# Europeiska unionens L 227/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.227.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 227 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången29 augusti 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.227.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 227

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången29 augusti 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 788/2009 av den 28 augusti 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 789/2009 av den 28 augusti 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1266/2007 när det gäller skydd mot angrepp av smittspridare och minimikrav för program för övervakning av bluetongue (
  1
  ) | 3 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 788/2009 av den 28 augusti 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 789/2009 av den 28 augusti 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1266/2007 när det gäller skydd mot angrepp av smittspridare och minimikrav för program för övervakning av bluetongue (
  1
  )

1

3

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/624/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 augusti 2009 om ändring av beslut 2004/211/EG när det gäller posterna för Brasilien och Mauritius i förteckningen över tredje länder eller delar av tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av levande hästdjur och sperma, ägg samt embryon från hästdjur
  [delgivet med nr K(2009) 6385]

   (
  1
  ) | 7 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/625/EG |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 20 augusti 2009 om mediekunskap i den digitala miljön för en mer konkurrenskraftig audiovisuell industri och innehållsindustri och för ett kunskapssamhälle för alla | 9 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/624/EG

*

Kommissionens beslut av den 28 augusti 2009 om ändring av beslut 2004/211/EG när det gäller posterna för Brasilien och Mauritius i förteckningen över tredje länder eller delar av tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av levande hästdjur och sperma, ägg samt embryon från hästdjur
  [delgivet med nr K(2009) 6385]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 6385]

1

7

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

2009/625/EG

*

Kommissionens rekommendation av den 20 augusti 2009 om mediekunskap i den digitala miljön för en mer konkurrenskraftig audiovisuell industri och innehållsindustri och för ett kunskapssamhälle för alla

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 29.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 227/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 788/2009

av den 28 augusti 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 augusti 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 39,9 |
| XS | 37,6 |
| ZZ | 38,8 |
| 0707 00 05 | MK | 33,2 |
| TR | 102,1 |
| ZZ | 67,7 |
| 0709 90 70 | TR | 107,2 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,8 |
| BR | 122,7 |
| UY | 124,1 |
| ZA | 68,4 |
| ZZ | 105,8 |
| 0806 10 10 | EG | 155,8 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 130,6 |
| 0808 10 80 | AR | 101,6 |
| BR | 78,0 |
| CL | 82,5 |
| CN | 67,1 |
| NZ | 81,6 |
| US | 95,4 |
| UY | 42,1 |
| ZA | 80,5 |
| ZZ | 78,6 |
| 0808 20 50 | AR | 145,7 |
| TR | 125,3 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 30 | TR | 124,6 |
| ZZ | 124,6 |
| 0809 40 05 | IL | 93,9 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

39,9

XS

37,6

ZZ

38,8

0707 00 05

MK

33,2

TR

102,1

ZZ

67,7

0709 90 70

TR

107,2

ZZ

107,2

0805 50 10

AR

107,8

BR

122,7

UY

124,1

ZA

68,4

ZZ

105,8

0806 10 10

EG

155,8

TR

105,3

ZZ

130,6

0808 10 80

AR

101,6

BR

78,0

CL

82,5

CN

67,1

NZ

81,6

US

95,4

UY

42,1

ZA

80,5

ZZ

78,6

0808 20 50

AR

145,7

TR

125,3

ZA

88,8

ZZ

119,9

0809 30

TR

124,6

ZZ

124,6

0809 40 05

IL

93,9

ZZ

93,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 29.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 227/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 789/2009

av den 28 augusti 2009

om ändring av förordning (EG) nr 1266/2007 när det gäller skydd mot angrepp av smittspridare och minimikrav för program för övervakning av bluetongue

