisjoni õiguse määrata trahve või sanktsioone aegumine — Mõistlik tähtaeg — Menetlusnormid — Asjaomane geograafiline turg — Turgu valitseva seisundi olemasolu — Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine — Õigus tutvuda toimikuga — Trahv — Rikkumise raskus ja kestus — Raskendavad ja kergendavad asjaolud)

versus

31

2010/C 037/40

Liidetud kohtuasjad T-440/03, T-121/04, T-171/04, T-208/04, T-365/04 ja T-484/04: Üldkohtu 18. detsembri 2009. aasta otsus — Arizmendi jt versus nõukogu ja komisjon (Lepinguväline vastutus — Tolliliit — Liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlus — Põhjendatud arvamus — Laevamaakler-tõlkide ja laeva tolliformaalsusi teostavate isikute korpuse monopoli kaotamine Prantsuse õiguses — Piisavalt selge rikkumine — Põhjuslik seos)

versus

32

2010/C 037/41

Kohtuasi T-156/04: Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta otsus — EDF versus komisjon (Riigiabi — Prantsusmaa ametiasutuste poolt EDF-le antud abi — Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks ja määratakse selle tagastamine — Abisaaja menetluslikud õigused — Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine — Eraõigusliku investori kriteerium)

versus

32

2010/C 037/42

Kohtuasi T-158/07: Üldkohtu 10. detsembri 2009. aasta otsus — Cofac versus komisjon (ESF — Finantsabi vähendamine — Koolitustegevus — Kaitseõigused — Õigus olla ära kuulatud)

versus

33

2010/C 037/43

Kohtuasi T-159/07: Üldkohtu 10. detsembri 2009. aasta otsus — Cofac versus komisjon (ESF — Finantsabi vähendamine — Koolitustegevus — Kaitseõigused — Õigus olla ära kuulatud)

versus

33

2010/C 037/44

Kohtuasi T-436/07 P: Üldkohtu 11. detsembri 2009. aasta otsus — Giannopoulos versus nõukogu (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Töölevõtmine — Palgaastme ja — järgu määramine — Palgaastme ja — järgu muutmise taotlus — Personalieeskirjade artikli 31 lõige 2)

versus

34

2010/C 037/45

Kohtuasi T-490/07: Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsus — Notartel versus Siseturu Ühtlustamise Amet — SAT.1 (R.U.N.) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi R.U.N. taotlus — Varasemad ühenduse ja siseriiklikud kaubamärgid ran — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) — Põhjendamiskohustus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikkel 73 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikkel 75) — Osaline registreerimisest keeldumine)

versus

34

2010/C 037/46

Kohtuasi T-412/08: Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta otsus — Trubion Pharmaceuticals versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Merck (TRUBION) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi TRUBIONtaotlus — Varasem ühenduse kujutismärk TriBion Harmonis — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

35

2010/C 037/47

Kohtuasi T-476/08: Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta otsus — Media-Saturn versus Siseturu Ühtlustamise Amet (BEST BYU) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kujutismärgi BEST BUY taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punk b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b))

versus

35

2010/C 037/48

Kohtuasi T-483/08: Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta otsus — Giordano Enterprises versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Dias Magalhães & Filhos (GIORDANO) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi GIORDANO taotlus — Varasem siseriiklik sõnamärk GIORDANO — Suhteline keeldumispõhjus — Osaline registreerimisest keeldumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

36

2010/C 037/49

Kohtuasi T-107/06: Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta määrus — Inet Hellas versus komisjon (Tühistamishagi — Tippdomeeni.eu kasutuselevõtt — Domeeni.co registreerimine teise taseme domeenina — Vaidlustamatu akt — Vastuvõetamatus)

versus

36

2010/C 037/50

Kohtuasi T-481/07: Üldkohtu 9. detsembri 2009. aasta määrus — Deltalinqs ja SVZ versus komisjon (Riigiabi — Belgia ametiasutuste abikava toetada ühendvedusid siseveeteetranspordile üleminekul — Komisjoni otsus jätta vastuväited esitamata — Tühistamishagi, mille on esitanud Rotterdami sadamapiirkonnas asuvate ettevõtjate huve esindavad ühendused — Konkurentsiolukorra oluliselt kahjustamata jätmine — Ilmselge vastuvõetamatus)

versus

37

2010/C 037/51

Kohtuasi T-194/08: Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Cattin versus komisjon (Lepinguväline vastutus — Euroopa Arengufond (EAF) — Nende eksportijate nimekiri, kelle nõudeid Kesk-Aafrika Vabariigi vastu võidakse rahuldada — Nimekirja kandmata jätmine — Aegumine — Vastuvõetamatus)

versus

37

2010/C 037/52

Kohtuasi T-567/08 P: Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta määrus — Nijs versus kontrollikoda (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Otsus hagejat 2005. aasta edutamise raames mitte edutada — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

versus

38

2010/C 037/53

Kohtuasi T-396/09 R: Üldkohtu presidendi 17. detsembri 2009. aasta määrus — Vereniging Milieudefensie ja Stichting Stop Luchtverontreiniging Utrecht versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Liikmesriikide kohustus kaitsta ja parandada välisõhu kvaliteeti — Liikmesriigile tehtud erand — Komisjoni keeldumine uuesti läbivaatamisest — Kohaldamise peatamise ja ajutiste meetmete kohaldamise taotlus — Vastuvõetamatus)

versus

38

2010/C 037/54

Kohtuasi T-446/09: 9. novembril 2009 esitatud hagi — Escola Superior Agrária de Coimbra versus komisjon

versus

39

2010/C 037/55

Kohtuasi T-454/09 P: Rinse van Arumi 9. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 10. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas F-139/07: van Arum vs. parlament

vs.

39

2010/C 037/56

Kohtuasi T-484/09: 27. novembril 2009 esitatud hagi — McLoughney versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Kern (Powerball)

versus

40

2010/C 037/57

Kohtuasi T-485/09: 3. detsembril 2009 esitatud hagi — Prantsusmaa versus komisjon

versus

41

2010/C 037/58

Kohtuasi T-487/09: 7. detsembril 2009 esitatud hagi — ReValue Immobilienberatung versus Siseturu Ühtlustamise Amet (ReValue)

versus

41

2010/C 037/59

Kohtuasi T-488/09: 4. detsembril 2009 esitatud hagi — Jager & Polacek versus Siseturu Ühtlustamise Amet — RT Mediasolutions (REDTUBE)

versus

42

2010/C 037/60

Kohtuasi T-489/09: 8. detsembril 2009 esitatud hagi — Leali versus komisjon

versus

43

2010/C 037/61

Kohtuasi T-490/09: 8. detsembril 2009 esitatud hagi — Acciaierie e Ferriere Leali Luigi versus komisjon

versus

43

2010/C 037/62

Kohtuasi T-491/09: 3. detsembril 2009 esitatud hagi — España versus komisjon

versus

44

2010/C 037/63

Kohtuasi T-492/09: 7. detsembril 2009 esitatud hagi — MEDA Pharma versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nycomed (ALLERNIL)

versus

44

2010/C 037/64

Kohtuasi T-497/09: 7. detsembril 2009 esitatud hagi — LG Electronics versus Siseturu Ühtlustamise Amet (KOMPRESSOR PLUS)

versus

45

2010/C 037/65

Kohtuasi T-499/09: 14. detsembril 2009 esitatud hagi — Evonik Industries versus Siseturu Ühtlustamise Amet (ümardatud parema küljega purpurpunase ristküliku kujutis)

versus

45

2010/C 037/66

Kohtuasi T-500/09: 7. detsembril 2009 esitatud hagi — Itaalia Vabariik versus Euroopa Komisjon

versus

46

2010/C 037/67

Kohtuasi T-501/09: 8. detsembril 2009 esitatud hagi — PhysioNova versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Flex Equipos de Descanso (FLEX)

versus

46

2010/C 037/68

Kohtuasi T-504/09: 16. detsembril 2009 esitatud hagi — Völkl versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Marker Völkl (VÖLKL)

versus

47

2010/C 037/69

Kohtuasi T-422/03: Üldkohtu 18. detsembri 2009. aasta määrus — Enviro Tech Europe ja Enviro Tech International versus komisjon

versus

48

2010/C 037/70

Kohtuasi T-76/04: Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Bactria versus komisjon

versus

48

2010/C 037/71

Kohtuasi T-401/04: Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Bactria versus komisjon

versus

48

2010/C 037/72

Kohtuasi T-199/06: Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta määrus — Akzo Nobel jt versus komisjon

versus

48

2010/C 037/73

Kohtuasi T-143/07: Üldkohtu 14. detsembri 2009. aasta määrus — UMG Recordings versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Osman (MOTOWN)

versus

48

2010/C 037/74

Kohtuasi T-333/08: Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Bull jt versus komisjon

versus

49

2010/C 037/75

Kohtuasi T-555/08: Üldkohtu 9. detsembri 2009. aasta määrus — IPublish Ganske Interactive Publishing versus Siseturu Ühtlustamise Amet (navigatsiooniseadme kujutis)

versus

49

2010/C 037/76

Kohtuasi T-174/09: Üldkohtu 18. detsembri 2009. aasta määrus — Complejo Agrícola versus komisjon

versus

49

2010/C 037/77

Kohtuasi T-208/09: Üldkohtu 14. detsembri 2009. aasta määrus — Mars versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Marc (MARC Marlon Abela Restaurant Corporation)

versus

49

Avaliku Teenistuse Kohus

2010/C 037/78

Kohtuasi F-8/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 15. detsembri 2009. aasta määrus — Apostolov versus komisjon (Avalik teenistus — Ametnikud — Vastuvõetamatu hagi — Hilinemine)

versus

50

2010/C 037/79

Kohtuasi F-102/09: 17. detsembril 2009 esitatud hagi — Bennett jt versus Siseturu Ühtlustamise Amet

versus

50

2010/C 037/80

Kohtuasi F-103/09: 22. detsembril 2009 esitatud hagi — Allen jt versus komisjon

versus

51

2010/C 037/81

Kohtuasi F-104/09: 21. detsembril 2009 esitatud hagi — Diego Canga Fano versus nõukogu

versus

51

2010/C 037/82

Kohtuasi F-105/09: 23. detsembril 2009 esitatud hagi — Scheefer versus parlament

versus

52

2010/C 037/83

Kohtuasi F-106/09: 30. detsembril 2009 esitatud hagi — Pascual García versus komisjon

versus

52

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Kohus

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/1

---

2010/C 37/01

Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 24, 30.1.2010

Eelmised väljaanded

ELT C 11, 16.1.2010

ELT C 312, 19.12.2009

ELT C 297, 5.12.2009

ELT C 282, 21.11.2009

ELT C 267, 7.11.2009

ELT C 256, 24.10.2009

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/2

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Naczelny Sąd Administracyjny (Poola Vabariik) 9. novembril 2009 — Bogusław Juliusz Dankowski versus Dyrektor Izby Skarbowej w Łodzi

(Kohtuasi C-438/09)

2010/C 37/02

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Naczelny Sąd Administracyjny

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Bogusław Juliusz Dankowski

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Dyrektor Izby Skarbowej w Łodzi

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ühenduse käibemaksusüsteemiga, eelkõige kuuenda direktiivi (direktiiv 77/388/EMÜ) (1) artikli 17 lõikega 6 on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt ei ole maksukohustuslasel õigust maha arvata sisendkäibemaksu, mis tuleneb käibemaksuarvest, mille on väljastanud isik, kes ei ole kantud käibemaksukohustuslaste registrisse? |
| --- | --- |

1.

Kas ühenduse käibemaksusüsteemiga, eelkõige kuuenda direktiivi (direktiiv 77/388/EMÜ) (1) artikli 17 lõikega 6 on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt ei ole maksukohustuslasel õigust maha arvata sisendkäibemaksu, mis tuleneb käibemaksuarvest, mille on väljastanud isik, kes ei ole kantud käibemaksukohustuslaste registrisse?

| 2. | Kas esimese küsimuse seisukohalt on oluline, et






  a) | käibemaksuarves näidatud tehingud kuuluvad kahtlemata käibemaksuga maksustamisele ning et need tehingud tõepoolest sooritati; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas esimese küsimuse seisukohalt on oluline, et

a)

käibemaksuarves näidatud tehingud kuuluvad kahtlemata käibemaksuga maksustamisele ning et need tehingud tõepoolest sooritati;

| b) | arve sisaldas kõiki ühenduse õiguse seisukohalt olulisi andmeid; |
| --- | --- |

b)

arve sisaldas kõiki ühenduse õiguse seisukohalt olulisi andmeid;

| c) | sisendkäibemaksu, mis tuleneb käibemaksuarvest, mille on väljastanud isik, kes ei ole kantud käibemaksukohustuslaste registrisse, mahaarvamise õiguse piirang kehtis siseriiklikus õiguskorras juba enne Poola Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga? |
| --- | --- |

c)

sisendkäibemaksu, mis tuleneb käibemaksuarvest, mille on väljastanud isik, kes ei ole kantud käibemaksukohustuslaste registrisse, mahaarvamise õiguse piirang kehtis siseriiklikus õiguskorras juba enne Poola Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga?

| 3. | Kas vastus esimesele küsimusele sõltub lisatingimuste täitmisest (nt tõendist selle kohta, et maksukohustuslane tegutses heauskselt)? |
| --- | --- |

3.

Kas vastus esimesele küsimusele sõltub lisatingimuste täitmisest (nt tõendist selle kohta, et maksukohustuslane tegutses heauskselt)?

---

(1)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/2

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Sąd Najwyższy (Poola) 11. novembril 2009 — Zakład Ubezpieczeń Społecznych Oddział w Nowym Sączu versus Stanisława Tomaszewska

(Kohtuasi C-440/09)

2010/C 37/03

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Najwyższy

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja ja vastustaja kassatsioonimenetluses: Stanisława Tomaszewska

Vastustaja ja kassatsioonkaebuse esitaja: Zakład Ubezpieczeń Społecznych

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35) artikli 45 lõiget 1 koosmõjus nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 574/72, millega määratakse kindlaks määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes rakendamise kord (EÜT L 74, lk 1; ELT eriväljaanne 05/01, lk 83) artikli 15 lõike 1 punktiga a tuleb tõlgendada nii, et kui liikmesriigi pädev astus tuvastab, et töötaja ei täida vanaduspensioni saamiseks vajalikku tingimust, milleks on selles liikmesriigis täitunud piisav kindlustusperiood, peab ta teises liikmesriigis täitunud kindlustusperioodi arvesse võtma sel viisil, et ta arvestab kindlustusperioodi, millest sõltub õiguse omandamine, uuesti siseriiklikust õigusest tuleneva korra alusel, käsitades seejuures teises liikmesriigis täitunud perioodi oma riigis täitunud perioodina, või sel viisil, et ta liidab teises liikmesriigis täitunud kindlustusperioodi varem asjaomaste sätete alusel arvutatud oma riigi perioodile?

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/3

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Niedersächsisches Finanzgericht (Saksamaa) 19. novembril 2009 — Ulrich Schröder versus Finanzamt Hameln

(Kohtuasi C-450/09)

2010/C 37/04

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Niedersächsisches Finanzgericht

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Ulrich Schröder

Vastustaja: Finanzamt Hameln

Eelotsuse küsimus

EÜ artikli 234 lõike 3 alusel esitatakse järgmine eelotsuse küsimus:

Kas EÜ artikliga 56 või EÜ artikliga 12 on vastuolus, kui perekonnaliige, kellel on riigis piiratud maksukohustus, ei või erinevalt piiramatu maksukohustusega maksumaksjast üüri- ja rendituludest erakorralisi kulusid maha arvata?

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/3

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas 23. novembril 2009 Tribunal de première instance de Liège (Belgia) — Claude Chartry versus Belgia riik

(Kohtuasi C-457/09)

2010/C 37/05

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal de première instance de Liège (Belgia)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Claude Chartry

Vastustaja: Belgia riik

Eelotsuse küsimused

Kas Maastrichtis 7. veebruaril 1992 allkirjastatud ja 1. novembril 1993 jõustunud Euroopa Liidu lepingu artikliga 6 ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 234 on vastuolus see, kui selline siseriiklik seadus nagu 12. juuli 2009. aasta seadus, millega muudetakse 6. jaanuari 1989. aasta seaduse Cour d’arbitrage’i kohta artiklit 26, kehtestab Cour constitutionnelle’ilt eelotsuse küsimise kohustuse juhul, kui siseriiklik kohus leiab, et maksukohustuslasest kodanik on tõhusast kohtulikust kaitsest, mis on tagatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni artikliga 6, mis omakorda on ühenduse õigusesse üle võetud, ilma jäetud teise siseriikliku seadusega, st 9. juuli 2004. aasta programmseaduse artikliga 49, ilma et kõnealune kohus saaks viivitamatult tagada ühenduse õiguse vahetu õigusmõju tema menetluses olevas kohtuvaidluses või saaks teostada välislepingule vastavuse kontrolli, kui Cour constitutionnelle on kinnitanud siseriikliku seaduse vastavust põhiseaduse II jaotisega tagatud põhiõigustele?

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/4

---

The Wellcome Foundation Ltd 23. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule (seitsmes koda) 23. septebri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-493/07: The Wellcome Foundation Ltd versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-461/09 P)

2010/C 37/06

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: The Wellcome Foundation Ltd (esindaja: advokaat R. Gilbey)

Teine menetluspool: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et Üldkohus rikkus määruse ühenduse kaubamärgi kohta (1) artikli 8 lõike 1 punkti b ja artikli 52 lõiget 1, kuna ta jättis jõusse apellatsioonikoja otsuse; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et Üldkohus rikkus määruse ühenduse kaubamärgi kohta (1) artikli 8 lõike 1 punkti b ja artikli 52 lõiget 1, kuna ta jättis jõusse apellatsioonikoja otsuse;

| — | tühistada apellatsioonikoja otsuse jõusse jätnud vaidlustatud kohtuotsus, kuna sellega jäeti tühistamata kõik Siseturu Ühtlustamise Ameti ja Üldkohtu otsused menetluskulude kohta, ning mõista menetluskulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

tühistada apellatsioonikoja otsuse jõusse jätnud vaidlustatud kohtuotsus, kuna sellega jäeti tühistamata kõik Siseturu Ühtlustamise Ameti ja Üldkohtu otsused menetluskulude kohta, ning mõista menetluskulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja väidab, et võttes arvesse juhtumi asjaolusid sellistena, nagu need tulenevad kaubamärgiregistrist ja Siseturu Ühtlustamise Ametile (edaspidi „ühtlustamisamet”) esitatud tõenditest, puudus Üldkohtul õiguslik alus järeldada, et asjaomane avalikkus on väga tähelepanelik.

Hageja väidab, et Üldkohus lükkas tagasi hageja esitatud tõendid, mis oleks tulnud vastuvõetavaiks tunnistada, kuna need üksnes rõhutasid ühtlustamisametile juba esitatud argumente ja tõendeid.

Hageja väidab, et Üldkohtu poolt kaupade sarnasuse kirjeldamisel kasutatud terminoloogia on ebaselge ja vastuoluline, nii et selles küsimuses puudub kohtuotsuses täpne ja vastuoludeta põhjendus.

Hageja väidab, et jõudmaks järeldusele, et apellatsioonikoja järeldus kaupade vähese sarnasuse kohta oli õige, kohaldas Üldkohus talle esitatud faktiliste asjaolude suhtes õiguslikult valesid, mittetäielikke ja vigaseid hindamiskriteeriume.

Hageja väidab, et Üldkohus jõudis järeldusele, et tähised on vaid vähesel määral sarnased, ilma et oleks tähiseid nõutaval viisil igakülgselt hinnanud.

Lõpuks väidab hageja, et kuna Üldkohus lähtus asjaomase avalikkuse määratlemisel ning kaupade sarnasuse ja tähiste sarnasuse hindamisel õiguslikult valedest, mittetäielikest ja vigastest hindamiskriteeriumitest, siis tegi Üldkohus järelduse segiajamise tõenäosuse kohta valede, mittetäielike ja vigaste kriteeriumide alusel.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 11, lk 1, ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/4

---

Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-465/09 P)

2010/C 37/07

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación foral de Vizcaya (esindajad: advokaadid I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Territorio Histórico de Álava — Diputación foral de Álava, Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación foral de Guipúzcoa, Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Confederacón Empresarial Vasca (Confebask), Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Vaidlustatud kohtuotsuse põhjendustes on rikutud õigusnormi seoses kohtuasjas T-32/01 eseme äralangemisega. |
| --- | --- |

1.

Vaidlustatud kohtuotsuse põhjendustes on rikutud õigusnormi seoses kohtuasjas T-32/01 eseme äralangemisega.

| 2. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta.

| 3. | Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

3.

Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 4. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele. |
| --- | --- |

4.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele.

| 5. | Üldkohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses ajas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

5.

Üldkohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses ajas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 6. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi. |
| --- | --- |

6.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/5

---

Territorio Histórico de Álava — Diputación foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava –Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-466/09 P)

2010/C 37/08

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Álava — Diputación foral de Álava (esindajad: advokaadid I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación foral de Guipúzcoa, Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Confederacón Empresarial Vasca (Confebask), Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Vaidlustatud kohtuotsuse põhjendustes on rikutud õigusnormi seoses kohtuasjas T-30/01 eseme äralangemisega. |
| --- | --- |

1.

Vaidlustatud kohtuotsuse põhjendustes on rikutud õigusnormi seoses kohtuasjas T-30/01 eseme äralangemisega.

| 2. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta.

| 3. | Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

3.

Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 4. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele. |
| --- | --- |

4.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele.

| 5. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses asjas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

5.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses asjas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 6. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi. |
| --- | --- |

6.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/6

---

Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación foral de Guipúzcoa 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-467/09 P)

2010/C 37/09

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación foral de Guipúzcoa (esindajad: advokaadid I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava — Diputación foral de Álava, Comunidad Autónoma del País Vasco — Baskimaan hallitus, Confederacón Empresarial Vasca (Confebask), Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Vaidlustatud kohtuotsuse põhjendustes on rikutud õigusnormi seoses kohtuasjas T-31/01 eseme äralangemisega. |
| --- | --- |

1.

Vaidlustatud kohtuotsuse põhjendustes on rikutud õigusnormi seoses kohtuasjas T-31/01 eseme äralangemisega.

| 2. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta.

| 3. | Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

3.

Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 4. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele. |
| --- | --- |

4.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele.

| 5. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses asjas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

5.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses asjas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 6. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi. |
| --- | --- |

6.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/7

---

Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-468/09 P)

2010/C 37/10

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya (esindajad: advokaadid I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava, Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa, Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Confederación Empresarial Vasca (Confebask), Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta. |
| --- | --- |

1.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta.

| 2. | Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 3. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele. |
| --- | --- |

3.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele.

| 4. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses asjas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

4.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses asjas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 5. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta luges 1993. aastal vastu võetud vaidlusalust maksumeedet tegevusabiks, kohaldades sellele 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendi investeerimisega seotud abi määratlust. On rikutud õiguskindluse põhimõtet ja eeskätt tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet. |
| --- | --- |

5.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta luges 1993. aastal vastu võetud vaidlusalust maksumeedet tegevusabiks, kohaldades sellele 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendi investeerimisega seotud abi määratlust. On rikutud õiguskindluse põhimõtet ja eeskätt tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet.

| 6. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud seoses mõistega „asjakohane teave”, et teostada maksukorra esialgset uurimist riigiabi raames, kuna see kohus ei leidnud, et esialgse menetluse kestus oli ebamõistlik. |
| --- | --- |

6.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud seoses mõistega „asjakohane teave”, et teostada maksukorra esialgset uurimist riigiabi raames, kuna see kohus ei leidnud, et esialgse menetluse kestus oli ebamõistlik.

| 7. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses õiguskindluse põhimõttega. |
| --- | --- |

7.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses õiguskindluse põhimõttega.

| 8. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses hea halduse põhimõttega. |
| --- | --- |

8.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses hea halduse põhimõttega.

| 9. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1. Otsust on moonutatud. |
| --- | --- |

9.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1. Otsust on moonutatud.

| 10. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas ei ole rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1. |
| --- | --- |

10.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas ei ole rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1.

| 11. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi. |
| --- | --- |

11.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/8

---

Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-469/09 P)

2010/C 37/11

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava (esindaja(d): advokaadid: I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa, Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Confederación Empresarial Vasca (Confebask Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta. |
| --- | --- |

1.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta.

| 2. | Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 3. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele. |
| --- | --- |

3.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele.

| 4. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses asjas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

4.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses asjas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 5. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta luges 1993. aastal vastu võetud vaidlusalust maksumeedet tegevusabiks, kohaldades sellele 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendi investeerimisega seotud abi määratlust. On rikutud õiguskindluse põhimõtet ja eeskätt tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet. |
| --- | --- |

5.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta luges 1993. aastal vastu võetud vaidlusalust maksumeedet tegevusabiks, kohaldades sellele 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendi investeerimisega seotud abi määratlust. On rikutud õiguskindluse põhimõtet ja eeskätt tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet.

| 6. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud seoses mõistega „asjakohane teave”, et teostada maksukorra esialgset uurimist riigiabi raames, kuna see kohus ei leidnud, et esialgse menetluse kestus oli ebamõistlik. |
| --- | --- |

6.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud seoses mõistega „asjakohane teave”, et teostada maksukorra esialgset uurimist riigiabi raames, kuna see kohus ei leidnud, et esialgse menetluse kestus oli ebamõistlik.

| 7. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses õiguskindluse põhimõttega. |
| --- | --- |

7.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses õiguskindluse põhimõttega.

| 8. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses hea halduse põhimõttega. |
| --- | --- |

8.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses hea halduse põhimõttega.

| 9. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1. Otsust on moonutatud. |
| --- | --- |

9.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1. Otsust on moonutatud.

| 10. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas ei ole rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1. |
| --- | --- |

10.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas ei ole rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1.

| 11. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi. |
| --- | --- |

11.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/10

---

Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa contra la sentencia del Tribunal General 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-470/09 P)

2010/C 37/12

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa (esindajad: advokaadid I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi

Teised menetluspooled: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava, Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Confederación Empresarial Vasca (Confebask), Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta. |
| --- | --- |

1.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et vaidlusaluse maksumeetme suhtes uurimismenetluse lõpetamine enne määruse nr 659/1999 (1) jõustumist eeldas komisjoni selgesõnalise (liikmesriigile suunatud) otsuse olemasolu selle kohta.

| 2. | Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on moonutanud 28. novembri 2000. aasta otsust, kui ta leidis, et selle otsusega lõpetatakse vaidlusaluse maksumeetme suhtes eelnev uurimismenetlus, mis sai alguse 1994. aasta aprillis esitatud kaebusest. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uut uurimist 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 3. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele. |
| --- | --- |

3.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendamiskoormust ja tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme eeskätt seoses 28. novembri 2000. aasta otsuse kui dokumentaalse tõendiga (selle usutavus ja tõendusjõud). On rikutud õigust õiglasele kohtumenetlusele.

| 4. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses asjas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel. |
| --- | --- |

4.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta rikkus tõendite hindamist ja tõendamiskoormust käsitlevaid õigusnorme seoses asjas esitatud objektiivsete, asjakohaste, kokkulangevate ja määravate kaudsete tõenditega, mis kinnitavad, et komisjon oli enne 28. novembri 2000. aasta otsust uurinud esialgselt vaidlusalust maksumeedet ja oli selle uurimise lõpetanud. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud ka sellega, et ta ei leidnud, et vaidlusaluse maksumeetme uus uurimine 2000. aastal tuli teostada olemasoleva abi suhtes kehtestatud menetluse alusel.

| 5. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta luges 1993. aastal vastu võetud vaidlusalust maksumeedet tegevusabiks, kohaldades sellele 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendi investeerimisega seotud abi määratlust. On rikutud õiguskindluse põhimõtet ja eeskätt tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet. |
| --- | --- |

5.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta luges 1993. aastal vastu võetud vaidlusalust maksumeedet tegevusabiks, kohaldades sellele 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendi investeerimisega seotud abi määratlust. On rikutud õiguskindluse põhimõtet ja eeskätt tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet.

| 6. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud seoses mõistega „asjakohane teave”, et teostada maksukorra esialgset uurimist riigiabi raames, kuna see kohus ei leidnud, et esialgse menetluse kestus oli ebamõistlik. |
| --- | --- |

6.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud seoses mõistega „asjakohane teave”, et teostada maksukorra esialgset uurimist riigiabi raames, kuna see kohus ei leidnud, et esialgse menetluse kestus oli ebamõistlik.

| 7. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses õiguskindluse põhimõttega. |
| --- | --- |

7.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses õiguskindluse põhimõttega.

| 8. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses hea halduse põhimõttega. |
| --- | --- |

8.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et kõnealuses asjas ei olnud vaidlusaluse maksumeetme esialgse uurimismenetluse kestmine 79 kuud ebamõistlik aeg ja järeldades seega, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ei ole rikutud seoses hea halduse põhimõttega.

| 9. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1. Otsust on moonutatud. |
| --- | --- |

9.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1. Otsust on moonutatud.

| 10. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas ei ole rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1. |
| --- | --- |

10.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas ei ole rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1.

| 11. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi. |
| --- | --- |

11.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/11

---

Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-471/09 P)

2010/C 37/13

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya (esindajad: advokaadid I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava, Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa, Confederación Empresarial Vasca (Confebask), Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Vizcaya, Cámara Oficial de Comercio e Industria de Álava, Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Guipúzcoa, Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme, jättes kõrvale kohtuasjades määravate dokumentide sisulise külje.
  Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.
  Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.
  Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja/või maksu ümberarvutusse, nagu see tuleneb kohtuasja dokumentidest, mida Esimese Astme Kohus ei hinnanud (rikkudes nii menetlusnorme), ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. |
| --- | --- |

1.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme, jättes kõrvale kohtuasjades määravate dokumentide sisulise külje.

Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.

Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja/või maksu ümberarvutusse, nagu see tuleneb kohtuasja dokumentidest, mida Esimese Astme Kohus ei hinnanud (rikkudes nii menetlusnorme), ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega.

| 2. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata määruse nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 seoses proportsionaalsuse põhimõttega, mis takistab määrata investeerimisega seotud sellise abi tagastamist, mis ei ületa piirkondliku abi ülemmäärasid.
  Esimese Astme Kohus on rikkunud proportsionaalsuse üldpõhimõtet, kuna ta ei märkinud, et komisjon rikkus seda põhimõtet, nõudes, et tagastataks kõik summad, mis on antud kooskõlas maksu ümberarvutusega 45 % ulatuses investeeringusummast, selle asemel, et nõuda üksnes nende summade tagastamist, mis ületavad piirkondliku abi ülemmäärasid Baskimaal. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata määruse nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 seoses proportsionaalsuse põhimõttega, mis takistab määrata investeerimisega seotud sellise abi tagastamist, mis ei ületa piirkondliku abi ülemmäärasid.

Esimese Astme Kohus on rikkunud proportsionaalsuse üldpõhimõtet, kuna ta ei märkinud, et komisjon rikkus seda põhimõtet, nõudes, et tagastataks kõik summad, mis on antud kooskõlas maksu ümberarvutusega 45 % ulatuses investeeringusummast, selle asemel, et nõuda üksnes nende summade tagastamist, mis ületavad piirkondliku abi ülemmäärasid Baskimaal.

| 3. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.
  Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak 1993. aasta maksunormide (sh maksu ümberarvutus) — mis on sisuliselt identsed vaidlusaluse meetmega — peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni. |
| --- | --- |

3.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak 1993. aasta maksunormide (sh maksu ümberarvutus) — mis on sisuliselt identsed vaidlusaluse meetmega — peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(2)  Komisjoni 10. mai 1993. aasta otsus Baskimaale tehtud investeeringute maksusoodustuste kohta (EÜT L 134, lk 25).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/12

---

Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-472/09 P)

2010/C 37/14

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava (esindajad: I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa, Confederación Empresarial Vasca (Confebask), Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Vizcaya, Cámara Oficial de Comercio e Industria de Álava, Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Guipúzcoa, Euroopa Ühenduste Komisjon, Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme, jättes kõrvale kohtuasjades määravate dokumentide sisulise külje.
  Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.
  Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.
  Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja/või maksu ümberarvutusse, nagu see tuleneb kohtuasja dokumentidest, mida Esimese Astme Kohus ei hinnanud (rikkudes nii menetlusnorme), ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. |
| --- | --- |

1.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme, jättes kõrvale kohtuasjades määravate dokumentide sisulise külje.

Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.

Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja/või maksu ümberarvutusse, nagu see tuleneb kohtuasja dokumentidest, mida Esimese Astme Kohus ei hinnanud (rikkudes nii menetlusnorme), ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega.

| 2. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata määruse nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 seoses proportsionaalsuse põhimõttega, mis takistab määrata investeerimisega seotud sellise abi tagastamist, mis ei ületa piirkondliku abi ülemmäärasid.
  Esimese Astme Kohus on rikkunud proportsionaalsuse üldpõhimõtet, kuna ta ei märkinud, et komisjon rikkus seda põhimõtet, nõudes, et tagastataks kõik summad, mis on antud kooskõlas maksu ümberarvutusega 45 % ulatuses investeeringusummast, selle asemel, et nõuda üksnes nende summade tagastamist, mis ületavad piirkondliku abi ülemmäärasid Baskimaal. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata määruse nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 seoses proportsionaalsuse põhimõttega, mis takistab määrata investeerimisega seotud sellise abi tagastamist, mis ei ületa piirkondliku abi ülemmäärasid.

Esimese Astme Kohus on rikkunud proportsionaalsuse üldpõhimõtet, kuna ta ei märkinud, et komisjon rikkus seda põhimõtet, nõudes, et tagastataks kõik summad, mis on antud kooskõlas maksu ümberarvutusega 45 % ulatuses investeeringusummast, selle asemel, et nõuda üksnes nende summade tagastamist, mis ületavad piirkondliku abi ülemmäärasid Baskimaal.

| 3. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.
  Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak 1993. aasta maksunormide (sh maksu ümberarvutus) — mis on sisuliselt identsed vaidlusaluse meetmega — peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni. |
| --- | --- |

3.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak 1993. aasta maksunormide (sh maksu ümberarvutus) — mis on sisuliselt identsed vaidlusaluse meetmega — peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(2)  Komisjoni 10. mai 1993. aasta otsus Baskimaale tehtud investeeringute maksusoodustuste kohta (EÜT L 134, lk 25).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/14

---

Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-473/09 P)

2010/C 37/15

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa (esindajad: I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava, Confederación Empresarial Vasca (Confebask), Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Vizcaya, Cámara Oficial de Comercio e Industria de Álava, Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Guipúzcoa, Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme, jättes kõrvale kohtuasjades määravate dokumentide sisulise külje.
  Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.
  Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.
  Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja/või maksu ümberarvutusse, nagu see tuleneb kohtuasja dokumentidest, mida Esimese Astme Kohus ei hinnanud (rikkudes nii menetlusnorme), ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. |
| --- | --- |

1.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat. Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei järginud tõendite hindamist käsitlevaid õigusnorme, jättes kõrvale kohtuasjades määravate dokumentide sisulise külje.

Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.

Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja/või maksu ümberarvutusse, nagu see tuleneb kohtuasja dokumentidest, mida Esimese Astme Kohus ei hinnanud (rikkudes nii menetlusnorme), ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega.

| 2. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata määruse nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 seoses proportsionaalsuse põhimõttega, mis takistab määrata investeerimisega seotud sellise abi tagastamist, mis ei ületa piirkondliku abi ülemmäärasid.
  Esimese Astme Kohus on rikkunud proportsionaalsuse üldpõhimõtet, kuna ta ei märkinud, et komisjon rikkus seda põhimõtet, nõudes, et tagastataks kõik summad, mis on antud kooskõlas maksu ümberarvutusega 45 % ulatuses investeeringusummast, selle asemel, et nõuda üksnes nende summade tagastamist, mis ületavad piirkondliku abi ülemmäärasid Baskimaal. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata määruse nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 seoses proportsionaalsuse põhimõttega, mis takistab määrata investeerimisega seotud sellise abi tagastamist, mis ei ületa piirkondliku abi ülemmäärasid.

Esimese Astme Kohus on rikkunud proportsionaalsuse üldpõhimõtet, kuna ta ei märkinud, et komisjon rikkus seda põhimõtet, nõudes, et tagastataks kõik summad, mis on antud kooskõlas maksu ümberarvutusega 45 % ulatuses investeeringusummast, selle asemel, et nõuda üksnes nende summade tagastamist, mis ületavad piirkondliku abi ülemmäärasid Baskimaal.

| 3. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.
  Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak 1993. aasta maksunormide (sh maksu ümberarvutus) — mis on sisuliselt identsed vaidlusaluse meetmega — peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni. |
| --- | --- |

3.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak 1993. aasta maksunormide (sh maksu ümberarvutus) — mis on sisuliselt identsed vaidlusaluse meetmega — peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(2)  Komisjoni 10. mai 1993. aasta otsus Baskimaale tehtud investeeringute maksusoodustuste kohta (EÜT L 134, lk 25).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/15

---

Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-474/09 P)

2010/C 37/16

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya (esindajad: I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava, Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa, Confederación Empresarial Vasca (Confebask), Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Vizcaya, Cámara Oficial de Comercio e Industria de Álava, Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Guipúzcoa, Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat.
  Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.
  Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.
  Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja seaduses 22/1993 sätestatud maksu ümberarvutusse ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. |
| --- | --- |

1.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat.

Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.

Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja seaduses 22/1993 sätestatud maksu ümberarvutusse ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega.

| 2. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.
  Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak sisuliselt identse 1993. aasta meetme peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni 1996. aastal. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak sisuliselt identse 1993. aasta meetme peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni 1996. aastal.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(2)  Komisjoni 10. mai 1993. aasta otsus Baskimaale tehtud investeeringute maksusoodustuste kohta (EÜT L 134, lk 25).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/16

---

Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-475/09 P)

2010/C 37/17

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava (esindajad: advokaadid I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa, Confederación Empresarial Vasca (Confebask), Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Vizcaya, Cámara Oficial de Comercio e Industria de Álava, Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Guipúzcoa, Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat.
  Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.
  Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.
  Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja seaduses 22/1993 sätestatud maksu ümberarvutusse ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. |
| --- | --- |

1.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat.

Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.

Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja seaduses 22/1993 sätestatud maksu ümberarvutusse ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega.

| 2. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.
  Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak sisuliselt identse 1993. aasta meetme peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni 1996. aastal. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak sisuliselt identse 1993. aasta meetme peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni 1996. aastal.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(2)  Komisjoni 10. mai 1993. aasta otsus Baskimaale tehtud investeeringute maksusoodustuste kohta (EÜT L 134, lk 25).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/17

---

Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa 26. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda laiendatud koosseisus) 9. septembri 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-227/01–T-229/01 ja T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava ja Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-476/09 P)

2010/C 37/18

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa (esindajad: advokaadid I. Sáenz-Cortabarría Fernández ja M. Morales Isasi)

Teised menetluspooled: Comunidad Autónoma del País Vasco — Gobierno Vasco, Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava, Confederación Empresarial Vasca (Confebask), Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Vizcaya, Cámara Oficial de Comercio e Industria de Álava, Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Guipúzcoa, Euroopa Ühenduste Komisjon ja Comunidad Autónoma de la Rioja

Apellandi nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses astmes esitatud hagi, ja nimelt teise võimalusena esitatud nõue tühistada vaidlusaluse otsuse artikkel 3;

| — | teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Esimese Astme Kohtusse ja vajaduse korral kohustada seda kohut võtma vastu tõendid, mis olid tagasi lükatud;

| — | mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista esimese astme menetluse ja apellatsioonimenetluse kohtukulud välja komisjonilt ja mõista menetlusse astujalt Comunidad Autónoma de la Riojalt välja esimese astme menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat.
  Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.
  Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.
  Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja seaduses 22/1993 sätestatud maksu ümberarvutusse ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. |
| --- | --- |

1.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et käesolevas asjas puuduvad erakorralised asjaolud, mis võisid põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistavad abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõikele 1 seoses õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega. Kohtuvaidluse sisu on moonutatud ja rikutud on võistlevuse põhimõtet. Rikutud on põhjendamist käsitlevat kohtupraktikat.

Vaidlusaluse maksumeetme ja otsuse 93/337 (2) esemeks oleva meetme vormiline erinevus ega ka asjaolu, et komisjon oleks võinud valikulisuse kriteeriumi põhjendada muu asjaoluga, kui on otsesõnu esitatud otsuses 93/337, ega ka otsuses 93/337 esitatud avaldus kokkusobimatuse kohta ei kujuta endast õiguslikult piisavaid põhjuseid, et Esimese Astme Kohus hindaks erakorralise asjaolu olemasolu üksnes siis, kui see asjaolu ise või koos teiste juhtumis esineda võivate asjaoludega takistab komisjonil määrata vaidlusaluses otsuses käsitletud abi tagastamist.

Leides, et liidetud kohtuasjades T-30/01–T-32/01 ja T-86/02–T-88/02 käsitletud vaidlusalused meetmed ei ole analoogsed siin käsitletud vaidlusaluse maksumeetmega maksutehnilisel ja maksukoormuse vähendamise ulatuse põhjustel, on Esimese Astme Kohus moonutanud poolte vahelise kohtuvaidluse sisu, jätnud kõrvale võistlevuse põhimõtte ning on kõigele lisaks toime pannud põhjendamist käsitleva kohtupraktika tõsise rikkumise.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, leides et komisjoni hoiak 1993. aasta maksuvabastusse ja seaduses 22/1993 sätestatud maksu ümberarvutusse ei kujuta endast mingisugust erakorralist asjaolu, mis võis põhjendatult tekitada õiguspärase ootuse, et vaidlusalune maksumeede on õiguspärane, ja mis takistab abi tagastamise määramist vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1, kuna see on vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega.

| 2. | Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.
  Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak sisuliselt identse 1993. aasta meetme peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni 1996. aastal. |
| --- | --- |

2.

Esimese Astme Kohus on õigusnormi rikkunud, jättes arvestamata tõendamist käsitlevad menetlusnormid ja otsustades jätta vastu võtmata hageja pakutud tõendid teatud komisjoni dokumentide esitamise kohta, mis Esimese Astme Kohtu kasutatud argumentide (mida see kohus kasutas, et jätta rahuldamata hageja taotlus) valguses osutuvad keskseks tema õiguste kaitsel. Rikutud on õigust õiglasele kohtumenetlusele, menetlusliku võrdsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.

Esimese Astme Kohus on rikkunud hageja põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, kuna see kohus ei võtnud vastu pakutud tõendeid, mis olid hageja seisukohalt keskse tähtsusega, rikkudes nii tema kaitseõigusi, kuivõrd hageja taotlus jäeti rahuldamata põhjendusega, et ta ei ole esitanud asjaolusid, mida ta nimelt soovis tõendada selle vastuvõtmata tõendiga: et komisjoni sõnaselge lõplik hoiak sisuliselt identse 1993. aasta meetme peale esitatud 1994. aasta kaebuse kohta ja selle kaebuse rahuldamata jätmine on erakorraline asjaolu, mis on tekitanud õiguspärase ootuse, et 1993. aasta maksumeetmed on õiguspärased, ja mis omakorda on viinud vaidlusaluse maksumeetme vastuvõtmiseni 1996. aastal.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(2)  Komisjoni 10. mai 1993. aasta otsus Baskimaale tehtud investeeringute maksusoodustuste kohta (EÜT L 134, lk 25).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/18

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Cour de cassation (Prantsusmaa) 25. novembril 2009 — Charles Defossez versus Christian Wiart, Sotimon SARL-i pankrotihaldur, Office national de l’emploi, CGEA de Lille

(Kohtuasi C-477/09)

2010/C 37/19

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation (Prantsusmaa)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Charles Defossez

Vastustajad: Christian Wiart, Sotimon SARL-i pankrotihaldur, Office national de l'emploi (fonds de fermeture d'entreprises), CGEA de Lille

Eelotsuse küsimused

Kas nõukogu 20. oktoobri 1980. aasta direktiivi nr 80/987/EMÜ töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiviga 2002/74/EÜ (2), artiklit 8a, mille lõikes 1 on ette nähtud, et kui vähemalt kahes liikmesriigis tegutsev ettevõtja on maksejõuetu, vastutab töötajate rahuldamata nõuete maksmise eest selle liikmesriigi asutus, kelle territooriumil nad töötavad või tavaliselt töötavad, ja lõikes 2 on sätestatud, et töötajate õiguste ulatuse määrab pädevat garantiiasutust reguleeriv õigus, tuleb tõlgendada nii, et see artikkel määrab pädeva asutuse, välistades kõik teised asutused, või, arvestades direktiivi eesmärki, milleks on nende töötajate õiguste toetamine, kes on kasutanud oma liikumisvabadust, ja sama direktiivi artikli 9 esimest lõiku, mille kohaselt see direktiiv ei piira liikmesriikide õigust kohaldada või kehtestada töötajate jaoks soodsamaid õigus- või haldusnorme, tuleb seda tõlgendada nii, et see ei võta töötajalt õigust kasutada selle asutuse garantii asemel soodsamat garantiid, mida pakub asutus, milles tema tööandja on kindlustatud ja millele ta teeb sissemakseid vastavalt siseriiklikule õigusele?

---

(1)  ELT L 283, lk 23.

(2)  ELT L 270, lk 10.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/19

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Audiencia provincial de Tarragona (Hispaania) 30. novembril 2009 — kriminaalmenetlus, milles süüdistatav on Magatte Gueye

(Kohtuasi C-483/09)

2010/C 37/20

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Audiencia provincial de Tarragona

Põhikohtuasja pooled

Süüdistatav: Magatte Gueye

Teised menetlusosalised: Ministerio Fiscal ja Eva Caldes

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas raamotsuse (1) preambuli punktis 8 sätestatud ohvri õigust olla arusaadav tuleb tõlgendada kui vägivaldse käitumise vastutusele võtmise ja karistamise eest vastutavate riigivõimude positiivset kohustust lubada ohvril väljendada oma hinnangut, kaalutlusi ja arvamust otsese mõju kohta, mida võib tema elule avaldada karistuste määramine vägivalla põhjustajale, kellega tal on perekondlik või väga lähedane suhe? |
| --- | --- |

1.

Kas raamotsuse (1) preambuli punktis 8 sätestatud ohvri õigust olla arusaadav tuleb tõlgendada kui vägivaldse käitumise vastutusele võtmise ja karistamise eest vastutavate riigivõimude positiivset kohustust lubada ohvril väljendada oma hinnangut, kaalutlusi ja arvamust otsese mõju kohta, mida võib tema elule avaldada karistuste määramine vägivalla põhjustajale, kellega tal on perekondlik või väga lähedane suhe?

| 2. | Kas raamotsuse 2001/220/JSK artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et riikide kohustus tunnustada ohvri seaduslikke õigusi ja huve kohustab võtma arvesse ohvri arvamust, kui menetluse karistusõiguslikud tagajärjed võivad ohustada sisuliselt ja otseselt tema õigust eneseteostusele ning era- ja perekonnaelule? |
| --- | --- |

2.

Kas raamotsuse 2001/220/JSK artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et riikide kohustus tunnustada ohvri seaduslikke õigusi ja huve kohustab võtma arvesse ohvri arvamust, kui menetluse karistusõiguslikud tagajärjed võivad ohustada sisuliselt ja otseselt tema õigust eneseteostusele ning era- ja perekonnaelule?

| 3. | Kas raamotsuse 2001/220/JSK artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et riigivõimud ei või jätta arvesse võtmata ohvri vaba tahet, kui ta on lähenemiskeelu määramise või säilitamise vastu, kui vägivallatseja on tema pereliige ja ei tuvastata õigusrikkumise kordumise riski objektiivset võimalust ja kui hinnatakse, et isikliku, sotsiaalse, kultuurilise ja emotsionaalse teovõime tase välistab võimaluse, et ohver on vägivalla põhjustaja mõjuvõimu all, või vastupidi, tuleb nende süütegude eriliiki arvestades kõnealune abinõu kehtestada igal juhul? |
| --- | --- |

3.

Kas raamotsuse 2001/220/JSK artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et riigivõimud ei või jätta arvesse võtmata ohvri vaba tahet, kui ta on lähenemiskeelu määramise või säilitamise vastu, kui vägivallatseja on tema pereliige ja ei tuvastata õigusrikkumise kordumise riski objektiivset võimalust ja kui hinnatakse, et isikliku, sotsiaalse, kultuurilise ja emotsionaalse teovõime tase välistab võimaluse, et ohver on vägivalla põhjustaja mõjuvõimu all, või vastupidi, tuleb nende süütegude eriliiki arvestades kõnealune abinõu kehtestada igal juhul?

| 4. | Kas raamotsuse 2001/220/JSK artiklit 8, mis sätestab, et riigid tagavad ohvrile sobiva kaitse taseme, tuleb tõlgendada nii, et see lubab kehtestada üldiselt ja kohustuslikult lähenemiskeelu või suhtlemiskeelu lisakaristusena kõikidel juhtudel, kus ohver on perekonnas toime pandud süütegude ohver, arvestades nende õigusrikkumiste eriliiki, või vastupidi, nõuab artikkel 8 igal üksikjuhul individuaalset kaalumist, mis võimaldaks asjassepuutuvaid huve arvestades kindlaks määrata sobiva kaitsetaseme? |
| --- | --- |

4.

Kas raamotsuse 2001/220/JSK artiklit 8, mis sätestab, et riigid tagavad ohvrile sobiva kaitse taseme, tuleb tõlgendada nii, et see lubab kehtestada üldiselt ja kohustuslikult lähenemiskeelu või suhtlemiskeelu lisakaristusena kõikidel juhtudel, kus ohver on perekonnas toime pandud süütegude ohver, arvestades nende õigusrikkumiste eriliiki, või vastupidi, nõuab artikkel 8 igal üksikjuhul individuaalset kaalumist, mis võimaldaks asjassepuutuvaid huve arvestades kindlaks määrata sobiva kaitsetaseme?

| 5. | Kas raamotsuse 2001/220/JSK artiklit 10 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab üldiselt välistada lepitamise kriminaalmenetlustes seoses perekonnas toime pandud süütegudega nende süütegude eriliiki arvestades, või vastupidi, tuleb lepitamist võimaldada ka seda tüüpi menetlustes, kaaludes asjassepuutuvaid huve igal üksikjuhul eraldi? |
| --- | --- |

5.

Kas raamotsuse 2001/220/JSK artiklit 10 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab üldiselt välistada lepitamise kriminaalmenetlustes seoses perekonnas toime pandud süütegudega nende süütegude eriliiki arvestades, või vastupidi, tuleb lepitamist võimaldada ka seda tüüpi menetlustes, kaaludes asjassepuutuvaid huve igal üksikjuhul eraldi?

---

(1)  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta raamotsus 2001/220/JSK ohvri seisundi kohta kriminaalmenetluses (EÜT L 82, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 72).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/20

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal da Relação do Porto (Portugal) 30. novembril 2009 — Manuel Carvalho Ferreira Santos versus Companhia Europeia de Seguros, S.A.

(Kohtuasi C-484/09)

2010/C 37/21

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal da Relação do Porto

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Manuel Carvalho Ferreira Santos

Vastustaja: Companhia Europeia de Seguros, S.A.

Eelotsuse küsimused

Kas ühenduse õigusega ja täpsemalt direktiivi 72/166 (1) artikli 3 lõikega 1, direktiivi 84/5 (2) artikli 2 lõikega 1 ja direktiivi 90/232 (3) artikliga 1 (nagu neid on Euroopa Kohus tõlgendanud) on vastuolus, kui sõidukite kokkupõrke korral — mille tagajärjel üks juht (kannatanu, kes hüvitist taotleb) sai kehavigastusi ja tal tekkis varaline kahju ja mille tekkimises ei saa kummalegi juhile süülist vastutust omistada — nähakse ette võimalus suurema ohu allikaga kaasnevat vastutus jagada (tsiviilkoodeksi artikli 506 lõiked 1 ja 2), mis otseselt mõjutab hüvitise summat, mis tuleb välja maksta kannatanule kehavigastustest tingitud varalise ja mittevaralise kahju eest, kuivõrd selle hüvitise summa vähendamine on ette nähtud võrdses osas?

---

(1)  Nõukogu 24. aprilli 1972. aasta direktiiv 72/166/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 103, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 10).

(2)  Nõukogu 30. detsembri 1983. aasta teine direktiiv 84/5/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT 1984, L 8, lk 17; ELT eriväljaanne 06/07, lk 3).

(3)  Nõukogu 14. mai 1990. aasta kolmas direktiiv 90/232/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 129, lk 33; ELT eriväljaanne 06/01, lk 249).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/20

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Finanzgericht Hamburg (Saksamaa) 1. detsembril 2009 — Viamex Agrar Handels GmbH versus Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(Kohtuasi C-485/09)

2010/C 37/22

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Hamburg (Saksamaa)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Viamex Agrar Handels GmbH

Vastustaja: Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/628/EMÜ (1), mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ, mida on muudetud nõukogu 29. juuni 1995. aasta direktiiviga 95/29/EÜ (2), millega muudetakse direktiivi 91/628/EMÜ loomade kaitse kohta vedamise ajal, lisa VII peatüki lõike 48 punkt 5 on kohaldatav raudteeveo suhtes? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/628/EMÜ (1), mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ, mida on muudetud nõukogu 29. juuni 1995. aasta direktiiviga 95/29/EÜ (2), millega muudetakse direktiivi 91/628/EMÜ loomade kaitse kohta vedamise ajal, lisa VII peatüki lõike 48 punkt 5 on kohaldatav raudteeveo suhtes?

| 2. | Kas siseriiklik kohus on juhul, kui direktiivi 91/628/EÜ rikkumine ei ole põhjustanud loomade surma, üldiselt kohustatud kontrollima, kas liikmesriigi pädev asutus on kohaldanud komisjoni 18. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 615/98 (3), millega kehtestatakse eksporditoetuste korra üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses elusveiste heaoluga vedamise ajal, artikli 5 lõiget 3 kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega? |
| --- | --- |

2.

Kas siseriiklik kohus on juhul, kui direktiivi 91/628/EÜ rikkumine ei ole põhjustanud loomade surma, üldiselt kohustatud kontrollima, kas liikmesriigi pädev asutus on kohaldanud komisjoni 18. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 615/98 (3), millega kehtestatakse eksporditoetuste korra üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses elusveiste heaoluga vedamise ajal, artikli 5 lõiget 3 kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega?

---

(1)  EÜT L 340, lk 17; ELT eriväljaanne 03/12, lk 133.

(2)  EÜT L 148, lk 52; ELT eriväljaanne 03/17, lk 466.

(3)  EÜT L 82, lk 19.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/21

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Hof van Beroep te Gent (Belgia) 30. novembril 2009 — Vandoorne NV versus Belgia riik

(Kohtuasi C-489/09)

2010/C 37/23

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van Beroep te Gent

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Vandoorne NV

Kostja: Belgia riik

Eelotsuse küsimus

Kas Belgia sätted, eeskätt WBTW artikli 58 § 1 koostoimes artikli 77 § 1 punktiga 7, on kooskõlas nõukogu kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (1) artikliga 27, mille kohaselt võivad liikmesriigid võtta lihtsustamismeetmeid, ja/või sama direktiivi artikli 11 C osa lõikega 1, mis näeb täieliku või osalise mittetasumise korral ette õiguse käibemaksu tagastamisele, kui need siseriiklikud sätted (1) näevad tubakatoodete tarnimisel ette käibemaksuga maksustamise lihtsustamise nii, et see maks peetakse ühekordselt kinni ja (2) ei anna tarneahelas olevatele maksukohustuslastest vahendajatele, kes on nende tubakatoodete eest käibemaksu maksnud, õigust selle maksu tagastamisele, kui nad on kaotanud kogu müügihinna või selle osa tasumise nõude?

---

(1)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/21

---

30. novembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik

(Kohtuasi C-490/09)

2010/C 37/24

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: G. Rozet ja E. Traversa)

Kostja: Luksemburgi Suurhertsogiriik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Luksemburgi Suurhertsogiriik on jätnud praeguses sõnastuses kehtima sotsiaalkindlustusseadustiku artikli 24, mille kohaselt ei hüvitata teises liikmesriigis tehtud biomeditsiiniliste analüüside kulusid, nähes ette, et selliste analüüside kulud katab üksnes makseid teostav kolmas isik, ning Union des caisses de maladie’ (haigekassade liit) põhikirja artikli 12, mille kohaselt hüvitatakse teises riigis tehtud biomeditsiinilised analüüsid tingimusel, et riiklikes kokkulepetes ette nähtud läbiviimise tingimused on täielikult täidetud, on Luksemburgi Suurhertsogiriik rikkunud EÜ asutamislepingu artiklist 49 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Luksemburgi Suurhertsogiriik on jätnud praeguses sõnastuses kehtima sotsiaalkindlustusseadustiku artikli 24, mille kohaselt ei hüvitata teises liikmesriigis tehtud biomeditsiiniliste analüüside kulusid, nähes ette, et selliste analüüside kulud katab üksnes makseid teostav kolmas isik, ning Union des caisses de maladie’ (haigekassade liit) põhikirja artikli 12, mille kohaselt hüvitatakse teises riigis tehtud biomeditsiinilised analüüsid tingimusel, et riiklikes kokkulepetes ette nähtud läbiviimise tingimused on täielikult täidetud, on Luksemburgi Suurhertsogiriik rikkunud EÜ asutamislepingu artiklist 49 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Luksemburgi Suurhertsogiriigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Luksemburgi Suurhertsogiriigilt.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Komisjon väidab oma hagis, et jättes kehtima õigusnormid, mille kohaselt ei hüvitata teises liikmesriigis tehtud biomeditsiiniliste analüüside ja laboratoorsete uuringute kulusid, või mille kohaselt hüvitatakse need kulud tingimusel, et Luksemburgi õiguses sätestatud läbiviimise tingimused on täielikult täidetud, on kostja rikkunud EÜ artiklis 49 kehtestatud teenuste osutamise vabaduse põhimõtet.

Hageja toob näiteks, et siseriiklikud ametiasutused katavad analüüsi- ja uuringukulud vaid siis, kui need on läbi viidud eraldiseisvas analüüsilaboris, järgides täielikult Luksemburgi õiguses sätestatud tingimusi. Mõnes liikmesriigis aga ei tehta seesuguseid analüüse laboris, vaid neid teevad arstid ise.

Komisjoni arvates ei ole kõnesolevad piirangud ülekaaluka üldise huviga õigustatud ega kujuta endast ka vältimatut ja mõõdupärast vahendit rahvatervise kaitse eesmärgi saavutamiseks.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/21

---

1. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik

(Kohtuasi C-493/09)

2010/C 37/25

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: R. Lyal ja M. Afonso)

Kostja: Portugali Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et Portugali Vabariik on rikkunud ELTL artiklist 63 ja EMP lepingu artiklist 40 tulenevaid kohustusi, kuna ta maksustab mitteresidentidest pensionifondide saadud dividende kõrgema määraga kui dividende, mida saavad Portugali residentidest pensionifondid. |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et Portugali Vabariik on rikkunud ELTL artiklist 63 ja EMP lepingu artiklist 40 tulenevaid kohustusi, kuna ta maksustab mitteresidentidest pensionifondide saadud dividende kõrgema määraga kui dividende, mida saavad Portugali residentidest pensionifondid.

| — | Mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

Mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Vastavalt Estatuto dos Beneficiose (maksusoodustusi reguleeriv õigusakt) ja Código do Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Colectivase (ettevõtte tulumaksu käsitlev seadustik) sätetele on dividendid, mida makstakse Portugali õiguse alusel loodud ja tegutsevatele pensionifondidele, ettevõtte tulumaksust täielikult vabastatud, samas kui mitteresidentidest pensionifondidele makstud dividende maksustatakse nimetatud maksuga määras, mis võib jääda 20 % ja 10 % vahele sõltuvalt sellest, kas Portugali ja residentsusriigi vahel on sõlmitud kahepoolne leping ning sellest, mida see leping sätestab. Vastavad ettevõtte tulumaksu summad peetakse kinni allikalt.

Mitteresidentidest pensionifondide kahjulik erinev kohtlemine, mis Portugali maksuõiguses kehtestatud on, muudab Portugali äriühingutesse investeerimise nende fondide jaoks vähem tulusaks ja vähem atraktiivseks. Seega kujutavad viidatud maksuõigusnormid endast piirangut, mis on keelatud ELTL artikliga 63 ja EMP lepingu artikliga 40.

Mitteresidentidest pensionifondide diskrimineerivat kohtlemist, millel on kahjulikud tagajärjed Euroopa Liidu finantsturgude konkurentsivõimele ja pensionifondide investeeringute tulususele, ei saa õigustada ühegi Portugali Vabariigi esitatud põhjendusega.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/22

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Court of Appeal of England and Wales (Ühendkuningriik) 2. detsembril 2009 — Nokia Corporation versus Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs

(Kohtuasi C-495/09)

2010/C 37/26

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Ühendkuningriik)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Nokia Corporation

Vastustaja: Her Majesty’s Commissioners of Revenue and Customs

Eelotsuse küsimus

Kas ühenduseväline kaup, mis kannab ühenduse kaubamärki ja kuulub liikmesriigis tollijärelevalve alla ning on transiitveol kolmandast riigist mõnda teise kolmandasse riiki, võib kujutada endast „võltsitud kaupa” määruse 1383/2003/EÜ (1) artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses, kui puuduvad tõendid, mille alusel võiks järeldada, et see kaup viiakse ühenduses turule, kas siis kooskõlas tolliprotseduuriga või õigusvastase ümbersuunamise teel.

---

(1)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrus nr 1383/2003 teatavate intellektuaalomandi õiguste rikkumises kahtlustatavate kaupade suhtes võetava tollimeetme ja kõnealuseid õigusi rikkuvaks tunnistatud kaupade suhtes võetavate meetmete kohta (ELT L 196, lk 7; ELT eriväljaanne 02/13, lk 469).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/22

---

2. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik

(Kohtuasi C-500/09)

2010/C 37/27

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Lozano Palacios ja D. Triantafyllou)

Kostja: Kreeka Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik jätkab ministri 12. oktoobri 2005. aasta määruse A1/44351/3608 rakendamist, siis on ta rikkunud direktiivist 97/67/EÜ (1) (muudetud) tulenevaid kohustusi, eelkõige selle direktiivi artikli 9 lõikeid 1 ja 2; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik jätkab ministri 12. oktoobri 2005. aasta määruse A1/44351/3608 rakendamist, siis on ta rikkunud direktiivist 97/67/EÜ (1) (muudetud) tulenevaid kohustusi, eelkõige selle direktiivi artikli 9 lõikeid 1 ja 2;

| — | mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Kreeka Vabariik takistab postiteenuste liberaliseerimist, mida taotleb direktiiv 97/67, kus on seoses sellega ette nähtud üldloa ja üksiklitsentsi väljastamine avalikult ja kedagi diskrimineerimata.

Kreeka õigusakt nõuab, et loa saanud vedajad oleksid postiveoautode jaoks litsentside väljastamise ajal ise üldloa omanikena kantud vastavasse registrisse kui postiettevõtjad. See sunnib tegema postivõrgus radikaalseid ümberkorraldusi ja takistab peatöövõtjatel frantsiisivõtjate teenuste kasutamist, kui nad just ei otsusta hakata veoautorendiettevõtjateks koos kõigi sellega kaasnevate kuludega.

Peale selle lubab Kreeka õigusakt vedada raskeid veoseid ainult teatud tarbesõidukitega, mida kasutab kutsealal tegutsejate piiratud ring, ning see takistab teistel ettevõtjatel sama teenuse osutamist.

Kreeka Vabariik ei ole neid piiranguid piisavalt põhjendanud.

---

(1)  EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/23

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Upper Tribunal (Administrative Appeals Chamber) (Ühendkuningriik) 4. detsembril 2009 — Lucy Stewart versus Secretary of State for Work and Pensions

(Kohtuasi C-503/09)

2010/C 37/28

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Upper Tribunal (Ühendkuningriik)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Lucy Stewart

Vastustaja: Secretary of State for Work and Pensions

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas noore isiku lühiajalise töövõimetushüvitise tunnustega hüvitis on haigushüvitis või invaliidsushüvitis määruse 1408/71 (1) tähenduses? |
| --- | --- |

1.