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/75/EG av den 20 november 2000 om fastställande av särskilda bestämmelser om åtgärder för bekämpning och utrotning av bluetongue (1), särskilt artiklarna 9.1 c, 11, 12 och artikel 19 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1266/2007 av den 26 oktober 2007 om tillämpningsföreskrifter till rådets direktiv 2000/75/EG när det gäller bekämpning och övervakning av bluetongue och restriktioner för förflyttning av vissa djurarter som kan smittas av bluetongue (2) fastställs bestämmelser för förflyttning av dessa djur inom och från restriktionszoner. I förordningen fastställs även villkor för undantag från det utförselförbud som fastställs i direktiv 2000/75/EG och som gäller förflyttning av dessa djur eller av sperma, ägg och embryon från dessa djur. Villkoren omfattar även skyddet av dessa djur mot angrepp av smittspridare. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1266/2007 av den 26 oktober 2007 om tillämpningsföreskrifter till rådets direktiv 2000/75/EG när det gäller bekämpning och övervakning av bluetongue och restriktioner för förflyttning av vissa djurarter som kan smittas av bluetongue (2) fastställs bestämmelser för förflyttning av dessa djur inom och från restriktionszoner. I förordningen fastställs även villkor för undantag från det utförselförbud som fastställs i direktiv 2000/75/EG och som gäller förflyttning av dessa djur eller av sperma, ägg och embryon från dessa djur. Villkoren omfattar även skyddet av dessa djur mot angrepp av smittspridare.

| (2) | För att öka flexibiliteten i utformningen av de program för övervakning av bluetongue som införts i medlemsstaterna, särskilt vad gäller avgränsningen av ”områden med lägre risk”, får det utformas andra strategier än övervakning med indikatordjur som dock ska vara lika tillförlitliga när det gäller att påvisa att bluetonguevirus inte förekommer. De serologiska/virologiska undersökningarna kan även omfatta testning av prover som samlats in för andra ändamål, t.ex. prover från slakterier eller från tankmjölk. |
| --- | --- |

(2)

För att öka flexibiliteten i utformningen av de program för övervakning av bluetongue som införts i medlemsstaterna, särskilt vad gäller avgränsningen av ”områden med lägre risk”, får det utformas andra strategier än övervakning med indikatordjur som dock ska vara lika tillförlitliga när det gäller att påvisa att bluetonguevirus inte förekommer. De serologiska/virologiska undersökningarna kan även omfatta testning av prover som samlats in för andra ändamål, t.ex. prover från slakterier eller från tankmjölk.

| (3) | Erfarenheterna har visat att det kan vara svårt att tillämpa de krav i förordning (EG) nr 1266/2007 som syftar till att förhindra att djur utsätts för smittspridare. Det kan dock under vissa omständigheter i anläggningar såsom tjurstationer och karantänstationer vara möjligt att förhindra att djur utsätts för smittspridare. Skyddet mot angrepp av smittspridare bör inte uteslutande vara beroende av att insekticider och/eller repellenter används utan det bör även krävas att djuren hålls i smittspridarsäkra anläggningar där ytterligare åtgärder, särskilt i kombination med ändamålsenliga fysiska barriärer och kemiska behandlingar (med insekticider och/eller repellenter), vidtas för att förhindra kontakt mellan djur och smittspridare. Fällor kan användas för att kontrollera om smittspridare förekommer i anläggningarna. |
| --- | --- |

(3)

Erfarenheterna har visat att det kan vara svårt att tillämpa de krav i förordning (EG) nr 1266/2007 som syftar till att förhindra att djur utsätts för smittspridare. Det kan dock under vissa omständigheter i anläggningar såsom tjurstationer och karantänstationer vara möjligt att förhindra att djur utsätts för smittspridare. Skyddet mot angrepp av smittspridare bör inte uteslutande vara beroende av att insekticider och/eller repellenter används utan det bör även krävas att djuren hålls i smittspridarsäkra anläggningar där ytterligare åtgärder, särskilt i kombination med ändamålsenliga fysiska barriärer och kemiska behandlingar (med insekticider och/eller repellenter), vidtas för att förhindra kontakt mellan djur och smittspridare. Fällor kan användas för att kontrollera om smittspridare förekommer i anläggningarna.