Kas noore isiku lühiajalise töövõimetushüvitise tunnustega hüvitis on haigushüvitis või invaliidsushüvitis määruse 1408/71 (1) tähenduses?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on selline, et kõnealust hüvitist tuleb käsitada kui haigushüvitist, siis millised on vastused järgmistele küsimustele?






  a) | Kas selline isik nagu taotleja ema, kes on pensionile jäämise tõttu lõpetanud töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise, on oma varasemast töötamisest või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenevalt siiski „töötaja” artikli 19 tähenduses või kohaldatakse artiklites 27–34 sätestatud õigusnorme (mis käsitlevad pensionäre)? |
| --- | --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on selline, et kõnealust hüvitist tuleb käsitada kui haigushüvitist, siis millised on vastused järgmistele küsimustele?

a)

Kas selline isik nagu taotleja ema, kes on pensionile jäämise tõttu lõpetanud töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise, on oma varasemast töötamisest või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenevalt siiski „töötaja” artikli 19 tähenduses või kohaldatakse artiklites 27–34 sätestatud õigusnorme (mis käsitlevad pensionäre)?

| b) | Kas selline isik nagu taotleja isa, kes ei ole alates 2001. aastast töötanud ega tegutsenud füüsilisest isikust ettevõtjana, on oma varasemast töötamisest või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenevalt siiski „töötaja” artikli 19 tähenduses? |
| --- | --- |

b)

Kas selline isik nagu taotleja isa, kes ei ole alates 2001. aastast töötanud ega tegutsenud füüsilisest isikust ettevõtjana, on oma varasemast töötamisest või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenevalt siiski „töötaja” artikli 19 tähenduses?

| c) | Kas taotlejat tuleb käsitada kui „pensionäri” artikli 28 tähenduses, kuna talle on määratud hüvitis määruse 1408/71 artikli 95b alusel, hoolimata sellest, et: 1) asjaomane taotleja ei ole kunagi olnud töötaja määruse 1408/71 artikli 1 punkti a tähenduses; 2) taotleja ei ole jõudnud riiklikult määratud pensioniikka; ja 3) taotleja kuulub määruse 1408/71 isikulisse kohaldamisalasse ainult kui pereliige? |
| --- | --- |

c)

Kas taotlejat tuleb käsitada kui „pensionäri” artikli 28 tähenduses, kuna talle on määratud hüvitis määruse 1408/71 artikli 95b alusel, hoolimata sellest, et: 1) asjaomane taotleja ei ole kunagi olnud töötaja määruse 1408/71 artikli 1 punkti a tähenduses; 2) taotleja ei ole jõudnud riiklikult määratud pensioniikka; ja 3) taotleja kuulub määruse 1408/71 isikulisse kohaldamisalasse ainult kui pereliige?

| d) | Kui pensionär kuulub määruse 1408/71 artikli 28 kohaldamisalasse, siis kas selle pensionäri pereliige, kes on alati elanud koos asjaomase pensionäriga ja samas riigis kui asjaomane pensionär, saab vastavalt artikli 28 lõikele 1 koostoimes artikliga 29 taotleda haigushüvitist artikli 28 lõike 2 kohaselt määratud pädevalt asutuselt, kui sellist hüvitist (kui selle määramine on võimalik) saab maksta ainult pereliikmele (mitte aga asjaomasele pensionärile)? |
| --- | --- |

d)

Kui pensionär kuulub määruse 1408/71 artikli 28 kohaldamisalasse, siis kas selle pensionäri pereliige, kes on alati elanud koos asjaomase pensionäriga ja samas riigis kui asjaomane pensionär, saab vastavalt artikli 28 lõikele 1 koostoimes artikliga 29 taotleda haigushüvitist artikli 28 lõike 2 kohaselt määratud pädevalt asutuselt, kui sellist hüvitist (kui selle määramine on võimalik) saab maksta ainult pereliikmele (mitte aga asjaomasele pensionärile)?

| e) | Kui see on (eespool punktides a–d esitatud küsimustele antavatest vastustest tulenevalt) asjakohane, siis kas määruse 1408/71 artiklitega 19 ja/või 28 on kooskõlas see, kui kohaldatakse siseriiklikus sotsiaalkindlustusõiguses sätestatud tingimust, mille kohaselt tekib haigushüvitise saamise õigus üldse ainult nendel isikutel, kes on varem pädevas liikmesriigis määratletud ajavahemiku jooksul elanud nõutava aja? |
| --- | --- |

e)

Kui see on (eespool punktides a–d esitatud küsimustele antavatest vastustest tulenevalt) asjakohane, siis kas määruse 1408/71 artiklitega 19 ja/või 28 on kooskõlas see, kui kohaldatakse siseriiklikus sotsiaalkindlustusõiguses sätestatud tingimust, mille kohaselt tekib haigushüvitise saamise õigus üldse ainult nendel isikutel, kes on varem pädevas liikmesriigis määratletud ajavahemiku jooksul elanud nõutava aja?

| 3. | Kui vastus esimesele küsimusele on selline, et niisugust hüvitist tuleb käsitada kui invaliidsushüvitist, siis kas määruse 1408/71 artikli 10 sõnastus, milles on viidatud „ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel saadavatele” hüvitistele, tähendab, et liikmesriikidele jääb määruse 1408/71 alusel õigus seada üldse selliste invaliidsushüvitiste saamiseks tingimusi, mis põhinevad selles liikmesriigis elamisel või tõenditel varasema elamise kohta selles liikmesriigis, nii et taotleja ei saa kõigepealt taotleda sellist hüvitist mingist teisest liikmesriigist? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus esimesele küsimusele on selline, et niisugust hüvitist tuleb käsitada kui invaliidsushüvitist, siis kas määruse 1408/71 artikli 10 sõnastus, milles on viidatud „ühe või mitme liikmesriigi õigusaktide alusel saadavatele” hüvitistele, tähendab, et liikmesriikidele jääb määruse 1408/71 alusel õigus seada üldse selliste invaliidsushüvitiste saamiseks tingimusi, mis põhinevad selles liikmesriigis elamisel või tõenditel varasema elamise kohta selles liikmesriigis, nii et taotleja ei saa kõigepealt taotleda sellist hüvitist mingist teisest liikmesriigist?

---

(1)  Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljanne 05/01, lk 35).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/24

---

9. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Prantsuse Vabariik

(Kohtuasi C-510/09)

2010/C 37/29

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Patakia ja G. Zavvos)

Kostja: Prantsuse Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik jättis 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ (muudetud 20. juuli 1998. aasta direktiiviga 98/48/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord (1)) sätestatud menetluse raames edastamata 13. märtsi 2006. aasta ministri määruse eelnõu, mis puudutab Code Rural (maakoodeks) artiklis L.253-1 loetletud vahetult enne kasutamist valmistatavate aineühendite kasutamist, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud nimetatud direktiivi artikli 8 lõikest 1 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik jättis 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ (muudetud 20. juuli 1998. aasta direktiiviga 98/48/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord (1)) sätestatud menetluse raames edastamata 13. märtsi 2006. aasta ministri määruse eelnõu, mis puudutab Code Rural (maakoodeks) artiklis L.253-1 loetletud vahetult enne kasutamist valmistatavate aineühendite kasutamist, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud nimetatud direktiivi artikli 8 lõikest 1 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Komisjon heidab kostjale ette, et ta jättis enne vastuvõtmist edastamata kõnealuse ministri määruse, mis puudutab teatud põllumajanduses kasutatavate vahetult enne kasutamist valmistatavate taimekaitsevahendite ühendite kasutamist, samas kui kõnealune määrus kujutab endast vaieldamatult tehnilist eeskirja direktiivi 98/34 tähenduses ja selle direktiivi alusel oleks kõnealuse määruse eelnõu pidanud edastama, kuna see ei kuulu nimetatud direktiivi artiklis 10 loetletud erandite alla.

Komisjon on seisukohal, et kostja on möönnud kõnealust rikkumist, kuna Prantsuse ametivõimud edastasid pärast põhjendatud arvamuse saamist komisjonile määruse eelnõu, mis näeb ette kõnealuse ministri määruse kehtetuks tunnistamise ja võtab selle sisu üle. Käsitletava hagi esitamise ajaks ei ole aga Prantsuse ametivõimud siiski seda määruse eelnõu vastu võtnud, või ei ole vähemalt komisjoni sellest teavitanud.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/48/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord (EÜT L 217, lk 18; ELT eriväljaanne 13/21, lk 8).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/24

---

Dongguan Nanzha Leco Stationery Mfg. Co., Ltd 4. detsembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 23. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-296/06: Dongguan Nanzha Leco Stationery Mfg. Co., Ltd versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-511/09 P)

2010/C 37/30

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Dongguan Nanzha Leco Stationery Mfg. Co., Ltd (esindajad: QC P. Bentley)

Teine menetluspool: Euroopa Liidu Nõukogu

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Esimese Astme Kohtu 23. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-296/06: Dongguan Nanzha Leco Stationery Mfg., Co., Ltd. vs. Euroopa Liidu Nõukogu osas, milles lükati tagasi apellandi esimeses kohtuastmes esitatud esimese väite esimese osa; |
| --- | --- |

—

tühistada Esimese Astme Kohtu 23. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-296/06: Dongguan Nanzha Leco Stationery Mfg., Co., Ltd. vs. Euroopa Liidu Nõukogu osas, milles lükati tagasi apellandi esimeses kohtuastmes esitatud esimese väite esimese osa;

| — | tühistada nõukogu määrus (EÜ) nr 1136/2006 (1) niivõrd, kuivõrd see kehtestab apellandi toodetud kangmehhanismidele dumpinguvastase tollimaksu lisaks sellele tollimaksule, mida tuleks maksta juhul, kui ekspordihinna vaidlustatud kohandust ei oleks tehtud; ja |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu määrus (EÜ) nr 1136/2006 (1) niivõrd, kuivõrd see kehtestab apellandi toodetud kangmehhanismidele dumpinguvastase tollimaksu lisaks sellele tollimaksule, mida tuleks maksta juhul, kui ekspordihinna vaidlustatud kohandust ei oleks tehtud; ja

| — | mõista käesoleva menetlusega seotud kulud, s.h esimese kohtuastme kulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetlusega seotud kulud, s.h esimese kohtuastme kulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Apellant väidab, et vaidlustatud kohtuotsus ei anna täpset õiguslikku mõju mõistele „normaalväärtus”, nagu seda määratletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (muudetud), (2) artikli 2 lõike 7 punktis a. Selle tulemusena tehakse vaidlustatud kohtuotsuses väär järeldus, et selle sätte kohaselt kindlaks määratav analoogne noormaalväärtus vastab tingimata sellele, kui asjaomased kaubad väljuvad Hiinas asuvalt tootmisliinilt, kuigi vaidlustatud kohtuotsuses endas leitakse, et nii kodumaise kui ekspordi müügi-, üld- ja halduskulud kandis mitte Hiinas asuv ettevõte, vaid sidusettevõtted turumajandusriigis Hongkongis. See väär järeldus viib selleni, et vaidlustatud kohtuotsus rikub nõukogu määruse (EMÜ) nr 384/96 (muudetud) artikli 2 lõiget 10, jättes muutmata institutsioonide kohanduse ekspordihinnale, mis seisnes Hongkongis asuvate sidusettevõtete müügi-, üld- ja halduskulude ning tulude vähendamises.

---

(1)  Nõukogu 24. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1136/2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kangmehhanismide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 205, lk 1).

(2)  EÜT L 56, lk 1.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/25

---

10. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik

(Kohtuasi C-512/09)

2010/C 37/31

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: Irò Dimitriou ja A. Margelis)

Kostja: Kreeka Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole võtnud vastu õigus- ja haldusakte, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, (1) mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ, täitmiseks või vähemalt ei ole neist komisjonile teatanud, siis on ta rikkunud selle direktiivi artikli 26 lõikest 1 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole võtnud vastu õigus- ja haldusakte, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, (1) mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ, täitmiseks või vähemalt ei ole neist komisjonile teatanud, siis on ta rikkunud selle direktiivi artikli 26 lõikest 1 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 2006/66/EÜ siseriiklikkusse õigusesse ülevõtmise tähtaeg möödus 26. septembril 2008.

---

(1)  ELT L 266, 26.9.2006, lk 1.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/25

---

11. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Belgia Kuningriik

(Kohtuasi C-513/09)

2010/C 37/32

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: V. Peere ja A. Marghelis)

Kostja: Belgia Kuningriik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Belgia Kuningriik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (1), täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Belgia Kuningriik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Belgia Kuningriik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (1), täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Belgia Kuningriik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Belgia Kuningriigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Belgia Kuningriigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 2006/66/EÜ ülevõtmise tähtaeg möödus 26. septembril 2008. Hagi esitamise päevaks ei olnud kostja veel vastu võtnud kõiki direktiivi ülevõtmiseks vajalikke norme või vähemalt ei olnud neist komisjoni teavitanud

---

(1)  ELT L 266, lk 1.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/26

---

11. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik

(Kohtuasi C-518/09)

2010/C 37/33

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: I. V. Rogalski ja P. Guerra e Andrade)

Kostja: Portugali Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et Portugali Vabariik on rikkunud ELTL artiklist 56 tulenevaid kohustusi, kuna:






  — | ta ei ole oma õiguses eristanud asukohta ja teenuste ajutist osutamist seoses kinnisvaratehingutega, mida teostavad kinnisvara vahendusäriühingud ja kinnisvaramaaklerid; |
| --- | --- | --- |

—

Tuvastada, et Portugali Vabariik on rikkunud ELTL artiklist 56 tulenevaid kohustusi, kuna:

—

ta ei ole oma õiguses eristanud asukohta ja teenuste ajutist osutamist seoses kinnisvaratehingutega, mida teostavad kinnisvara vahendusäriühingud ja kinnisvaramaaklerid;

| — | ta kohustab teiste liikmesriikide kinnisvara vahendusäriühinguid ja kinnisvaramaaklereid end registreerima Instituto da Construção e do Imobiliários (edaspidi „InCI, I.P.”) selleks, et nad saaksid osutada ajutiselt teenuseid; |
| --- | --- |

—

ta kohustab teiste liikmesriikide kinnisvara vahendusäriühinguid ja kinnisvaramaaklereid end registreerima Instituto da Construção e do Imobiliários (edaspidi „InCI, I.P.”) selleks, et nad saaksid osutada ajutiselt teenuseid;

| — | ta kohustab teiste liikmesriikide kinnisvara vahendusäriühinguid ja kinnisvaramaaklereid sõlmima vastutuskindlustuse vastavalt Portugali õiguses kehtestatud tingimustele; |
| --- | --- |

—

ta kohustab teiste liikmesriikide kinnisvara vahendusäriühinguid ja kinnisvaramaaklereid sõlmima vastutuskindlustuse vastavalt Portugali õiguses kehtestatud tingimustele;

| — | ta kohustab teiste liikmesriikide kinnisvara vahendusäriühinguid omama positiivset omakapitali vastavalt Portugali õiguses kehtestatud tingimustele, ja |
| --- | --- |

—

ta kohustab teiste liikmesriikide kinnisvara vahendusäriühinguid omama positiivset omakapitali vastavalt Portugali õiguses kehtestatud tingimustele, ja

| — | ta allutab teiste liikmesriikide kinnisvara vahendusäriühingud ja kinnisvaramaaklerid InCI, I.P. distsiplinaarkontrollile. |
| --- | --- |

—

ta allutab teiste liikmesriikide kinnisvara vahendusäriühingud ja kinnisvaramaaklerid InCI, I.P. distsiplinaarkontrollile.

| — | Tuvastada, et Portugali Vabariik on samuti rikkunud ELTL artiklitest 49 ja 56 tulenevaid kohustusi, sätestades, et kinnisvara vahendusäriühingud peavad tegelema üksnes kinnisvara vahendustegevusega ja kinnisvaramaaklerid peavad tegutsema üksnes kinnisvaramaakleritena, välja arvatud kolmandatele isikutele kinnisvara haldamisteenuste osutamise puhul. |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et Portugali Vabariik on samuti rikkunud ELTL artiklitest 49 ja 56 tulenevaid kohustusi, sätestades, et kinnisvara vahendusäriühingud peavad tegelema üksnes kinnisvara vahendustegevusega ja kinnisvaramaaklerid peavad tegutsema üksnes kinnisvaramaakleritena, välja arvatud kolmandatele isikutele kinnisvara haldamisteenuste osutamise puhul.

| — | Mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

Mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Portugali süsteem, mis reguleerib kinnisvara vahendamist ja maaklerite tegevust, kehtestab mitu teenuste osutamise vabaduse piirangut.

Alati, kui on tegemist Portugalis asuva kinnisvaraga, kohaldatakse teistes liikmesriikides tegevuskohta või asukohta omavate kinnisvara vahendusäriühingute ja kinnisvaramaaklerite tegevuse suhtes Portugali õigust.

Portugali õigus kehtestab kinnisvara vahendusäriühingute tegevusele seitse tingimust ja kinnisvaramaaklerite tegevusele neli tingimust.

Tegevuslitsentsi puudutavad nõuded on piiravad.

Samuti on piirav nõue, mis puudutab kutsealast kvalifikatsiooni.

Portugali õigusnormid, mis käsitlevad kinnisvara vahendamist ja maaklerite tegevust, on muutnud traditsioonilist vahendustegevust. Vahenduse asemel on nüüd agentuuriga.

Kohustus sõlmida vastutuskindlustus Portugali õiguses sätestatud tingimustel, on põhjendamatult piirav.

Nõue omada positiivset omakapitali, mis on kindlaks määratud vastavalt Portugali riiklikule raamatupidamissüsteemile, kujutab endast teenuste osutamise vabaduse diskrimineerivat piirangut.

Kinnisvara vahendusäriühingute ja kinnisvaramaaklerite allutamine teenuste osutamisega seoses Portugali ametivõimude distsiplinaarkontrollile, jättes arvestamata järelevalve, mida teenuseosutaja suhtes teostatakse tema asukoha liikmesriigis, kujutab endast piirangut ELTL artikli 56 tähenduses.

Portugali õigusnormid, mis kohustavad kinnisvaramaaklereid tegutsema ainult kinnisvaramaakleritena ja kinnisvara vahendusäriühinguid tegelema üksnes vahendustegevusega, kujutavad endast asutamisvabaduse ja teenuste ajutise osutamise vabaduse piirangut.

Sellise tegevusega tegelemise nõuded ei tee vahet ega võimalda vahet teha olukordadel, mis puudutavad asukohta ja olukordadel, mis puudutavad teenuste ajutist osutamist.

Nõuded, mis tuleb täita, et tegeleda ehitusega, nagu need on sätestatud Portugali õiguses, on asukohanõuded. Portugali õigus ei tee vahet asukohal ja teenuste ajutisel osutamisel.

Portugali õigusest tulenevaid teenuste osutamise vabaduse ja asutamisõiguse piiranguid ei saa õigustada avaliku korraga.

Kuigi tarbijate kaitse võib õigustada teatud piiranguid teenuste osutamise põhivabadusele ja asutamisõigusele, on kõnealused piirangud ebaproportsionaalsed.

Nõue omada asukohta selleks, et teenuseid osutada ja nõue omada tegevuslitsentsi, mille eesmärk on kontrollida, kas asukohanõue on täidetud, ei ole teenuste osutamise vabadusega proportsionaalsed meetmed.

Täpsemalt ei ole mõistlik nõuda, et kindlustuspoliisi kiidaks heaks sihtkohariik.

Asjaolu, et Portugali õigus kehtestab nõude omada positiivset omakapitali, ei ole seotud maksevõimet puudutavate põhjustega.

On ebaproportsionaalne allutada teenuseosutaja üldisele distsiplinaarkontrollile, mida teostatakse Portugalis asuvate kinnisvaramaaklerite ja kinnisvara vahendusäriühingute suhtes.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/27

---

Arkema France SA 15. detsembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 30. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-168/05: Arkema versus komisjon

(Kohtuasi C-520/09 P)

2010/C 37/34

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Arkema France SA (esindaja: advokaat M. Debroux)

Teised menetluspooled: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | Tühistada Üldkohtu 30. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-168/05, |
| --- | --- |

—

Tühistada Üldkohtu 30. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-168/05,

| — | mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab oma apellatsioonkaebuse toetuseks neli väidet.

Oma esimeses väites leiab apellant, et Üldkohus on rikkunud õigusnorme, mille kohaselt võib tütarettevõtja konkurentsivastast käitumist omistada tema emaettevõtjale. Apellant väidab sellega seoses, et vaidlustatud otsuse sõnastuses esineb vastuolu, kuna Üldkohus sedastab selles, et emaettevõtja otsustava mõju eeldus tema tütarettevõtja üle on lihtne oletus, mida saab kummutada, kui ema- ja/või tütarettevõtja esitavad tõendeid, mis tõendavad tütarettevõtja iseseisvat käitumist, ja kinnitavad samal ajal, et emaettevõtja ülesanne on eelkõige tagada eelarve kontrollimise kaudu kontserni sees tütarettevõtjate juhtimise ühtsus. Sellest järeldub de iure ümberlükkamatu eeldus, et emaettevõtjal on oma tütarettevõtjate üle otsustav mõju ning Üldkohtu seda sedastust silmas pidades on tütarettevõtjal võimatu esitada tõendeid tema iseseisva käitumise kohta turul.

Oma teises väites leiab Arkema, et tulenevalt eelduse, et emaettevõtjal on otsustav mõju oma tütarettevõtjate üle, ümberlükkamatusest, on rikutud diskrimineerimiskeelu põhimõtet, kuna selle eelduse tõttu koheldakse kartellis osalejaid erinevalt sõltuvalt sellest, kas nad kuuluvad kontserni või mitte.

Oma kolmandas väites leiab apellant, et kohtuotsus rikub võrdse kohtlemise põhimõtet ja õigust õiglasele kohtulikule arutamisele, kuna Üldkohus hindas tema väite põhjal, et põhjenduse puudumise tõttu on rikutud olulisi menetlusnorme, üksnes Elf Aquitaine’i — Arkema emaettevõtja — argumente ning mitte viimatinimetatu enda esitatud argumente. Kuigi on õige, et Üldkohus ei ole kohustatud ammendavalt käsitlema kõiki menetluspoolte argumente, peab siiski vaidlustatud otsuse põhjendus andma apellandile vähemalt võimaluse saada täpselt teada Üldkohtu temaga seotud põhjendus.

Oma neljandas ja viimases väites heidab Arkema viimaks ette proportsionaalsuse põhimõtte rikkumist, kuna komisjon võttis trahvi määramise alusena arvesse tema käivet kaks korda ja Üldkohus kinnitas ebaõigesti, et komisjonil ei olnud muud valikut, kui ta ei tahtnud kõrvale kalduda suunistes sätestatud arvutamise meetodist. Sellega omistas Üldkohus komisjoni suunistele absoluutse kehtivuse, mida neil aga ei ole. Apellandi arvates on sellised suunised pigem suunavad käitumisjuhised selle kohta, millist praktikat järgida, mitte õigusnormid, millest haldus peab igal juhul kinni pidama.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/28

---

Elf Aquitaine SA 15. detsembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 30. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-174/05: Elf Aquitaine versus komisjon

(Kohtuasi C-521/09 P)

2010/C 37/35

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Elf Aquitaine SA (esindajad: advokaadid E. Morgan de Rivery ja S. Thibault-Liger)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | Esimese võimalusena:






  — | tühistada täielikult ELTL artikli 256 ja protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta artikli 56 alusel Üldkohtu 30. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-174/05: Elf Aquitaine SAvs. Euroopa Ühenduste Komisjon; |
| --- | --- | --- |

—

Esimese võimalusena:

—

tühistada täielikult ELTL artikli 256 ja protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta artikli 56 alusel Üldkohtu 30. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-174/05: Elf Aquitaine SAvs. Euroopa Ühenduste Komisjon;

| — | rahuldada esimeses kohtuastmes esitatud nõuded; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses kohtuastmes esitatud nõuded;

| — | järelikult, tühistada komisjoni 19. jaanuari 2005. aasta otsuse C(2004) 4876 lõplik, mis puudutab [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetlust (asi COMP/E-1/37.773 — AMCA), artikli 1 punkt d, artikli 2 punkt c, artikkel 3 ja artikli 4 lõige 9; |
| --- | --- |

—

järelikult, tühistada komisjoni 19. jaanuari 2005. aasta otsuse C(2004) 4876 lõplik, mis puudutab [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetlust (asi COMP/E-1/37.773 — AMCA), artikli 1 punkt d, artikli 2 punkt c, artikkel 3 ja artikli 4 lõige 9;

| — | Teise võimalusena, tühistada või vähendada ELTL artikli 261 alusel Euroopa Kohtu piiramatu pädevuse raames komisjoni eespoolviidatud otsuse artikli 2 punktis c ühiselt ja solidaarselt Arkema SA-le ja Elf Aquitane’le määratud trahvi summas 45 miljonit eurot, Üldkohtu kohtuasjas T-174/05 tehtud otsuses esinevate objektiivsete puuduste tõttu põhjenduses ja argumentatsioonis, mida käsitletakse käesoleva apellatsioonkaebuse kuues väites; |
| --- | --- |

—

Teise võimalusena, tühistada või vähendada ELTL artikli 261 alusel Euroopa Kohtu piiramatu pädevuse raames komisjoni eespoolviidatud otsuse artikli 2 punktis c ühiselt ja solidaarselt Arkema SA-le ja Elf Aquitane’le määratud trahvi summas 45 miljonit eurot, Üldkohtu kohtuasjas T-174/05 tehtud otsuses esinevate objektiivsete puuduste tõttu põhjenduses ja argumentatsioonis, mida käsitletakse käesoleva apellatsioonkaebuse kuues väites;

| — | Igal juhul mõista Euroopa Komisjonilt välja kõik kohtukulud, sh Elf Aquitaine’i kohtukulud Üldkohtus. |
| --- | --- |

—

Igal juhul mõista Euroopa Komisjonilt välja kõik kohtukulud, sh Elf Aquitaine’i kohtukulud Üldkohtus.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab oma apellatsioonkaebuse toetuseks kuus väidet.

Oma esimeses väites leiab apellant, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kuna ta ei teinud ELTL artiklis 101 [EÜ 81] sätestatud sanktsioonide karistavast iseloomust tulenevaid kõiki järeldusi. Apellant heidab Üldkohtule eeskätt ette, et viimane jättis kohaldamisalast õigusvastaselt välja süütuse presumptsiooni ja karistuse isiklikkuse põhimõtted, pannes apellandile vastutuse tema tütarettevõtja toime pandud rikkumise eest, kuigi apellandi esitatud asjaolud tõendasid vastupidi, et ta ei ole isiklikult mingit rikkumist toime pannud ning et ta ei olnud vaidlusalusest rikkumisest selle toime panemise ajal isegi teadlik.

Oma teises väites leiab Elf Aquitaine, et rikutud on kaitseõigusi, sest Üldkohus on ebaõigesti tõlgendanud õigluse ja menetlusliku võrdsuse põhimõtteid. Üldkohus märkis vaidlustatud otsuses, et käesoleval juhul on arvesse võetud menetlusliku võrdsuse põhimõtet, kuna apellandil oli võimalus avaldada tõhusalt oma seisukoht haldusmenetluse ajal ning et apellanti teavitati esimest korda teda puudutavatest etteheidetest vastuväiteteatises. Apellandi sõnul on see tõlgendus ebaõige, sest sellega eitatakse vajadust austada apellandi kaitseõigusi alates eeluurimise staadiumist ja jäetakse tähelepanuta, et komisjonil on vaja viia selline uurimine läbi erapooletult — süüdistades, aga samas ka süüdistustest vabastades — kõigi rikkumises kahtlustatud isikute suhtes.

Oma kolmandas väites heidab apellant Üldkohtule ette, et viimane on rikkunud seoses põhjendamiskohustusega mitmeid õigusnorme. Need rikkumised puudutavad nii komisjonilt nõutud põhjenduse sisu ja intensiivsuse hindamist kui ka vaidlustatud kohtuotsuse sisu, milles on mitmed vastuolulised väited.

Oma neljandas väites heidab Elf Aquitaine ette ELTL artikli 263 [EÜ 230] rikkumist, kuna Üldkohus ületas õiguspärasuse kontrolli piire, asendades komisjoni otsuses sisaldunud puuduliku ja lühikese hinnangu, mis puudutab võimalust teha emaettevõtja vastutavaks tema tütarettevõtja toime pandud rikkumise eest, enda hinnanguga.

Oma viiendas väites, mis koosneb neljast osast, heidab apellant ette, et Üldkohus rikkus õigusnorme, mis käsitlevad konkurentsivastase tegevuse eest vastutavaks tegemist. Kuna Üldkohus ei lähtunud eeldusest, et emaettevõtja vastutab oma tütarettevõtja tegevuse eest, siis oleks Üldkohus pidanud kontrollima, kas komisjon on tõendanud apellandi konkreetset sekkumist oma tütarettevõtja juhtimisse.

Oma viiendas ja viimases väites märgib apellant viimaks, et isegi kui Üldkohtu eksimused ja rikkumised ei too kaasa komisjoni otsuse tühistamist, siis peaksid need vähemalt tooma kaasa selle, et Euroopa Kohus tühistab või vähendab apellandile ühiselt ja solidaarselt määratud trahvi.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/29

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal administratif de Paris (Prantsusmaa) 12. novembril 2009 — Ville de Lyon versus Caisse des dépôts et consignations

(Kohtuasi C-524/09)

2010/C 37/36

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal administratif de Paris (Prantsusmaa)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Ville de Lyon

Vastustaja: Caisse des dépôts et consignations

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas 21. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2216/2004 (1) XVI lisa lõikes 12 ette nähtud teabe edastamine või selle edastamisest keeldumine kuulub üksnes põhihaldaja pädevusse või ka riikliku registri haldaja pädevusse? |
| --- | --- |

1.

Kas 21. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2216/2004 (1) XVI lisa lõikes 12 ette nähtud teabe edastamine või selle edastamisest keeldumine kuulub üksnes põhihaldaja pädevusse või ka riikliku registri haldaja pädevusse?

| 2. | Kui riikliku registri haldaja on pädev, siis kas seda teavet tuleb käsitada 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (2) artikli 4 tähenduses „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabena”, mille puhul ei saa tugineda „äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsusele”, või reguleerivad selle teabe edastamist konfidentsiaalsuse erinormid? |
| --- | --- |

2.

Kui riikliku registri haldaja on pädev, siis kas seda teavet tuleb käsitada 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (2) artikli 4 tähenduses „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabena”, mille puhul ei saa tugineda „äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsusele”, või reguleerivad selle teabe edastamist konfidentsiaalsuse erinormid?

| 3. | Kui kehtivad konfidentsiaalsuse erinormid, siis kas kõnealust teavet ei või edastada enne viieaastase tähtaja möödumist või puudutab see tähtaeg üksnes 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (3) alusel kvootide eraldamise viieaastast perioodi? |
| --- | --- |

3.

Kui kehtivad konfidentsiaalsuse erinormid, siis kas kõnealust teavet ei või edastada enne viieaastase tähtaja möödumist või puudutab see tähtaeg üksnes 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (3) alusel kvootide eraldamise viieaastast perioodi?

| 4. | Kui kehtib see viieaastane tähtaeg, siis kas 21. detsembri 2004. aasta määruse nr 2216/2004 artikkel 10 võimaldab sellest erandit teha ja kas selle alusel võib keelduda erandi tegemisest territoriaalse omavalitsusüksuse suhtes, kes soovib kõnealust teavet saada selleks, et pidada läbirääkimisi kaugkütte avaliku teenuse delegeerimise lepingu üle? |
| --- | --- |

4.

Kui kehtib see viieaastane tähtaeg, siis kas 21. detsembri 2004. aasta määruse nr 2216/2004 artikkel 10 võimaldab sellest erandit teha ja kas selle alusel võib keelduda erandi tegemisest territoriaalse omavalitsusüksuse suhtes, kes soovib kõnealust teavet saada selleks, et pidada läbirääkimisi kaugkütte avaliku teenuse delegeerimise lepingu üle?

---

(1)  Komisjoni 21. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2216/2004 registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 280/2004/EÜ (ELT L 386, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 41, lk 26; ELT eriväljaanne 15/07, lk 375).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, lk 32; ELT eriväljaanne 15/07, lk 631).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/30

---

18. detsembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik

(Kohtuasi C-534/09)

2010/C 37/37

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: M. Patakia ja A. Alcover San Pedro)

Kostja: Kreeka Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole võtnud vajalikke meetmeid tagamaks, et pädevad asutused hoolitsevad artiklite 6 ja 8 kohaste lubade abil või tingimuste uuesti läbivaatamise või vajaduse korral nende ajakohastamise abil selle eest, et olemasolevad käitised tegutsevad vastavuses artiklite 3, 7, 9, 10 ja 13, artikli 14 punktide a ja b ning artikli 15 lõike 2 nõuetega mitte kauem kui 30. oktoobrini 2007, ilma et see piiraks ühenduse erisätete kohaldamist, on Kreeka Vabariik rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (1) artikli 5 lõikest 1 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole võtnud vajalikke meetmeid tagamaks, et pädevad asutused hoolitsevad artiklite 6 ja 8 kohaste lubade abil või tingimuste uuesti läbivaatamise või vajaduse korral nende ajakohastamise abil selle eest, et olemasolevad käitised tegutsevad vastavuses artiklite 3, 7, 9, 10 ja 13, artikli 14 punktide a ja b ning artikli 15 lõike 2 nõuetega mitte kauem kui 30. oktoobrini 2007, ilma et see piiraks ühenduse erisätete kohaldamist, on Kreeka Vabariik rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (1) artikli 5 lõikest 1 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi artikli 5 lõikest 1 koostoimes artikli 2 lõikega 4 tuleneb, et liikmesriigid on kohustatud võtma vajalikud meetmed tagamaks, et pädevad asutused hoolitsevad artiklite 6 ja 8 kohaste lubade abil või tingimuste uuesti läbivaatamise või vajaduse korral nende ajakohastamise abil selle eest, et olemasolevad käitised tegutsevad vastavuses direktiivis sätestatud nõuetega mitte kauem kui 30. oktoobrini 2007.

Komisjoni põhjendatud arvamusele Kreeka ametiasutuste antud vastuse kohaselt on puudub umbes 47 protsendil Kreekas käitavatest käitistest (148 käitisel 317-st) kompleksluba. Seega tunnistab Kreeka Vabariik, et suur hulk saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid käitisi jätkab tegutsemist, ilma et neile oleks väljastatud vastavaid lube.

Tuleb märkida, et Kreeka Vabariik ei ole esitanud mingit põhjendust ega täiendavat selgitust selliste käitiste arvu suurenemise kohta ega edastanud pärast põhjendatud arvamusele eespool viidatud antud vastuse saatmist asjade edasise käigu kohta mingit teavet.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

---

Üldkohus

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/31

---

Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsus — Solvay versus komisjon

(Kohtuasi T-57/01) (1)

(Konkurents - Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine - Ühenduse (välja arvatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa) sooda turg - EÜ artikli 82 rikkumise tuvastamise otsus - Ülemäärase kestusega tarnelepingud - Lojaalse kliendi hinnaalandus - Komisjoni õiguse määrata trahve või sanktsioone aegumine - Mõistlik tähtaeg - Menetlusnormid - Asjaomane geograafiline turg - Turgu valitseva seisundi olemasolu - Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine - Õigus tutvuda toimikuga - Trahv - Rikkumise raskus ja kestus - Raskendavad asjaolud - Korduvus - Kergendavad asjaolud)

2010/C 37/38

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Solvay SA (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid L. Simont, P.-A. Foriers, G. Block, F. Louis ja A. Vallery)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Olivier ja J. Curral, keda abistas advokaat N. Coutrelis)

Kohtuasja ese

Esimese võimalusena nõue tühistada komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsus 2003/6/EÜ [EÜ] artikli 82 kohaldamise menetluse kohta (juhtum COMP/33.133 — C: Naatriumkarbonaat — Solvay) (ELT 2003, L 10, lk 10) ja teise võimalusena nõue tühistada hagejale määratud trahv või seda vähendada.

Resolutsioon

| 1. | Määrata Solvay SA-le komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsuse 2003/6/EÜ [EÜ] artikli 82 kohaldamise menetluse kohta (juhtum COMP/33.133 — C: Naatriumkarbonaat — Solvay) artiklis 2 määratud trahvi suuruseks 19 miljonit eurot. |
| --- | --- |

1.

Määrata Solvay SA-le komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsuse 2003/6/EÜ [EÜ] artikli 82 kohaldamise menetluse kohta (juhtum COMP/33.133 — C: Naatriumkarbonaat — Solvay) artiklis 2 määratud trahvi suuruseks 19 miljonit eurot.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Mõista 95 % Euroopa Komisjoni kohtukuludest välja hagejalt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Mõista 95 % Euroopa Komisjoni kohtukuludest välja hagejalt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.

| 4. | Jätta 5 % komisjoni kohtukuludest tema enda kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta 5 % komisjoni kohtukuludest tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 161, 2.6.2001.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/31

---

Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsus — Solvay versus komisjon

(Kohtuasi T-58/01) (1)

(Konkurents - Kartellikokkulepped - Ühenduse sooda turg - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Kokkulepe, millega tagatakse ettevõtjale liikmesriigis minimaalne müügikogus ja selle miinimumkoguse saavutamiseks vajalike koguste ostmine - Komisjoni õiguse määrata trahve või sanktsioone aegumine - Mõistlik tähtaeg - Menetlusnormid - Asjaomane geograafiline turg - Turgu valitseva seisundi olemasolu - Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine - Õigus tutvuda toimikuga - Trahv - Rikkumise raskus ja kestus - Raskendavad ja kergendavad asjaolud)

2010/C 37/39

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Solvay SA (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid L. Simont, P.-A. Foriers, G. Block, F. Louis ja A. Vallery)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Oliver ja J. Currall, keda abistab advokaat N. Coutrelis)

Kohtuasja ese

Esimese võimalusena nõue tühistada komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsus 2003/5/EÜ [EÜ] artikli 81 kohaldamise menetluse kohta (juhtum COMP/33.133 — B: Naatriumkarbonaat — Solvay, CFK) (ELT 2003, L 10, lk 1) ja teise võimalusena nõue tühistada hagejale määratud trahv või seda vähendada.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsuse 2003/5/EÜ [EÜ] artikli 81 kohaldamise menetluse kohta (juhtum COMP/33.133 — B: Naatriumkarbonaat — Solvay, CFK)) artikkel 1 osas, milles selles tuvastatakse, et Solvay SA on 1990. aastal rikkunud EÜ artiklit 81. |
| --- | --- |

1.

Tühistada komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsuse 2003/5/EÜ [EÜ] artikli 81 kohaldamise menetluse kohta (juhtum COMP/33.133 — B: Naatriumkarbonaat — Solvay, CFK)) artikkel 1 osas, milles selles tuvastatakse, et Solvay SA on 1990. aastal rikkunud EÜ artiklit 81.

| 2. | Määrata Solvayle määratud trahvi suuruseks 2,25 miljonit eurot. |
| --- | --- |

2.

Määrata Solvayle määratud trahvi suuruseks 2,25 miljonit eurot.

| 3. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

3.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 4. | Mõista kolm neljandikku Euroopa Komisjoni kohtukuludest välja hagejalt, kes ühtlasi kannab ise kolm neljandikku oma kohtukuludest. |
| --- | --- |

4.

Mõista kolm neljandikku Euroopa Komisjoni kohtukuludest välja hagejalt, kes ühtlasi kannab ise kolm neljandikku oma kohtukuludest.

| 5. | Mõista neljandik hageja kohtukuludest välja komisjonilt, kes ühtlasi kannab neljandiku oma kohtukuludest. |
| --- | --- |

5.

Mõista neljandik hageja kohtukuludest välja komisjonilt, kes ühtlasi kannab neljandiku oma kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 161, 2.6.2001.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/32

---

Üldkohtu 18. detsembri 2009. aasta otsus — Arizmendi jt versus nõukogu ja komisjon

(Liidetud kohtuasjad T-440/03, T-121/04, T-171/04, T-208/04, T-365/04 ja T-484/04) (1)

(Lepinguväline vastutus - Tolliliit - Liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlus - Põhjendatud arvamus - Laevamaakler-tõlkide ja laeva tolliformaalsusi teostavate isikute korpuse monopoli kaotamine Prantsuse õiguses - Piisavalt selge rikkumine - Põhjuslik seos)

2010/C 37/40

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Jean Arizmendi (Bayonne, Prantsusmaa) ja 60 muud hagejat, kelle nimed on esitatud kohtuotsuse lisas (esindajad: kohtuasjas T-440/03 J.-F. Péricaud, P. Péricaud ja M. Tournois ning kohtuasjades T-121/04, T-171/04, T-208/04, T-365/04 ja T-484/04 advokaadid J.-F. Péricaud ja M. Tournois)

Kostjad: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: J.-P. Jacqué ja M. Giorgi Fort, hiljem F. Florindo Gijón ja M. Balta) ja Euroopa Komisjon (esindajad: X. Lewis ja kohtuasjas T-121/04 X. Lewis ja B. Stromsky)

Hagejate toetuseks menetlusse astuja kohtuasjas T-440/03: Chambre nationale des courtiers maritimes de France (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat J.-F. Péricaud)

Kohtuasja ese

EÜ artikli 235 ja EÜ artikli 288 teise lõigu alusel esitatud kahju hüvitamise nõue, millega palutakse mõista ühenduselt välja hüvitis prantsuse laevamaakler-tõlkide ja laeva tolliformaalsusi teostavate isikute korpuse monopoli kaotamise tõttu kantud kahju eest.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagid rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagid rahuldamata.

| 2. | Mõista Euroopa Liidu Nõukogu ning Euroopa Komisjoni kohtukulud välja Jean Arizmendilt ja 60 muult hagejalt, kelle nimed on esitatud kohtuotsuse lisas, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Euroopa Liidu Nõukogu ning Euroopa Komisjoni kohtukulud välja Jean Arizmendilt ja 60 muult hagejalt, kelle nimed on esitatud kohtuotsuse lisas, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud.

| 3. | Chambre nationale des courtiers maritimes de France kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Chambre nationale des courtiers maritimes de France kannab ise oma kohtukulud.

| 4. | Nõukogu ja komisjon kannavad ise oma kohtukulud, mis on tekkinud Chambre nationale des courtiers maritimes de France’i menetlusse astumisest. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu ja komisjon kannavad ise oma kohtukulud, mis on tekkinud Chambre nationale des courtiers maritimes de France’i menetlusse astumisest.