| (4) | I yttrandet Risk of Bluetongue Transmission in Animal Transit
   (3), som Efsas (Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet) vetenskapliga panel för djurs hälsa och välbefinnande antog den 11 september 2008, konstateras att risken vid förflyttning av djur under en period av året då risken för överföring är låg, även utan ytterligare testning, fortsätter att vara betydligt lägre än under andra perioder, även om den då kombineras med serologisk testning eller PCR-testning. Om den transitperiod under vilken djuren utsätts för angrepp av smittspridare dessutom inte överskrider en dag, anses användning av insekticider och/eller repellenter vara en tillräckligt effektiv riskreducerande åtgärd för att skydda djuren mot angreppen. |
| --- | --- |

(4)

I yttrandet Risk of Bluetongue Transmission in Animal Transit
   (3), som Efsas (Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet) vetenskapliga panel för djurs hälsa och välbefinnande antog den 11 september 2008, konstateras att risken vid förflyttning av djur under en period av året då risken för överföring är låg, även utan ytterligare testning, fortsätter att vara betydligt lägre än under andra perioder, även om den då kombineras med serologisk testning eller PCR-testning. Om den transitperiod under vilken djuren utsätts för angrepp av smittspridare dessutom inte överskrider en dag, anses användning av insekticider och/eller repellenter vara en tillräckligt effektiv riskreducerande åtgärd för att skydda djuren mot angreppen.

| (5) | Transitering genom områden med lägre risk, där vaccinering sker och där det inte förekommer någon eller några specifika serotyper av bluetonguevirus, innebär inte någon smittorisk för djuren. |
| --- | --- |

(5)

Transitering genom områden med lägre risk, där vaccinering sker och där det inte förekommer någon eller några specifika serotyper av bluetonguevirus, innebär inte någon smittorisk för djuren.

| (6) | Det bör därför fastställas vissa undantag från det allmänna kravet i förordning (EG) nr 1266/2007 på att djur och fordon vid alla transiteringar måste behandlas med insekticider eller repellenter. |
| --- | --- |

(6)

Det bör därför fastställas vissa undantag från det allmänna kravet i förordning (EG) nr 1266/2007 på att djur och fordon vid alla transiteringar måste behandlas med insekticider eller repellenter.

| (7) | Förordning (EG) nr 1266/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EG) nr 1266/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1266/2007 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 7.2a ska inledningsfrasen ersättas med följande:
  ”2a.   Medlemsstaterna får på grundval av resultatet av en riskbedömning som måste beakta tillräckliga epidemiologiska data som erhållits genom övervakning i enlighet med punkt 1.1.2.1 eller punkt 1.1.2.2 i bilaga I fastställa att en del av en skyddszon är en ’restriktionszon där vaccinering skett och där det inte förekommer någon eller några specifika serotyper av bluetonguevirus’ (nedan kallat område med lägre risk), på följande villkor:” |
| --- | --- |

1.

I artikel 7.2a ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”2a.   Medlemsstaterna får på grundval av resultatet av en riskbedömning som måste beakta tillräckliga epidemiologiska data som erhållits genom övervakning i enlighet med punkt 1.1.2.1 eller punkt 1.1.2.2 i bilaga I fastställa att en del av en skyddszon är en ’restriktionszon där vaccinering skett och där det inte förekommer någon eller några specifika serotyper av bluetonguevirus’ (nedan kallat område med lägre risk), på följande villkor:”

| 2. | I artikel 9 ska punkterna 1 c, 2 och 3 ersättas med följande:






  ”c) | djuren skyddas mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning, om en viloperiod på mer än en dag på en kontrollstation planerats under förflyttningen genom en restriktionszon. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 9 ska punkterna 1 c, 2 och 3 ersättas med följande:

”c)

djuren skyddas mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning, om en viloperiod på mer än en dag på en kontrollstation planerats under förflyttningen genom en restriktionszon.

2.   Punkt 1 i denna artikel ska inte gälla om transiteringen sker

| a) | uteslutande från eller genom epidemiologiskt relevanta geografiska områden i restriktionszonen under den årstidsbetingade perioden med frånvaro av smittspridare av bluetongue, vilken fastställts i enlighet med bilaga V, eller |
| --- | --- |

a)

uteslutande från eller genom epidemiologiskt relevanta geografiska områden i restriktionszonen under den årstidsbetingade perioden med frånvaro av smittspridare av bluetongue, vilken fastställts i enlighet med bilaga V, eller

| b) | från eller genom delar av restriktionszonen som fastställts vara ett område med lägre risk i enlighet med artikel 7.2a. |
| --- | --- |

b)

från eller genom delar av restriktionszonen som fastställts vara ett område med lägre risk i enlighet med artikel 7.2a.

3.   Om djuren uppfyller minst ett av kraven i punkterna 5, 6 och 7 i avsnitt A i bilaga III ska behandling av djuren enligt punkt 1 a och b och skydd av djuren enligt punkt 1 c inte vara tillämpliga.

4.   För de djur som avses i punkt 1 i denna artikel ska följande kompletterande ordalydelse läggas till i motsvarande hälsointyg som fastställs i direktiven 64/432/EEG, 91/68/EEG och 92/65/EEG eller som avses i beslut 93/444/EEG:

’Har behandlats med insekticiden/repellenten ... (produktens namn) den ... (datum) i enlighet med förordning (EG) nr 1266/2007 (4).’

| 3. | I artikel 9a ska följande punkt läggas till som punkt 4:
  ”4.   För de djur som avses i punkt 1 i denna artikel ska följande kompletterande ordalydelse läggas till i motsvarande hälsointyg som fastställs i direktiven 64/432/EEG, 91/68/EEG och 92/65/EEG eller som avses i beslut 93/444/EEG:

  ’Djur som uppfyller villkoren i artikel 9a.1 i förordning (EG) nr 1266/2007.’ ” |
| --- | --- |

3.

I artikel 9a ska följande punkt läggas till som punkt 4:

”4.   För de djur som avses i punkt 1 i denna artikel ska följande kompletterande ordalydelse läggas till i motsvarande hälsointyg som fastställs i direktiven 64/432/EEG, 91/68/EEG och 92/65/EEG eller som avses i beslut 93/444/EEG:

’Djur som uppfyller villkoren i artikel 9a.1 i förordning (EG) nr 1266/2007.’ ”

| 4. | Bilagorna I och III ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

Bilagorna I och III ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 74.

1

(2)  EUT L 283, 27.10.2007, s. 37.

2

(3)  The EFSA Journal, nr 795, s. 1–56, 2008.

3

The EFSA Journal

(4)  EUT L 283, 27.10.2007, s. 37.”

4

---

BILAGA

Bilagorna I och III ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1.1.2.2 ska ersättas med följande:






  ”1.1.2.2 | Serologisk/virologisk undersökning






  — | Serologisk/virologisk undersökning ska bestå av minst ett aktivt årligt program för serologisk/virologisk testning av populationer av mottagliga arter i syfte att hitta belägg för överföring av bluetonguevirus genom slumpmässig serologisk och/eller virologisk testning i alla epidemiologiskt relevanta geografiska områden, som utförs under den period på året då man med störst sannolikhet kan påvisa smitta eller serokonversion. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1.1.2.2 ska ersättas med följande:

”1.1.2.2

Serologisk/virologisk undersökning

—

Serologisk/virologisk undersökning ska bestå av minst ett aktivt årligt program för serologisk/virologisk testning av populationer av mottagliga arter i syfte att hitta belägg för överföring av bluetonguevirus genom slumpmässig serologisk och/eller virologisk testning i alla epidemiologiskt relevanta geografiska områden, som utförs under den period på året då man med störst sannolikhet kan påvisa smitta eller serokonversion.