---

(1)  ELT C 59, 6.3.2004.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/32

---

Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta otsus — EDF versus komisjon

(Kohtuasi T-156/04) (1)

(Riigiabi - Prantsusmaa ametiasutuste poolt EDF-le antud abi - Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks ja määratakse selle tagastamine - Abisaaja menetluslikud õigused - Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine - Eraõigusliku investori kriteerium)

2010/C 37/41

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Électricité de France (EDF) (Pariis, Prantsusmaa), (esindaja: advokaat M. Debroux)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Buendía Sierra ja C. Giolito)

Hageja toetuseks menetlusse astuja: Prantsuse Vabariik (esindajad: advokaadid G. de Bergues ja A.-L. Vendrolini)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Iberdrola, SA (Bilbao, Hispaania), (esindajad: advokaadid J. Ruiz Calzado ja É. Barbier de La Serre)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsuse, mis puudutab EDF-le ning elektri- ja gaasitööstuse sektorile antud riigiabi (C 68/2002, N 504/2003 ja C 25/2003), artiklid 3 ja 4.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsuse, mis puudutab EDF-le ning elektri- ja gaasitööstuse sektorile antud riigiabi (C 68/2002, N 504/2003 ja C 25/2003), artiklid 3 ja 4. |
| --- | --- |

1.

Tühistada komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsuse, mis puudutab EDF-le ning elektri- ja gaasitööstuse sektorile antud riigiabi (C 68/2002, N 504/2003 ja C 25/2003), artiklid 3 ja 4.

| 2. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ning mõista talt välja Électricité de France’i (EDF) kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ning mõista talt välja Électricité de France’i (EDF) kohtukulud.

| 3. | Prantsuse Vabariik kannab oma kohtukulud ise. |
| --- | --- |

3.

Prantsuse Vabariik kannab oma kohtukulud ise.

| 4. | Iberdrola, SA kannab oma kohtukulud ise. |
| --- | --- |

4.

Iberdrola, SA kannab oma kohtukulud ise.

---

(1)  ELT C 179, 10.7.2004.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/33

---

Üldkohtu 10. detsembri 2009. aasta otsus — Cofac versus komisjon

(Kohtuasi T-158/07) (1)

(ESF - Finantsabi vähendamine - Koolitustegevus - Kaitseõigused - Õigus olla ära kuulatud)

2010/C 37/42

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Cofac — Cooperativa de Formação e Animação Cultural, CRL (Lissabon, Portugal) (esindajad: advokaadid L. Gomes, J. Ortigão ja C. Peixoto)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Guerra e Andrade ja A. Steiblytė)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada komisjoni 3. juuni 2005. aasta otsus D(2005) 13066, millega vähendati hagejale Euroopa Sotsiaalfondist 29. aprilli 1988. aasta otsusega C(88)0831 koolituskavadele antud toetuse suurust (toimik nr 880707 P1)

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Cofac — Cooperativa de Formação e Animação Cultural, CRL-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Cofac — Cooperativa de Formação e Animação Cultural, CRL-lt.

---

(1)  ELT C 155, 7.7.2007.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/33

---

Üldkohtu 10. detsembri 2009. aasta otsus — Cofac versus komisjon

(Kohtuasi T-159/07) (1)

(ESF - Finantsabi vähendamine - Koolitustegevus - Kaitseõigused - Õigus olla ära kuulatud)

2010/C 37/43

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Cofac — Cooperativa de Formação e Animação Cultural, CRL (Lissabon, Portugal) (esindajad: advokaadid L. Gomes, J. Ortigão ja C. Peixoto)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Guerra e Andrade ja A. Steiblytė)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada komisjoni 9. novembri 2004. aasta otsus D(2004)24253, millega vähendati hagejale Euroopa Sotsiaalfondist 30. aprilli 1987. aasta otsusega C(87)0860 koolituskavadele antud toetuse suurust (toimik nr 870927 P1)

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Cofac — Cooperativa de Formação e Animação Cultural, CRL-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Cofac — Cooperativa de Formação e Animação Cultural, CRL-lt.

---

(1)  ELT C 155, 7.7.2007.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/34

---

Üldkohtu 11. detsembri 2009. aasta otsus — Giannopoulos versus nõukogu

(Kohtuasi T-436/07 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ametnikud - Töölevõtmine - Palgaastme ja - järgu määramine - Palgaastme ja - järgu muutmise taotlus - Personalieeskirjade artikli 31 lõige 2)

2010/C 37/44

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Nikos Giannopoulos (Wezembeek-Oppem, Belgia) (esindajad: advokaadid S. Rodrigues ja C. Bernard-Glanz)

Teine menetluspool: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M. Bauer ja I. Šulce)

Kohtuasja ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 20. septembri 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas F-111/06: Giannopoulus versus nõukogu (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), millega palutakse nimetatud kohtuotsus tühistada.

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Nikos Giannopoulos ja Euroopa Liidu Nõukogu kannavad käesoleva kohtuastme kohtukulud kumbki ise. |
| --- | --- |

2.

Nikos Giannopoulos ja Euroopa Liidu Nõukogu kannavad käesoleva kohtuastme kohtukulud kumbki ise.

---

(1)  ELT C 22, 26.1.2008.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/34

---

Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsus — Notartel versus Siseturu Ühtlustamise Amet — SAT.1 (R.U.N.)

(Kohtuasi T-490/07) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi R.U.N. taotlus - Varasemad ühenduse ja siseriiklikud kaubamärgid ran - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) - Põhjendamiskohustus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikkel 73 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikkel 75) - Osaline registreerimisest keeldumine)

2010/C 37/45

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Notartel SpA — Società informatica del Notariato (Rooma, Itaalia) (esindaja: advokaadid M. Bosshard ja M. Balestriero)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: A. Sempio)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: SAT.1 SatellitenFernsehen GmbH (Berliin, Saksamaa)

Kohtuasja ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 22. oktoobri 2007. aasta otsuse peale, mis puudutab SAT.1 SatellitenFernsehen GmbH ja Notartel SpA — Società informatica del Notariato vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | mõista kohtukulud välja Notartel SpA — Società informatica del Notariato'lt. |
| --- | --- |

2.

mõista kohtukulud välja Notartel SpA — Società informatica del Notariato'lt.

---

(1)  ELT C 64, 8.3.2008.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/35

---

Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta otsus — Trubion Pharmaceuticals versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Merck (TRUBION)

(Kohtuasi T-412/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi TRUBIONtaotlus - Varasem ühenduse kujutismärk TriBion Harmonis - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

2010/C 37/46

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Trubion Pharmaceuticals (Seattle, Washington, Ühendriigid) (esindaja: advokaat C. Hertz-Eichenrode)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: A. Folliard-Monguiral)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Merck KGaA (Darmstadt, Saksamaa) (esindajad: alguses M. Best ja G. Freitag, hiljem advokaat U. Pfleghar)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 3. juuli 2008. aasta otsus (asi R 1605/2007-2), mis käsitleb Trubion Pharmaceuticals, Inc. ja Merck KGaA vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Trubion Pharmaceuticals, Inc.-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Trubion Pharmaceuticals, Inc.-lt.

---

(1)  ELT C 301, 22.11.2008.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/35

---

Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta otsus — Media-Saturn versus Siseturu Ühtlustamise Amet (BEST BYU)

(Kohtuasi T-476/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse kujutismärgi BEST BUY taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punk b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b))

2010/C 37/47

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Media-Saturn-Holding GmbH (Ingolstadt, Saksamaa) (esindajad: alguses K. Lewinsky, hiljem advokaadid C.-R. Haarmann ja E. Warnke)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Schneider)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 28. augusti 2008. aasta otsus (asi R 0591/2008-4), mis puudutab taotlust kujutismärgi „Best Buy” registreerimiseks ühenduse kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Media-Saturn-Holding GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Media-Saturn-Holding GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 327, 20.12.2008.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/36

---

Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta otsus — Giordano Enterprises versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Dias Magalhães & Filhos (GIORDANO)

(Kohtuasi T-483/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi GIORDANO taotlus - Varasem siseriiklik sõnamärk GIORDANO - Suhteline keeldumispõhjus - Osaline registreerimisest keeldumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

2010/C 37/48

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Giordano Enterprises Ltd (F.T. Labuan, Malaisia) (esindaja: advokaat M. Nentwig)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: A. Folliard-Monguiral)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: José Dias Magalhães & Filhos Lda (Arrifana Vfr, Portugal) (esindaja: advokaat J. M. João)

Kohtuasja ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 28. juuli 2008. aasta otsuse (asi R 1864/2007-2) peale, mis puudutab José Dias Magalhães & Filhos Lda ja Giordano Enterprises Ltd vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Giordano Enterprises Ltd kanda tema enda kohtukulud ja mõista temalt välja Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Giordano Enterprises Ltd kanda tema enda kohtukulud ja mõista temalt välja Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukulud.

---

(1)  ELT C 19, 24.1.2009.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/36

---

Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta määrus — Inet Hellas versus komisjon

(Kohtuasi T-107/06) (1)

(Tühistamishagi - Tippdomeeni.eu kasutuselevõtt - Domeeni.co registreerimine teise taseme domeenina - Vaidlustamatu akt - Vastuvõetamatus)

2010/C 37/49

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Inet Hellas Ilektroniki Ipiresia Pliroforion EPE (Inet Hellas) (Ateena, Kreeka) (esindaja: advokaat V. Chatzopoulos)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Zavvos ja E. Montaguti)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada komisjoni 31. jaanuari 2004. aasta kirjas väidetavalt sisalduv otsus, mis puudutab hageja taotluse domeeninime „.co” registreerimiseks teise taseme domeeninimena rahuldamata jätmist tippdomeeni.eu üksuse poolt, mille ülesanne on tippdomeeni.eu korraldamine, haldamine ja juhtimine.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Mõista Euroopa Komisjoni kohtukulud välja Inet Hellas Ilektroniki Ipiresia Pliroforion EPE-lt (Inet Hellas), kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Euroopa Komisjoni kohtukulud välja Inet Hellas Ilektroniki Ipiresia Pliroforion EPE-lt (Inet Hellas), kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 190, 12.8.2006.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/37

---

Üldkohtu 9. detsembri 2009. aasta määrus — Deltalinqs ja SVZ versus komisjon

(Kohtuasi T-481/07) (1)

(Riigiabi - Belgia ametiasutuste abikava toetada ühendvedusid siseveeteetranspordile üleminekul - Komisjoni otsus jätta vastuväited esitamata - Tühistamishagi, mille on esitanud Rotterdami sadamapiirkonnas asuvate ettevõtjate huve esindavad ühendused - Konkurentsiolukorra oluliselt kahjustamata jätmine - Ilmselge vastuvõetamatus)

2010/C 37/50

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hagejad: Deltalinqs (Rotterdam, Madalmaad) ja SVZ, Havenondernemersvereniging Rotterdam (Rotterdam) (esindaja: advokaat M. Meulenbelt)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Conte ja S. Noë)

Kostjate toetuseks menetlusse astujad: Vlaams Gewest (Brüssel, Belgia) ja Waterwegen en Zeekanaal NV (Willebroek, Belgia) (esindaja: advokaat Y. van Gerven)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada komisjoni 10. mai 2007. aasta otsus C (2007) 1939 (lõplik) jätta vastuväited esitamata, mille komisjon tegi EÜ artikli 88 lõikes 3 ette nähtud uurimise esialgse etapi lõpus seoses Vlaams Gewesti (Flandria piirkond, Belgia) kavandatava abikavaga toetada ühendvedusid siseveeteetranspordile üleminekul (riigiabi N 682/2006 — Belgia).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu rahuldamata.

| 2. | Mõista komisjoni kohtukulud välja Deltalinqsilt ja SVZ, Havenondernemersvereniging Rotterdamilt, kes ühtlasi kannavad oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista komisjoni kohtukulud välja Deltalinqsilt ja SVZ, Havenondernemersvereniging Rotterdamilt, kes ühtlasi kannavad oma kohtukulud.

| 3. | Vlaams Gewest ja Waterwegen en Zeekanaal NV kannavad oma kohtukulud ise. |
| --- | --- |

3.

Vlaams Gewest ja Waterwegen en Zeekanaal NV kannavad oma kohtukulud ise.

---

(1)  ELT C 64, 8.3.2008.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/37

---

Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Cattin versus komisjon

(Kohtuasi T-194/08) (1)

(Lepinguväline vastutus - Euroopa Arengufond (EAF) - Nende eksportijate nimekiri, kelle nõudeid Kesk-Aafrika Vabariigi vastu võidakse rahuldada - Nimekirja kandmata jätmine - Aegumine - Vastuvõetamatus)

2010/C 37/51

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: R. Cattin & Cie (Bimbo, Kesk-Aafrika Vabariik) ja Yves Cattin (Cadiz, Hispaania) (esindaja: advokaat B. Wägenbaur)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindaja: A. Bordes)

Kohtuasja ese

Kahju hüvitamise nõue, millega soovitakse selle väidetava kahju hüvitamist, mida hagejad kandsid seoses komisjoni väidetava otsusega mitte kanda hagejaid nende eksportijate nimekirja, kelle nõudeid Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutuste vastu võidakse Euroopa Arengufondi tegevuse raames rahuldada.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu rahuldamata.

| 2. | Mõista komisjoni kohtukulud välja R. Cattin & Cie’lt ja Yves Cattinilt, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista komisjoni kohtukulud välja R. Cattin & Cie’lt ja Yves Cattinilt, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 197, 2.8.2008.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/38

---

Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta määrus — Nijs versus kontrollikoda

(Kohtuasi T-567/08 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ametnikud - Otsus hagejat 2005. aasta edutamise raames mitte edutada - Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

2010/C 37/52

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Bart Nijs (Bereldange, Luksemburg) (esindaja: advokaat F. Rollinger)

Teine menetluspool: Euroopa Kontrollikoda (esindajad: T. Kennedy, J.-M. Stenier ja G. Corstens)

Kohtuasja ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 9. oktoobri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-49/06: Nijs vs. kontrollikoda (kohtulahendite kogumikus avaldamata), ja nõue see otsus tühistada.

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista Euroopa Kontrollikoja käesoleva kohtuastme kohtukulud välja B. Nijsilt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Euroopa Kontrollikoja käesoleva kohtuastme kohtukulud välja B. Nijsilt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 55, 7.3.2009.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/38

---

Üldkohtu presidendi 17. detsembri 2009. aasta määrus — Vereniging Milieudefensie ja Stichting Stop Luchtverontreiniging Utrecht versus komisjon

(Kohtuasi T-396/09 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Liikmesriikide kohustus kaitsta ja parandada välisõhu kvaliteeti - Liikmesriigile tehtud erand - Komisjoni keeldumine uuesti läbivaatamisest - Kohaldamise peatamise ja ajutiste meetmete kohaldamise taotlus - Vastuvõetamatus)

2010/C 37/53

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hagejad: Vereniging Milieudefensie (Amsterdam, Madalmaad) ja Stichting Stop Luchtverontreiniging Utrecht (Utrecht, Madalmaad)) (esindaja: advokaat A. van den Biesen)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Oliver, W. Roels ja A. Alcover San Pedro)

Kohtuasja ese

Esiteks nõue peatada selle 28. juuli 2009. aasta otsuse K(2009) 6121 kohaldamine, millega lükati vastuvõetamatuse tõttu tagasi hagejate taotlus, et komisjon vaataks üle oma 7. aprilli 2009. aasta otsuse K(2009) 2560 (lõplik), millega tehti Madalmaade Kuningriigile ajutine erand kohustustest välisõhu saaste tõrje alal, ja teiseks nõue kohaldada ajutisi meetmeid, mille tulemusel Madalmaade Kuningriik hakkaks oma kohustusi täitma niipea kui võimalik.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/39

---

9. novembril 2009 esitatud hagi — Escola Superior Agrária de Coimbra versus komisjon

(Kohtuasi T-446/09)

2010/C 37/54

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Escola Superior Agrária de Coimbra (Bencanta, Portugal) (esindaja: advokaat J. Pais do Amaral)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada komisjoni 9. septembri 2009. aasta otsus D(2009) 224268; |
| --- | --- |

—

Tühistada komisjoni 9. septembri 2009. aasta otsus D(2009) 224268;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

12. augusti 2009. aasta kirja punktis 8 esitatud tagasimaksmise nõudel puudub põhjendus.

Halduslike raamsätete punkte 21.2 ja 22 on rikutud seoses muude summadega, kuna aeg, mida erinevad osalejad pühendasid projektile, oli määratletud, täpsustades isikute nimed ja iga isiku poolt projektiga tegeletud aeg, mis on tegelikult kulunud aeg.

On tehtud faktiviga, kuna administratsioon saab tegutseda üksnes siis, kui ta on kindel, et asjaolud on tõesed; ei piisa administratsiooni pelgast kahtlusest, et kohalolekunimekirjadel märgitud projektile kulutatud aeg ei vasta tegelikkusele, kuna tõendamiskohustus on komisjonil.

On tehtud viga, kuna puudub igasugune kirjalik kohustus kohaldada teatud süsteemi tööaja kestuse tähistamiseks peale kohalolekunimekirjade. Seega ei saa komisjon lepingu täitmise käigus ja ajal, kui ei ole sisuliselt enam võimalik muuta projektile kulutatud aja — mis on tähistatud varasemal ja kehtival vormil, st kohalolekunimekirjadel — tähistamise menetlust, õiguspäraselt nõuda enamat, kui ta oli otsustanud või kui oli lepingus kokku lepitud. Lisaks ei ole sobilik kehtestada sellist nõuete taset, mis tähendaks projektile kulutatud aja registreerimist fotograafiliselt.

Vaidlustatud akt rikub hea usu, õiguspärase ootuse, läbipaistvuse, proportsionaalsuse, mõistlikkuse ja hea halduse põhimõtteid, kuna projektile kulutatud aja tähistamist käsitlevad eeskirjad on uued, mida kinnitab ka asjaolu, et need reeglid on otsesõnu ja selgelt esitatud üksnes kõnealuse programmi hilisemates versioonides.

On tehtud viga faktide hindamisel, kuna nõutud tagasimakse suurus ei ole proportsionaalne väidetavalt tuvastatud rikkumiste ulatuse ja laadiga, sest ei olnud võimalik saavutada tulemusi, mida näitab ka 10. koht ligi 200 projekti hulgas, pühendamata selgelt rohkem aega, kui tegelikult väljamakseid tehti (kui tagasimakstav summa oli maha arvatud).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/39

---

Rinse van Arumi 9. novembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 10. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas F-139/07: van Arum vs. parlament

(Kohtuasi T-454/09 P)

2010/C 37/55

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Rinse van Arum (Winksele, Belgia) (esindaja: advokaat W. van den Muijsenbergh)

Teine menetluspool: Euroopa Parlament

Hageja nõuded

| — | Tunnistada apellatsioonkaebus ning selles sisalduvad põhjendused ja väited täielikult vastuvõetavateks; |
| --- | --- |

—

Tunnistada apellatsioonkaebus ning selles sisalduvad põhjendused ja väited täielikult vastuvõetavateks;

| — | tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 10. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas F-139/07; |
| --- | --- |

—

tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 10. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas F-139/07;

| — | teha asjas sisuline otsus ning tühistada vastavalt apellandi hindamisaruande osas tehtud otsus; |
| --- | --- |

—

teha asjas sisuline otsus ning tühistada vastavalt apellandi hindamisaruande osas tehtud otsus;

| — | mõista apellandi kohtukulud mõlemas kohtuastmes välja parlamendilt. |
| --- | --- |

—

mõista apellandi kohtukulud mõlemas kohtuastmes välja parlamendilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant põhjendab oma apellatsioonkaebust järgmiselt

| — | Ametnike personalieeskirjade artikli 43 üldiste rakendussätete artikli 1 ja artikli 9 ning muude Euroopa Ühenduste teenistujate teenistustingimuste artikli 15 lõike 2 ja artikli 87 lõike 1 ning hindamisjuhendi rikkumine; |
| --- | --- |

—

Ametnike personalieeskirjade artikli 43 üldiste rakendussätete artikli 1 ja artikli 9 ning muude Euroopa Ühenduste teenistujate teenistustingimuste artikli 15 lõike 2 ja artikli 87 lõike 1 ning hindamisjuhendi rikkumine;

| — | üldiste rakendussätete artikli 19 ja põhjendamiskohustuse rikkumine; |
| --- | --- |

—

üldiste rakendussätete artikli 19 ja põhjendamiskohustuse rikkumine;

| — | võistlevuse põhimõtte, poolte võrdsuse ning kaitseõiguse tagamise põhimõtte rikkumine; |
| --- | --- |

—

võistlevuse põhimõtte, poolte võrdsuse ning kaitseõiguse tagamise põhimõtte rikkumine;

| — | hindamise ning punktide andmise seose rikkumine, kaitseõiguse tagamise ning hea halduse põhimõtte rikkumine; |
| --- | --- |

—

hindamise ning punktide andmise seose rikkumine, kaitseõiguse tagamise ning hea halduse põhimõtte rikkumine;

| — | Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad”) artikli 90 rikkumine, sest asja lahendamisse kaasati menetlustoimikusse mittekuuluvaid dokumente, võistlevuse põhimõtte rikkumine, tõendamiskoormise ümberjaotamine apellandi kahjuks ja põhjendamiskohustuse rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad”) artikli 90 rikkumine, sest asja lahendamisse kaasati menetlustoimikusse mittekuuluvaid dokumente, võistlevuse põhimõtte rikkumine, tõendamiskoormise ümberjaotamine apellandi kahjuks ja põhjendamiskohustuse rikkumine;

| — | hoolsuskohustuse rikkumine, sest lõpliku otsuse langetaja võttis hooletult arvesse valesid vaatekohti ja tõendamiskoormist puudutavate õiguspõhimõtete rikkumine; |
| --- | --- |