| — | Serologisk/virologisk undersökning ska vara så utformad att urvalet från vilka prov ska tas är representativt för och anpassat till strukturen på den population av den mottagliga arten som ska provtas i det epidemiologiskt relevanta geografiska området. Urvalsstorleken ska ha beräknats på så sätt att det är möjligt att påvisa en prevalens på 20 % med en konfidensnivå på 95 % hos populationen av den mottagliga arten i det epidemiologiskt relevanta geografiska området. Vid avgränsningen av en del av en skyddszon som ett område med lägre risk i enlighet med artikel 7.2a ska undersökningens urvalsstorlek ha beräknats på så sätt att det är möjligt att påvisa en 1-månadsprevalens på 2 % med en konfidensnivå på 95 % hos populationen av den mottagliga arten i det epidemiologiskt relevanta geografiska området. |
| --- | --- |

—

Serologisk/virologisk undersökning ska vara så utformad att urvalet från vilka prov ska tas är representativt för och anpassat till strukturen på den population av den mottagliga arten som ska provtas i det epidemiologiskt relevanta geografiska området. Urvalsstorleken ska ha beräknats på så sätt att det är möjligt att påvisa en prevalens på 20 % med en konfidensnivå på 95 % hos populationen av den mottagliga arten i det epidemiologiskt relevanta geografiska området. Vid avgränsningen av en del av en skyddszon som ett område med lägre risk i enlighet med artikel 7.2a ska undersökningens urvalsstorlek ha beräknats på så sätt att det är möjligt att påvisa en 1-månadsprevalens på 2 % med en konfidensnivå på 95 % hos populationen av den mottagliga arten i det epidemiologiskt relevanta geografiska området.

| — | Serologisk/virologisk undersökning ska garantera att seropositiva djur från vaccinerade eller immuniserade populationer inte påverkar de serologiska undersökningarna. |
| --- | --- |

—

Serologisk/virologisk undersökning ska garantera att seropositiva djur från vaccinerade eller immuniserade populationer inte påverkar de serologiska undersökningarna.

| — | Serologisk/virologisk undersökning ska garantera att laboratorieundersökningarna är utformade så att positiva screeningtest åtföljs av serologiska/virologiska tester för särskilda serotyper inriktade på den eller de serotyper av bluetongue som förväntas förekomma i det epidemiologiskt relevanta geografiska området som är nödvändiga för att man ska kunna fastställa vilken serotyp som cirkulerar. |
| --- | --- |

—

Serologisk/virologisk undersökning ska garantera att laboratorieundersökningarna är utformade så att positiva screeningtest åtföljs av serologiska/virologiska tester för särskilda serotyper inriktade på den eller de serotyper av bluetongue som förväntas förekomma i det epidemiologiskt relevanta geografiska området som är nödvändiga för att man ska kunna fastställa vilken serotyp som cirkulerar.

| — | Serologisk/virologisk övervakning får också utformas för övervakning av vaccineringstäckning och fördelningen av de olika serotyper av bluetongue som förekommer i restriktionszonen. |
| --- | --- |

—

Serologisk/virologisk övervakning får också utformas för övervakning av vaccineringstäckning och fördelningen av de olika serotyper av bluetongue som förekommer i restriktionszonen.

| — | Serologisk/virologisk undersökning kan även omfatta testning av prover som samlats in för andra ändamål, t.ex. prover från slakterier eller från tankmjölk.” |
| --- | --- |

—

Serologisk/virologisk undersökning kan även omfatta testning av prover som samlats in för andra ändamål, t.ex. prover från slakterier eller från tankmjölk.”

| b) | Punkt 2.2.2 ska ersättas med följande:






  ”2.2.2 | Serologisk/virologisk undersökning






  — | Serologisk/virologisk undersökning ska bestå av minst ett aktivt årligt program för serologisk/virologisk testning av populationer av mottagliga arter i syfte att hitta belägg för överföring av bluetonguevirus genom slumpmässig serologisk och/eller virologisk testning i alla epidemiologiskt relevanta geografiska områden, som utförs under den period på året då man med störst sannolikhet kan påvisa smitta eller serokonversion. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2.2.2 ska ersättas med följande:

”2.2.2

Serologisk/virologisk undersökning

—

Serologisk/virologisk undersökning ska bestå av minst ett aktivt årligt program för serologisk/virologisk testning av populationer av mottagliga arter i syfte att hitta belägg för överföring av bluetonguevirus genom slumpmässig serologisk och/eller virologisk testning i alla epidemiologiskt relevanta geografiska områden, som utförs under den period på året då man med störst sannolikhet kan påvisa smitta eller serokonversion.

| — | Serologisk/virologisk undersökning ska vara så utformad att urvalet från vilket prov ska tas är representativt för och anpassat till strukturen på den population av den mottagliga arten som ska provtas i det epidemiologiskt relevanta geografiska området. Urvalsstorleken ska ha beräknats på så sätt att det är möjligt att påvisa en prevalens på 20 % med en konfidensnivå på 95 % hos populationen av den mottagliga arten i det epidemiologiskt relevanta geografiska området. |
| --- | --- |

—

Serologisk/virologisk undersökning ska vara så utformad att urvalet från vilket prov ska tas är representativt för och anpassat till strukturen på den population av den mottagliga arten som ska provtas i det epidemiologiskt relevanta geografiska området. Urvalsstorleken ska ha beräknats på så sätt att det är möjligt att påvisa en prevalens på 20 % med en konfidensnivå på 95 % hos populationen av den mottagliga arten i det epidemiologiskt relevanta geografiska området.

| — | Serologisk/virologisk undersökning ska garantera att seropositiva djur från vaccinerade eller immuniserade populationer inte påverkar de serologiska undersökningarna. |
| --- | --- |

—

Serologisk/virologisk undersökning ska garantera att seropositiva djur från vaccinerade eller immuniserade populationer inte påverkar de serologiska undersökningarna.

| — | Serologisk/virologisk undersökning kan även omfatta testning av prover som samlats in för andra ändamål, t.ex. prover från slakterier eller från tankmjölk.” |
| --- | --- |

—

Serologisk/virologisk undersökning kan även omfatta testning av prover som samlats in för andra ändamål, t.ex. prover från slakterier eller från tankmjölk.”

| 2. | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | Avsnitt A ska ändras på följande sätt:






  i) | I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Djuren har fram till avsändningen hållits skyddade mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning under minst 60 dagar före dagen för avsändningen.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

Avsnitt A ska ändras på följande sätt:

i)

I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

”Djuren har fram till avsändningen hållits skyddade mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning under minst 60 dagar före dagen för avsändningen.”

| ii) | I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Djuren har fram till avsändningen hållits i ett område med årstidsbetingad frånvaro av bluetongue under den årstidsbetingade perioden med frånvaro av smittspridare som fastställts i enlighet med bilaga V, eller har skyddats mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning under minst 28 dagar och har under den perioden med negativt resultat genomgått ett serologiskt test i enlighet med OIE:s Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals i syfte att påvisa antikroppar mot bluetonguevirusgruppen, vilket utförts på prover som tagits av de berörda djuren minst 28 dagar efter den dag då skyddsperioden mot angrepp av smittspridare eller den årstidsbetingade perioden med frånvaro av smittspridare inleddes.” |
| --- | --- |

ii)

I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:

”Djuren har fram till avsändningen hållits i ett område med årstidsbetingad frånvaro av bluetongue under den årstidsbetingade perioden med frånvaro av smittspridare som fastställts i enlighet med bilaga V, eller har skyddats mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning under minst 28 dagar och har under den perioden med negativt resultat genomgått ett serologiskt test i enlighet med OIE:s Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals i syfte att påvisa antikroppar mot bluetonguevirusgruppen, vilket utförts på prover som tagits av de berörda djuren minst 28 dagar efter den dag då skyddsperioden mot angrepp av smittspridare eller den årstidsbetingade perioden med frånvaro av smittspridare inleddes.”

| iii) | I punkt 4 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Djuren har fram till avsändningen hållits i ett område med årstidsbetingad frånvaro av bluetongue under den årstidsbetingade perioden med frånvaro av smittspridare, fastställd i enlighet med bilaga V, eller har skyddats mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning under minst 14 dagar och under den perioden med negativt resultat genomgått ett test för identifiering av agens i enlighet med OIE:s Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals, som utförts på prover som tagits av de berörda djuren minst 14 dagar efter den dag då skyddsperioden mot angrepp av smittspridare eller den årstidsbetingade perioden med frånvaro av smittspridare inleddes.” |
| --- | --- |

iii)

I punkt 4 ska första stycket ersättas med följande:

”Djuren har fram till avsändningen hållits i ett område med årstidsbetingad frånvaro av bluetongue under den årstidsbetingade perioden med frånvaro av smittspridare, fastställd i enlighet med bilaga V, eller har skyddats mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning under minst 14 dagar och under den perioden med negativt resultat genomgått ett test för identifiering av agens i enlighet med OIE:s Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals, som utförts på prover som tagits av de berörda djuren minst 14 dagar efter den dag då skyddsperioden mot angrepp av smittspridare eller den årstidsbetingade perioden med frånvaro av smittspridare inleddes.”

| b) | I avsnitt B ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Djuren har skyddats mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning under minst 60 dagar innan insamlingen av sperma inleddes och under insamlingen.” |
| --- | --- | --- |

b)

I avsnitt B ska led b ersättas med följande:

”b)

Djuren har skyddats mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning under minst 60 dagar innan insamlingen av sperma inleddes och under insamlingen.”

| c) | I avsnitt C ska punkt 2 b ersättas med följande:






  ”b) | Djuren har skyddats mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning under minst 60 dagar innan insamlingen av embryon/ägg inleddes och under insamlingen.” |
| --- | --- | --- |

c)

I avsnitt C ska punkt 2 b ersättas med följande:

”b)

Djuren har skyddats mot angrepp av smittspridare i en smittspridarsäker anläggning under minst 60 dagar innan insamlingen av embryon/ägg inleddes och under insamlingen.”

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 29.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 227/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 227/7

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 augusti 2009

om ändring av beslut 2004/211/EG när det gäller posterna för Brasilien och Mauritius i förteckningen över tredje länder eller delar av tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av levande hästdjur och sperma, ägg samt embryon från hästdjur

[delgivet med nr K(2009) 6385]

(Text av betydelse för EES)

(2009/624/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/426/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsovillkor vid förflyttning och import av hästdjur från tredje land (1), särskilt artikel 12.1 och 12.4, artikel 19 inledningsfrasen samt artikel 19 i och ii,

med beaktande av rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (2), särskilt artikel 17.3 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2004/211/EG av den 6 januari 2004 om upprättande av en förteckning över tredje länder eller delar av tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av levande hästdjur och sperma, ägg och embryon från hästdjur (3) fastställs en förteckning över tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka medlemsstaterna tillåter tillfällig införsel av registrerade hästar, återinförsel av registrerade hästar efter tillfällig export, import av hästdjur för slakt, registrerade hästdjur och hästdjur för såväl avel som bruksändamål samt import av sperma, ägg och embryon från hästdjur. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2004/211/EG av den 6 januari 2004 om upprättande av en förteckning över tredje länder eller delar av tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av levande hästdjur och sperma, ägg och embryon från hästdjur (3) fastställs en förteckning över tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka medlemsstaterna tillåter tillfällig införsel av registrerade hästar, återinförsel av registrerade hästar efter tillfällig export, import av hästdjur för slakt, registrerade hästdjur och hästdjur för såväl avel som bruksändamål samt import av sperma, ägg och embryon från hästdjur.