—

hoolsuskohustuse rikkumine, sest lõpliku otsuse langetaja võttis hooletult arvesse valesid vaatekohti ja tõendamiskoormist puudutavate õiguspõhimõtete rikkumine;

| — | õiguse, kohtupraktika ja õiguspõhimõtete väär kohaldamine seoses personalieeskirjade artikliga 90, hoolsuskohustuse, hoolsuse ja hea haldusega ning tõendeid puudutavate õiguspõhimõtetega; |
| --- | --- |

—

õiguse, kohtupraktika ja õiguspõhimõtete väär kohaldamine seoses personalieeskirjade artikliga 90, hoolsuskohustuse, hoolsuse ja hea haldusega ning tõendeid puudutavate õiguspõhimõtetega;

| — | Avaliku Teenistuse Kohtu määratlused, millest ei ole võimalik aru saada, tegelike asjaolude väär kvalifitseerimine ning põhjendamiskohustuse ja hea halduse tava rikkumine; |
| --- | --- |

—

Avaliku Teenistuse Kohtu määratlused, millest ei ole võimalik aru saada, tegelike asjaolude väär kvalifitseerimine ning põhjendamiskohustuse ja hea halduse tava rikkumine;

| — | asjaolude väär kindlakstegemine. |
| --- | --- |

—

asjaolude väär kindlakstegemine.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/40 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/40

---

27. novembril 2009 esitatud hagi — McLoughney versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Kern (Powerball)

(Kohtuasi T-484/09)

2010/C 37/56

Hagiavaldus esitati inglise keeles

Pooled

Hageja: Rory McLoughney (Thurles, Iirimaa) (esindaja: solicitor J. M. Straftford-Lysandrides)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Ernst Kern (Zahling, Saksamaa)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 30. septembri 2009. aasta otsus asjas R 1547/2006-4; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 30. septembri 2009. aasta otsus asjas R 1547/2006-4;

| — | rahuldada ühenduse kaubamärgi nr 3 164 779 suhtes esitatud vastulause; |
| --- | --- |

—

rahuldada ühenduse kaubamärgi nr 3 164 779 suhtes esitatud vastulause;

| — | teise võimalusena saata vastulause koos Üldkohtu otsusega kostjale kaalumiseks tagasi. |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata vastulause koos Üldkohtu otsusega kostjale kaalumiseks tagasi.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Ernst Kern

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „POWERBALL” kaupadele, mis kuuluvad klassidesse 10, 25 ja 28

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Rory McLoughney

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: registreerimata kaubamärk „POWERBALL”, mida kasutatakse Iirimaa ja Ühendkuningriigi kaubanduses

Vastulausete osakonna otsus: lükata vastulause tervikuna tagasi

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 3 ja artikli 73 (nüüd nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõige 3 ja artikkel 75) ning komisjoni määruse nr 2868/95 (1) eeskirja 50 lõike 2 ja eeskirja 52 lõike 1 rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei ole hinnanud vastulauset seoses nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõikega 3 ning kuna apellatsioonikoda oleks pidanud leidma, et hageja vastulause asjaomase kaubamärgi registreerimisele on põhjendatud; nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 4 ja artikli 73 (nüüd nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõige 3 ja artikkel 75) ning komisjoni määruse nr 2868/95 eeskirja 50 lõike 2 ja eeskirja 52 lõike 1 rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei ole hinnanud vastulauset seoses nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõikega 4 ning kuna apellatsioonikoda oleks pidanud leidma, et hageja on varasemate kaubamärgiõiguste omanik ning ta on vastulause aluseks esitatud kaubamärki kaubanduses kasutanud.

---

(1)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus nr 40/94 (EÜT L 303, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 189).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/41

---

3. detsembril 2009 esitatud hagi — Prantsusmaa versus komisjon

(Kohtuasi T-485/09)

2010/C 37/57

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Prantsuse Vabariik (esindajad: E. Belliard, G. de Bergues, B. Cabouat ja R. Loosli-Surrans)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 24. septembri 2009. aasta otsus nr 2009/726/EÜ Prantsusmaa võetud ajutiste kaitsemeetmete kohta, mis käsitlevad nende territooriumile selliste piimatoodete toomist, mis pärinevad ettevõttest, kus on kinnitust leidnud klassikalise skreipi juhtum, |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 24. septembri 2009. aasta otsus nr 2009/726/EÜ Prantsusmaa võetud ajutiste kaitsemeetmete kohta, mis käsitlevad nende territooriumile selliste piimatoodete toomist, mis pärinevad ettevõttest, kus on kinnitust leidnud klassikalise skreipi juhtum,

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Prantsuse valitsus palub hagis Üldkohtul Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artikli 263 alusel tühistada komisjoni 24. septembri 2009. aasta otsuse nr 2009/726/EÜ Prantsusmaa võetud ajutiste kaitsemeetmete kohta, mis käsitlevad nende territooriumile selliste piimatoodete toomist, mis pärinevad ettevõttest, kus on kinnitust leidnud klassikalise skreipi juhtum (1).

Vaidlustatud otsus kohustab Prantsusmaad peatama nende kaitsemeetmete kohaldamine, mis võeti vastu pärast seda, kui avaldati uued teaduslikud arvamused, mis näitasid, et nakatunud lamba- ja kitsekarjadelt pärinevate piima ja piimatoodete tarbimisel esineb oht nakatuda klassikalisse skreipi, ning millega Prantsusmaa oli keelanud tuua riigi territooriumile toiduks ette nähtud piima ja piimatooteid, mis pärinevad ettevõtetest, kus on kinnitust leidnud klassikalise skreipi juhtum.

Hageja väidab oma hagi põhjendamiseks, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada põhjusel, et nii riskide hindamisel kui riskijuhtimisel on rikutud ettevaatuspõhimõtet.

Hageja väidab, et komisjon eiras riski hindamise etapis ettevaatuspõhimõtet, kuna jättis tähelepanuta asjaolu, et muude transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) vormide — peale veiste spongioosse entsefalopaatia (VSE) — inimesele ülekandumise ohu küsimuses ei ole endiselt teaduslikku kindlust.

Hageja sõnul on rikkus komisjon ettevaatuspõhimõtet ka riskijuhtimisel, kuna ei võtnud meetmeid, et vähendada inimeste nakatumisohtu klassikalise skreipi tekitajatega.

---

(1)  ELT L 258, lk. 27.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/41

---

7. detsembril 2009 esitatud hagi — ReValue Immobilienberatung versus Siseturu Ühtlustamise Amet (ReValue)

(Kohtuasi T-487/09)

2010/C 37/58

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: ReValue Immobilienberatung GmbH (Berliin, Saksamaa) (esindaja: advokaadid S. Fischoeder ja M. Schork)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 7. oktoobri 2009. aasta (asi R 531/2009-4) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 7. oktoobri 2009. aasta (asi R 531/2009-4) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk „ReValue” teenustele klassides 35, 36, 42 ja 45 (taotlus nr 6 784 292).

Kontrollija otsus: lükata taotlus tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine, kuna taotletav tähis ei ole nimetatud teenuseid kirjeldav ning on eristusvõimeline. Lisaks määruse nr 207/2009 artikli 75 rikkumine, kuna vaidlustatud otsus on olulises osas põhjendamata või pole põhjendatud nõuetekohaselt.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/42

---

4. detsembril 2009 esitatud hagi — Jager & Polacek versus Siseturu Ühtlustamise Amet — RT Mediasolutions (REDTUBE)

(Kohtuasi T-488/09)

2010/C 37/59

Hagiavaldus esitati saksa keeles.

Pooled

Hageja: Jager & Polacek GmbH (Viin, Austria) (esindajad: advokaadid A. Renck, V. von Bomhard ja T. Dolde)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: RT Mediasolutions s.r.o. (Brno, Tšehhi Vabariik)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 29. septembri 2009. aasta (asi R 442/20079-4) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 29. septembri 2009. aasta (asi R 442/20079-4) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja:: RT Mediasolutions s.r.o.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „REDTUBE” kaupadele ja teenustele klassides 9, 38 ja41 (taotlus nr 6 096 309).

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: registreerimata kaubamärk „Redtube”.

Vastulausete osakonna otsus: vastulause ei ole nõuetekohaselt esitatud.

Apellatsioonikoja otsus Väited: jätta kaebus rahuldamata.

Väited:

| — | määruse nr 216/96 (1) artikli 8 lõike 2 koosmõjus määruse (EÜ) nr 207/2009 (2) artikli 63 lõikega 2 rikkumine, kuna hagejale ei antud vastuväite esitamise võimalust; |
| --- | --- |

—

määruse nr 216/96 (1) artikli 8 lõike 2 koosmõjus määruse (EÜ) nr 207/2009 (2) artikli 63 lõikega 2 rikkumine, kuna hagejale ei antud vastuväite esitamise võimalust;

| — | määruse nr 207/2009 artikli 80 lõigete 1 ja 2 rikkumine, kuna otsust vastulause vastuvõetavuse kohta ei saanud õiguspäraselt vaidlustada; |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 80 lõigete 1 ja 2 rikkumine, kuna otsust vastulause vastuvõetavuse kohta ei saanud õiguspäraselt vaidlustada;

| — | määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 83 rikkumine, eelkõige õiguspärase ootuse põhimõtte koosmõjus nimetatud määruse artikli 41 lõikega 3, määruse (EÜ) nr 2868/95 (3) eeskirja 17 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 2869/95 (4) artikli 8 lõike 3 punktide a ja b rikkumine, kuna hageja ei saanud õiguspäraselt oodata, et lõivu hilinenud kättesaamine vastulause eest kõrvaldatakse tähtaegse lisamaksega. |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 83 rikkumine, eelkõige õiguspärase ootuse põhimõtte koosmõjus nimetatud määruse artikli 41 lõikega 3, määruse (EÜ) nr 2868/95 (3) eeskirja 17 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 2869/95 (4) artikli 8 lõike 3 punktide a ja b rikkumine, kuna hageja ei saanud õiguspäraselt oodata, et lõivu hilinenud kättesaamine vastulause eest kõrvaldatakse tähtaegse lisamaksega.

---

(1)  Komisjoni 5. veebruari 1996. aasta määrus (EÜ) nr 216/96, mis näeb ette siseturu harmoneerimisameti apellatsioonikomisjonide protseduurireeglid (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (EÜT L 28, lk 11; ELT eriväljaanne 17/01, lk 221).

(2)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

(3)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 189).

(4)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (EÜT L 303, lk 33; ELT eriväljaanne 17/01, lk 291).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/43

---

8. detsembril 2009 esitatud hagi — Leali versus komisjon

(Kohtuasi T-489/09)

2010/C 37/60

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Leali SpA (Odolo, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Belotti)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 30. septembri 2009. aasta otsus K(2009) 7492 lõplik juhtumis COMP/37.956 — Betooni sarrusvardad (uus otsus). |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 30. septembri 2009. aasta otsus K(2009) 7492 lõplik juhtumis COMP/37.956 — Betooni sarrusvardad (uus otsus).

| — | vähendada määratud trahvisummat. |
| --- | --- |

—

vähendada määratud trahvisummat.

| — | Mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

Mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on samad, mis esitati kohtuasjas T-472/09: SP vs. komisjon.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/43

---

8. detsembril 2009 esitatud hagi — Acciaierie e Ferriere Leali Luigi versus komisjon

(Kohtuasi T-490/09)

2010/C 37/61

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Acciaierie e Ferriere Leali Luigi SpA (Brescia, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Belotti)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 30. septembri 2009. aasta otsus K(2009) 7492 lõplik juhtumis COMP/37.956 — Betooni sarrusvardad (uus otsus). |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 30. septembri 2009. aasta otsus K(2009) 7492 lõplik juhtumis COMP/37.956 — Betooni sarrusvardad (uus otsus).

| — | tühistada otsuse artikkel 2 osas, milles praegusele hagejale määrati solidaarselt äriühinguga Leali SpA 6,093 miljoni euro suurune trahv. |
| --- | --- |

—

tühistada otsuse artikkel 2 osas, milles praegusele hagejale määrati solidaarselt äriühinguga Leali SpA 6,093 miljoni euro suurune trahv.

| — | vähendada määratud trahvisummat. |
| --- | --- |

—

vähendada määratud trahvisummat.

| — | Mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

Mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on samad, mis esitati kohtuasjas T-472/09: SP
  vs. komisjon.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/44 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/44

---

3. detsembril 2009 esitatud hagi — España versus komisjon

(Kohtuasi T-491/09)

2010/C 37/62

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Reino de España (esindaja: M. Muñoz Pérez)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada komisjoni 24. septembri 2009. aasta otsus 2009/721/EÜ, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, käesoleva hagi esemeks olevas osas. |
| --- | --- |

—

Tühistada komisjoni 24. septembri 2009. aasta otsus 2009/721/EÜ, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, käesoleva hagi esemeks olevas osas.

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagi toetuseks esitab hageja järgmised põhjendused:

| 1. | Oliivõli tootmisele antava abi finantskorrektsiooni osas on rikutud määruse nr 1258/1999 (1) artikli 7 lõiget 4 ja määruse nr 1290/2005 (2) artikli 31 lõiget 1, kuna vaidlustatud otsus kohaldab oma sätteid sellisele olukorrale, kus seda ei sobi teha, arvestades komisjoni viidatud teoreetiliste rikkumiste ebapiisavust määratud finantskorrektsiooni õigustamiseks. |
| --- | --- |

1.

Oliivõli tootmisele antava abi finantskorrektsiooni osas on rikutud määruse nr 1258/1999 (1) artikli 7 lõiget 4 ja määruse nr 1290/2005 (2) artikli 31 lõiget 1, kuna vaidlustatud otsus kohaldab oma sätteid sellisele olukorrale, kus seda ei sobi teha, arvestades komisjoni viidatud teoreetiliste rikkumiste ebapiisavust määratud finantskorrektsiooni õigustamiseks.

| 2. | Lamba- ja kitsetoetuste abi käsitleva finantskorrektsiooni osas ei esinenud komisjoni süüks arvatud rikkumisi, mistõttu on vaidlustatud otsuses rikutud määruse nr 1258/1999 artikli 7 lõiget 4 ja määruse nr 1290/2005 artikli 31 lõiget 1, kohaldades neid olukorrale, kus seda ei sobi kohaldada. Sellega seoses väidab hageja, et kohapealsed kontrollid toimusid ooteaja jooksul, vastates määruse nr 2419/2001 (3) artikli 24 lõikele 2, ja et komisjoni viidatud probleemid seoses põllumajandusregistrite ja inspektorite märkuste puudumisega kaasajastamata registrite kohta ei mõjuta terve ooteaja jooksul põllumajandusettevõtja toetust saavate loomade arvu kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

2.

Lamba- ja kitsetoetuste abi käsitleva finantskorrektsiooni osas ei esinenud komisjoni süüks arvatud rikkumisi, mistõttu on vaidlustatud otsuses rikutud määruse nr 1258/1999 artikli 7 lõiget 4 ja määruse nr 1290/2005 artikli 31 lõiget 1, kohaldades neid olukorrale, kus seda ei sobi kohaldada. Sellega seoses väidab hageja, et kohapealsed kontrollid toimusid ooteaja jooksul, vastates määruse nr 2419/2001 (3) artikli 24 lõikele 2, ja et komisjoni viidatud probleemid seoses põllumajandusregistrite ja inspektorite märkuste puudumisega kaasajastamata registrite kohta ei mõjuta terve ooteaja jooksul põllumajandusettevõtja toetust saavate loomade arvu kindlaksmääramist.

---

(1)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (EÜT L 160, lk 103; ELT eriväljaanne 03/25, lk 414).

(2)  Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, lk 1).

(3)  Komisjoni 11. detsembri 2001. aasta määrus, millega sätestatakse nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3508/92 kehtestatud teatavate ühenduse toetuskavade ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 327, lk 11; ELT eriväljaanne 03/34, lk 308).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/44 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/44

---

7. detsembril 2009 esitatud hagi — MEDA Pharma versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nycomed (ALLERNIL)

(Kohtuasi T-492/09)

2010/C 37/63

Hagiavaldus esitati saksa keeles

Pooled

Hageja: MEDA Pharma GmbH & Co. KG (Bad Homburg, Saksamaa) (esindajad: advokaadid G. Würtenberger ja R. Kunze)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Nycomed GmbH (Konstanz, Saksamaa)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 29. septembri 2009. aasta otsus (asi R 1386/2007-4), mis puudutab Saksa kaubamärgil „ALLERGODIL” nr 1 042 583 tuginevat vastulauset, mis on esitatud rahvusvahelise registreeringu 845 934„ALLERNIL” peale Euroopa Ühendust nimetavas osas; |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 29. septembri 2009. aasta otsus (asi R 1386/2007-4), mis puudutab Saksa kaubamärgil „ALLERGODIL” nr 1 042 583 tuginevat vastulauset, mis on esitatud rahvusvahelise registreeringu 845 934„ALLERNIL” peale Euroopa Ühendust nimetavas osas;

| — | mõista kohtukulud välja teiselt menetluspoolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja teiselt menetluspoolelt.

Väited ja peamised argumendid

Kaitse taotleja: Nycomed GmbH

Asjaomane kaubamärk: sõnamärk „ALLERNIL” kaupadele klassis 5 (rahvusvaheline registreering nr 845 934, milles nimetatakse Euroopa Ühendust).

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: saksa sõnamärk nr 1 042 583„ALLERGODIL” kaupadele klassis 5.

Vastulausete osakonna otsus: jätta vastulause rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited:

| — | määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna kaubamärgiõigusest tulenevat segiajamise tõenäosuse põhimõtet ei ole kohaldatud asjakohaselt; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna kaubamärgiõigusest tulenevat segiajamise tõenäosuse põhimõtet ei ole kohaldatud asjakohaselt;

| — | määruse nr 207/2009 artikli 75 rikkumine, kuna vaidlustatud otsus ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 75 rikkumine, kuna vaidlustatud otsus ei ole põhjendatud.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/45

---

7. detsembril 2009 esitatud hagi — LG Electronics versus Siseturu Ühtlustamise Amet (KOMPRESSOR PLUS)

(Kohtuasi T-497/09)

2010/C 37/64

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: LG Electronics, Inc. (Séoul, Korea Vabariik) (esindaja: advokaat J. Blanchard)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | Tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

Tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada osaliselt Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 23. septembri 2009. aasta otsus niivõrd, kuivõrd sellega jäeti osaliselt rahuldamata LG ELECTRONICSi kaebus 5. veebruari 2009. aasta otsuse peale jätta rahuldamata ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlus nr 7 282 924 elektriliste tolmuimejate osas; |
| --- | --- |

—

tühistada osaliselt Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 23. septembri 2009. aasta otsus niivõrd, kuivõrd sellega jäeti osaliselt rahuldamata LG ELECTRONICSi kaebus 5. veebruari 2009. aasta otsuse peale jätta rahuldamata ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlus nr 7 282 924 elektriliste tolmuimejate osas;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk KOMPRESSOR PLUS kaupadele klassis 7 (asi nr 7 282 924)

Kontrollija otsus: lükata ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlus tagasi

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus osaliselt rahuldamata

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/45

---

14. detsembril 2009 esitatud hagi — Evonik Industries versus Siseturu Ühtlustamise Amet (ümardatud parema küljega purpurpunase ristküliku kujutis)

(Kohtuasi T-499/09)

2010/C 37/65

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Evonik Industries AG (Essen, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Albrecht)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 2. oktoobri 2009. aasta (asi R 491/2009-4) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 2. oktoobri 2009. aasta (asi R 491/2009-4) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk, mis kujutab ristküliku sarnast purpurpunast värvi Plantone 513 C kujundit, kaupadele ja teenustele klassides 1-45 (taotlus nr 7 235 179).

Kontrollija otsus: lükata taotlus tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna asjaomane kaubamärk on eristusvõimeline.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/46

---

7. detsembril 2009 esitatud hagi — Itaalia Vabariik versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi T-500/09)

2010/C 37/66

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindaja: advokaat L. Ventrella)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada komisjoni 24. septembri 2009. aasta otsus K(2009) 7044 lõplik (teatavaks tehtud 25. septembril 2009), mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu raames, tühistamine osas, milles see puudutab Itaalia kulutusi majandusaastatel 2005 ja 2006:






  — | finantskorrektsioon (5 %) kontrollide eri puuduste eest puu- ja köögiviljade sektoris — tsitrusviljade töötlemine — kokku 3 539 679,81 eurot. |
| --- | --- | --- |

—

Tühistada komisjoni 24. septembri 2009. aasta otsus K(2009) 7044 lõplik (teatavaks tehtud 25. septembril 2009), mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu raames, tühistamine osas, milles see puudutab Itaalia kulutusi majandusaastatel 2005 ja 2006:

—

finantskorrektsioon (5 %) kontrollide eri puuduste eest puu- ja köögiviljade sektoris — tsitrusviljade töötlemine — kokku 3 539 679,81 eurot.

Väited ja peamised argumendid

Itaalia Vabariik väidab oma nõuete toetuseks, et on rikutud sisulisi vorminõudeid (EÜ artikkel 253), kuna puudub põhjendus ja on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet.

Sellega seoses tuleb täpsustada, et komisjon tegi finantskorrektsiooni teatavate toetuste osas tsitrusviljade töötlemisele, kuna väidetavalt puudus adekvaatne kontroll tootjaorganisatsioonidele ja töötlejatele usaldatud toodete ning lõpptoodangu vastavuse üle. Itaalia Valitsuse sõnul selgus menetluse käigus, et kontrollid olid läbi viidud rahuldavalt, eriti mis puutub nii tootjaorganisatsioonide kui ka töötlejate juures läbi viidud halduskontrolli ja raamatupidamise kontrolli; samuti toimusid kontrollid ette teatamata (ettevõtjatele ei saadetud mingisugust teadet kontrollimise kuupäeva kohta) ja ületasid protsentuaalselt selle, mis oli määruses ette nähtud. Põhiküsimus, mida komisjon oleks pidanud oma otsuses põhjendama, seisnes niisiis selles, kas oli „märkimisväärne oht” fondile kahju tekitamiseks, et see võiks õigustada 5 %-list kindla määraga korrektsiooni — mis tundub igal juhul ebaproportsionaalne.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/46

---

8. detsembril 2009 esitatud hagi — PhysioNova versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Flex Equipos de Descanso (FLEX)

(Kohtuasi T-501/09)

2010/C 37/67

Hagiavaldus esitati saksa keeles

Pooled

Hageja: PhysioNova GmbH (Erlangen, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Klink)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Flex Equipos de Descanso, SA (Madrid, Hispaania)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 30. septembri 2009. aasta vaidlustatud otsus(asi R 1/2009-1); |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 30. septembri 2009. aasta vaidlustatud otsus(asi R 1/2009-1);

| — | muuta Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 30. septembri 2009. aasta (asi R 1/2009-1) vaidlustatud otsust nii, et tühistatakse tühistamisosakonna 27. oktoobri 2008. aasta otsus (asi 2237 C); |
| --- | --- |

—

muuta Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 30. septembri 2009. aasta (asi R 1/2009-1) vaidlustatud otsust nii, et tühistatakse tühistamisosakonna 27. oktoobri 2008. aasta otsus (asi 2237 C);

| — | mõista kohtukulud ja apellatsioonkaebuse menetlemise kulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ja apellatsioonkaebuse menetlemise kulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: ühenduse kaubamärk „FLEX” nr 2 275 220 kaupadele ja teenustele klassides 6, 10, 17 ja 20.

Ühenduse kaubamärgi omanik: Flex Equipos de Descanso, SA.

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: hageja.

Kehtetuks tunnistamise taotleja õiguste aluseks olev kaubamärk: saksa kaubamärk nr 39 903 314„PhysioFlex” ja saksa kaubamärk nr 39 644 431„Rotoflex”.

Tühistamisosakonna otsus: lükata tühistamistaotlus tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul ei esine segiajamise tõenäosust.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/47

---

16. detsembril 2009 esitatud hagi — Völkl versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Marker Völkl (VÖLKL)

(Kohtuasi T-504/09)

2010/C 37/68

Hagiavaldus esitati saksa keeles.

Pooled

Hageja: Völkl GmbH & Co. KG (Erding, Saksamaa) (esindaja: advokaat C. Raßmann)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Marker Völkl International GmbH (Baar, Šveits)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 30. septembri 2009. aasta (asi R 1387/2008-1) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 30. septembri 2009. aasta (asi R 1387/2008-1) otsus;

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) vastulausete osakonna 31. juuli 2008. aasta otsus vastulause nr B 1 003 153 kohta osas, milles vastulause rahuldati; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) vastulausete osakonna 31. juuli 2008. aasta otsus vastulause nr B 1 003 153 kohta osas, milles vastulause rahuldati;

| — | Jätta vastulause rahuldamata; |
| --- | --- |

—

Jätta vastulause rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „VÖLKL” kaupadele klassides 3, 9, 18 ja 25 (taotlus nr 4 403 705).

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Marker Völkl International GmbH.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: sõnamärk „VÖLKL” (rahvusvaheline kaubamärk nr 571 440) kaupadele klassides 17, 25 ja 28.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt.

Apellatsioonikoja otsus: tühistada vastulausete osakonna otsus vastandatud kaubamärkide segiajamise tõenäosuse osas ja saata asi tagasi vastulausete osakonnale uue otsuse tegemiseks; jätta rahuldamata kaebus mis puudutas otsust õiguspärase kasutamise tõendamise kohta.

Väited:

| — | dispositiivsuse põhimõtte (määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 74 lõike 1 teine lause) rikkumine, kuna apellatsioonikoda viitas vastulausete osakonna otsust puudutavas menetluses sellistele kaupadele, mida vastulause ei puudutanud; |
| --- | --- |

—

dispositiivsuse põhimõtte (määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 74 lõike 1 teine lause) rikkumine, kuna apellatsioonikoda viitas vastulausete osakonna otsust puudutavas menetluses sellistele kaupadele, mida vastulause ei puudutanud;

| — | reformatio in peius keelu rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei oleks tohtinud sellise kauba puhul saata asja tagasi vastulausete osakonnale uue otsuse tegemiseks, mille registreerimist vastulausete osakond oli juba lubanud; |
| --- | --- |

—

reformatio in peius keelu rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei oleks tohtinud sellise kauba puhul saata asja tagasi vastulausete osakonnale uue otsuse tegemiseks, mille registreerimist vastulausete osakond oli juba lubanud;

| — | õiguse ärakuulamisele rikkumine (määruse nr 40/94 artikli 38 lõige 3 ja artikli 73 teine lause); |
| --- | --- |

—

õiguse ärakuulamisele rikkumine (määruse nr 40/94 artikli 38 lõige 3 ja artikli 73 teine lause);

| — | määruse nr 40/94 artikli 15 lõike 2 punkti a ja artikli 423 lõigete 2 ja 3 ning määruse (EÜ) nr 2868/95 (2) eeskirja 22 lõike 2 rikkumine, kuna apellatsioonikoda tuvastas vääralt vastulause esemeks oleva kaubamärgi õiguspärase kasutamise. |
| --- | --- |

—

määruse nr 40/94 artikli 15 lõike 2 punkti a ja artikli 423 lõigete 2 ja 3 ning määruse (EÜ) nr 2868/95 (2) eeskirja 22 lõike 2 rikkumine, kuna apellatsioonikoda tuvastas vääralt vastulause esemeks oleva kaubamärgi õiguspärase kasutamise.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994 L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

(2)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 189).

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/48 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/48

---

Üldkohtu 18. detsembri 2009. aasta määrus — Enviro Tech Europe ja Enviro Tech International versus komisjon

(Kohtuasi T-422/03) (1)

2010/C 37/69

Kohtumenetluse keel: inglise

Kolmanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 47, 21.2.2004.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/48 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/48

---

Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Bactria versus komisjon

(Kohtuasi T-76/04) (1)

2010/C 37/70

Kohtumenetluse keel: inglise

Seitsmenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 106, 30.4.2004.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/48 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/48

---

Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Bactria versus komisjon

(Kohtuasi T-401/04) (1)

2010/C 37/71

Kohtumenetluse keel: inglise

Seitsmenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 19, 22.1.2005.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/48 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/48

---

Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta määrus — Akzo Nobel jt versus komisjon

(Kohtuasi T-199/06) (1)

2010/C 37/72

Kohtumenetluse keel: inglise

Kuuenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 212, 2.9.2006.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/48 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/48

---

Üldkohtu 14. detsembri 2009. aasta määrus — UMG Recordings versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Osman (MOTOWN)

(Kohtuasi T-143/07) (1)

2010/C 37/73

Kohtumenetluse keel: inglise

Kolmanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 140, 23.6.2007.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/49 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/49

---

Üldkohtu 16. detsembri 2009. aasta määrus — Bull jt versus komisjon

(Kohtuasi T-333/08) (1)

2010/C 37/74

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Kuuenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 285, 8.11.2008.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/49 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/49

---

Üldkohtu 9. detsembri 2009. aasta määrus — IPublish Ganske Interactive Publishing versus Siseturu Ühtlustamise Amet (navigatsiooniseadme kujutis)

(Kohtuasi T-555/08) (1)

2010/C 37/75

Kohtumenetluse keel: saksa

Kolmanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 55, 7.3.2009.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/49 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/49

---

Üldkohtu 18. detsembri 2009. aasta määrus — Complejo Agrícola versus komisjon

(Kohtuasi T-174/09) (1)

2010/C 37/76

Kohtumenetluse keel: hispaania

Esimese koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 153, 4.7.2009.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/49 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/49

---

Üldkohtu 14. detsembri 2009. aasta määrus — Mars versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Marc (MARC Marlon Abela Restaurant Corporation)

(Kohtuasi T-208/09) (1)

2010/C 37/77

Kohtumenetluse keel: inglise

Kaheksanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 167, 18.7.2009.

---

Avaliku Teenistuse Kohus

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/50

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 15. detsembri 2009. aasta määrus — Apostolov versus komisjon

(Kohtuasi F-8/09) (1)

(Avalik teenistus - Ametnikud - Vastuvõetamatu hagi - Hilinemine)

2010/C 37/78

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Apostolov (Saarwelligen, Saksamaa) (esindaja: advokaat D. Schneider-Addae-Mensah)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: J. Currall ja B. Eggers)

Kohtuasja ese

Tühistada Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) otsus jätta hageja nimi kandmata valikumenetluse EPSO/CAST27/4/07 reservnimekirja.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Apostolovilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Apostolovilt.

---

(1)  ELT C 244, 10.10.2009, lk 16.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/50

---

17. detsembril 2009 esitatud hagi — Bennett jt versus Siseturu Ühtlustamise Amet

(Kohtuasi F-102/09)

2010/C 37/79

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Kelly-Marie Bennett (Mutxamel, Hispaania) ja teised (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hagi ese ja sisu kirjeldus

Esiteks nõue tühistada otsused öelda üles hagejate lepingud vastavalt ülesütlemise tingimusele, mis on seotud avaliku konkursi (spetsialiseerumisega tööstusomandile) läbimisega. Teiseks nõue hüvitada kannatanutele tekitatud moraalne kahju.

Hagejate nõuded

| — | tühistada 12. märtsi 2009. aasta otsused öelda üles hagejate lepingud; |
| --- | --- |

—

tühistada 12. märtsi 2009. aasta otsused öelda üles hagejate lepingud;

| — | tühistada, niivõrd kui see on vajalik, 9. oktoobri 2009. aasta otsus, mis tehti teatavaks samal päeval, ja millega jäeti rahuldamata hagejate poolt 12. juunil 2009 esitatud kaebused; |
| --- | --- |

—

tühistada, niivõrd kui see on vajalik, 9. oktoobri 2009. aasta otsus, mis tehti teatavaks samal päeval, ja millega jäeti rahuldamata hagejate poolt 12. juunil 2009 esitatud kaebused;

| — | eelneva tõttu kohustada kostjat (i) maksma hagejatele kahjuhüvitisena välja töötasu ajavahemiku eest, mis jääb hagejate lepingute ülesütlemise jõustumise kuupäeva ja vaidlusaluste otsuste tühistamise tagajärjel hagejate tööleennistamise kuupäeva vahele, ja (ii) taastama kõikide hagejate karjäär, mis nende lepingute ülesütlemise tõttu õigusvastaselt katkes; ning juhul, kui hagejate tööleennistamine tooks kaasa märkimisväärsed praktilised raskused või osutuks kolmandate isikute olukorda arvestades liialdaseks, mõista kostjalt välja õiglane rahaline hüvitis hagejate lepingute õigusvastase ülesütlemise eest. Selle hüvitise puhul peaks arvestama mitte üksnes töötasu kaotamist minevikus, vaid ka hagejate tõelist võimalust jääda kuni pensioniea saabumiseni tööle Ühtlustamisametisse (täiesti) tähtajatu lepingu alusel ja arendada oma karjääri; |
| --- | --- |

—

eelneva tõttu kohustada kostjat (i) maksma hagejatele kahjuhüvitisena välja töötasu ajavahemiku eest, mis jääb hagejate lepingute ülesütlemise jõustumise kuupäeva ja vaidlusaluste otsuste tühistamise tagajärjel hagejate tööleennistamise kuupäeva vahele, ja (ii) taastama kõikide hagejate karjäär, mis nende lepingute ülesütlemise tõttu õigusvastaselt katkes; ning juhul, kui hagejate tööleennistamine tooks kaasa märkimisväärsed praktilised raskused või osutuks kolmandate isikute olukorda arvestades liialdaseks, mõista kostjalt välja õiglane rahaline hüvitis hagejate lepingute õigusvastase ülesütlemise eest. Selle hüvitise puhul peaks arvestama mitte üksnes töötasu kaotamist minevikus, vaid ka hagejate tõelist võimalust jääda kuni pensioniea saabumiseni tööle Ühtlustamisametisse (täiesti) tähtajatu lepingu alusel ja arendada oma karjääri;

| — | teise võimalusena tühistada otsused öelda üles hagejate lepingud osas, milles etteteatamistähtaeg ei olnud määratud iga hageja kõiki Ühtlustamisameti teenistuses töötatud aastaid arvestades; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada otsused öelda üles hagejate lepingud osas, milles etteteatamistähtaeg ei olnud määratud iga hageja kõiki Ühtlustamisameti teenistuses töötatud aastaid arvestades;

| — | mõista kostjalt välja kahjutasu tekitatud varalise ja moraalse kahju eest, hinnatuna ex aequo et bono85 000 eurole iga hageja kasuks; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja kahjutasu tekitatud varalise ja moraalse kahju eest, hinnatuna ex aequo et bono85 000 eurole iga hageja kasuks;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/51

---

22. detsembril 2009 esitatud hagi — Allen jt versus komisjon

(Kohtuasi F-103/09)

2010/C 37/80

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: John Allen (Oxford, Ühendkuningriik) jt (esindajad: barrister’id P. Lasok, I. Hutton, B. Lask)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu kirjeldus

Kahju hüvitamise nõue ja nõue tühistada otsus, millega keelduti maksmast hüvitist kahju eest, mida igale hagejale tekitati sellega, et kedagi neist ei võetud tööle ühenduste ajutise teenistujana ajal, mil nad töötasid ühisettevõttes JET.

Hagejate nõuded

Hagejad paluvad üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 25. septembri 2009. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 25. septembri 2009. aasta otsus;

| — | tunnistada, et hagejatel on õigus „muude töötajatega” võrdsele kohtlemisele ja/või õigus töölevõtmisele vastavalt JET-i algse põhikirja artiklile 8 |
| --- | --- |

—

tunnistada, et hagejatel on õigus „muude töötajatega” võrdsele kohtlemisele ja/või õigus töölevõtmisele vastavalt JET-i algse põhikirja artiklile 8

| — | sedastada, et hagejate töötamise ajal JET-projekti teenistuses kohtles komisjon neid töötasu, pensioniõiguste ja lisanduvate toetuste ning tulevase töökoha tagatuse osas diskrimineerivalt, millel puudus objektiivne õigustus, |
| --- | --- |

—

sedastada, et hagejate töötamise ajal JET-projekti teenistuses kohtles komisjon neid töötasu, pensioniõiguste ja lisanduvate toetuste ning tulevase töökoha tagatuse osas diskrimineerivalt, millel puudus objektiivne õigustus,

| — | mõista komisjonilt hagejate kasuks välja ühenduse õiguse eespool loetletud rikkumistega põhjustatud kaotus töötasus, pensionis, hüvitistes ja toetustes, s.h asjakohane viivis; |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt hagejate kasuks välja ühenduse õiguse eespool loetletud rikkumistega põhjustatud kaotus töötasus, pensionis, hüvitistes ja toetustes, s.h asjakohane viivis;

| — | mõista käesoleva kohtuasja kohtukulud välja komisjonilt, ning |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva kohtuasja kohtukulud välja komisjonilt, ning

| — | võtta Euroopa Kohtu põhikirja ja/või Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra alusel edasisi meetmeid ja pakkuda edasisi lahendusi, mis võivad olla vajalikud, õiged või õiglased. |
| --- | --- |

—

võtta Euroopa Kohtu põhikirja ja/või Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra alusel edasisi meetmeid ja pakkuda edasisi lahendusi, mis võivad olla vajalikud, õiged või õiglased.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/51

---

21. detsembril 2009 esitatud hagi — Diego Canga Fano versus nõukogu

(Kohtuasi F-104/09)

2010/C 37/81

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Diego Canga Fano (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid S. Rodriguez ja C. Bernard-Glanz)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Hagi ese ja sisu kirjeldus

Nõue tühistada kostja otsus hagejat mitte kanda 2009. aasta edutamise raames palgaastmele AD 13 edutatavate ametnike nimekirja.

Hageja nõuded

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse otsus mitte kanda hagejat 2009. aasta edutamise raames palgaastmele AD 13 edutatavate ametnike nimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse otsus mitte kanda hagejat 2009. aasta edutamise raames palgaastmele AD 13 edutatavate ametnike nimekirja;

| — | tühistada vajadusel ametisse nimetava asutuse otsus jätta hageja kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada vajadusel ametisse nimetava asutuse otsus jätta hageja kaebus rahuldamata;

| — | mõista ametisse nimetavalt asutuselt hageja kasuks välja mittevaralise kahju hüvitamiseks ex aequo et bono kinnitatud summa 150 000 eurot, millele lisanduvad seadusliku määraga viivised alates sissenõutavaks muutumise kuupäevast, ning tema ametialasele reputatsioonile tekitatud kahju hüvitamiseks ex aequo et bono kinnitatud summa 50 000 eurot, millele lisanduvad seadusliku määraga viivised alates sissenõutavaks muutumise kuupäevast; |
| --- | --- |

—

mõista ametisse nimetavalt asutuselt hageja kasuks välja mittevaralise kahju hüvitamiseks ex aequo et bono kinnitatud summa 150 000 eurot, millele lisanduvad seadusliku määraga viivised alates sissenõutavaks muutumise kuupäevast, ning tema ametialasele reputatsioonile tekitatud kahju hüvitamiseks ex aequo et bono kinnitatud summa 50 000 eurot, millele lisanduvad seadusliku määraga viivised alates sissenõutavaks muutumise kuupäevast;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/52

---

23. detsembril 2009 esitatud hagi — Scheefer versus parlament

(Kohtuasi F-105/09)

2010/C 37/82

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Séverine Scheefer (Luxembourg, Luksemburg) (esindaja: advokaat R. Adam)

Kostja: Euroopa Parlament

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Nõue tühistada kostja otsused, millega keelduti hageja ajutise teenistuja lepingut ümber kvalifitseerimaks tähtajatuks lepinguks vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimesele lõigule. Lisaks kahju hüvitamise nõue.

Hageja nõuded

| — | Tühistada parlamendi 12. veebruari 2009. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

Tühistada parlamendi 12. veebruari 2009. aasta otsus;

| — | tühistada parlamendi 12. oktoobri 2009. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada parlamendi 12. oktoobri 2009. aasta otsus;

| — | tühistada esialgse lepingu õiguslik kvalifikatsioon ning selle lõppemise kuupäev, st 31. märts 2009; |
| --- | --- |

—

tühistada esialgse lepingu õiguslik kvalifikatsioon ning selle lõppemise kuupäev, st 31. märts 2009;

| — | seega kvalifitseerida hageja tööleping ümber tähtajatuks; |
| --- | --- |

—

seega kvalifitseerida hageja tööleping ümber tähtajatuks;

| — | hüvitada hagejale parlamendi tegevusega tekitatud kahju; |
| --- | --- |

—

hüvitada hagejale parlamendi tegevusega tekitatud kahju;

| — | teise võimalusena ning kui Avaliku Teenistuse Kohus jõuab järeldusele — mis on võimatu —, et vaatamata tähtajatu töölepingu sõlmimisele on töösuhe lõppenud, kohustada hüvitama kahju, mis tekitati lepingulise suhte ebaõiglase ülesültemisega; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena ning kui Avaliku Teenistuse Kohus jõuab järeldusele — mis on võimatu —, et vaatamata tähtajatu töölepingu sõlmimisele on töösuhe lõppenud, kohustada hüvitama kahju, mis tekitati lepingulise suhte ebaõiglase ülesültemisega;

| — | kolmanda võimalusena ning kui Avaliku Teenistuse Kohus jõuab järeldusele — mis on võimatu —, et ümberkvalifitseerimine ei ole võimalik, kohustada hüvitama kahju, mis hagejale Euroopa Parlamendi süülise tegevusega tekitati; |
| --- | --- |

—

kolmanda võimalusena ning kui Avaliku Teenistuse Kohus jõuab järeldusele — mis on võimatu —, et ümberkvalifitseerimine ei ole võimalik, kohustada hüvitama kahju, mis hagejale Euroopa Parlamendi süülise tegevusega tekitati;

| — | säilitada kõik teised hageja õigused, kaitsevahendid, väited ja hagid ning eelkõige tekitatud kahju hüvitamine parlamendi poolt; |
| --- | --- |

—

säilitada kõik teised hageja õigused, kaitsevahendid, väited ja hagid ning eelkõige tekitatud kahju hüvitamine parlamendi poolt;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.

---

| 13.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 37/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 37/52

---

30. detsembril 2009 esitatud hagi — Pascual García versus komisjon

(Kohtuasi F-106/09)

2010/C 37/83

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: César Pascual García (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid B. Cortese ja C. Cortese)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Nõue hüvitada kahju, mis tuleneb töötasu ja seonduvate lisatasude maksmata jätmisest ajavahemikul 1. aprill 2006 — 1. märts 2009, ja nõue tasuda maksmisele kuuluva summa pealt viivised.

Hageja nõuded

| — | Mõista komisjonilt välja kahju, mis tuleneb töötasu ja seonduvate lisatasude maksmata jätmisest ajavahemikul 1. aprill 2006 — 1. märts 2009, ja viivised maksmisele kuuluva summa pealt; |
| --- | --- |

—

Mõista komisjonilt välja kahju, mis tuleneb töötasu ja seonduvate lisatasude maksmata jätmisest ajavahemikul 1. aprill 2006 — 1. märts 2009, ja viivised maksmisele kuuluva summa pealt;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

---