| (2) | I enlighet med artikel 13.1 c i direktiv 90/426/EEG och kapitel II del A punkt 2 i bilaga D till direktiv 92/65/EEG ska hästdjur samt sperma, ägg och embryon från hästdjur komma från tredjeländer eller delar av tredjeländer som varit fria från rots i minst sex månader. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 13.1 c i direktiv 90/426/EEG och kapitel II del A punkt 2 i bilaga D till direktiv 92/65/EEG ska hästdjur samt sperma, ägg och embryon från hästdjur komma från tredjeländer eller delar av tredjeländer som varit fria från rots i minst sex månader.

| (3) | Den 5 september 2008 anmälde Brasilien till World Organisation for Animal Health (OIE) att ett fall av rots bekräftats hos en häst i en förort i São Paulo i delstaten São Paulo. För att möjliggöra fortsatt import av hästdjur samt sperma, ägg och embryon av hästdjur från de sjukdomsfria delarna av Brasilien antog kommissionen beslut 2008/804/EG (4) genom vilket delstaten São Paulo uteslöts från den förteckning över territorier i Brasilien som fastställs i bilaga I till beslut 2004/211/EG. |
| --- | --- |

(3)

Den 5 september 2008 anmälde Brasilien till World Organisation for Animal Health (OIE) att ett fall av rots bekräftats hos en häst i en förort i São Paulo i delstaten São Paulo. För att möjliggöra fortsatt import av hästdjur samt sperma, ägg och embryon av hästdjur från de sjukdomsfria delarna av Brasilien antog kommissionen beslut 2008/804/EG (4) genom vilket delstaten São Paulo uteslöts från den förteckning över territorier i Brasilien som fastställs i bilaga I till beslut 2004/211/EG.

| (4) | Mot bakgrund av de upplysningar och garantier som Brasilien tillhandahållit och med hänsyn till att minst sex månader gått sedan fallet av rots upptäcktes och att det infekterade djuret har destruerats bör delstaten São Paulo åter upptas på förteckningen över territorier i Brasilien i bilaga I till beslut 2004/211/EG så att import av hästdjur samt sperma, ägg och embryon från hästdjur från denna del av territoriet Brasilien kan fortsätta. Posten för Brasilien i bilaga I till beslut 2004/211/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av de upplysningar och garantier som Brasilien tillhandahållit och med hänsyn till att minst sex månader gått sedan fallet av rots upptäcktes och att det infekterade djuret har destruerats bör delstaten São Paulo åter upptas på förteckningen över territorier i Brasilien i bilaga I till beslut 2004/211/EG så att import av hästdjur samt sperma, ägg och embryon från hästdjur från denna del av territoriet Brasilien kan fortsätta. Posten för Brasilien i bilaga I till beslut 2004/211/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Vid en veterinärinspektion på Mauritius fastställdes brister till vars följd begränsningar bör införas på införseln av hästdjur till gemenskapen från det landet när det gäller registrerade hästar som ska uppfylla djurhälsovillkor enligt bilaga II.E i kommissionens beslut 93/197/EEG av den 5 februari 1993 om djurhälsovillkor och veterinärintyg för import av registrerade hästdjur och hästdjur för avel och bruksändamål (5). Enligt dessa villkor krävs bl.a. en vistelseperiod på minst tre månader och att djuren omedelbart före export vistats i en godkänd isoleringsanläggning skyddade från vektorinsekter för att hindra att sjukdomen sprids till gemenskapen. Posten för Mauritius i bilaga I till beslut 2004/211/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Vid en veterinärinspektion på Mauritius fastställdes brister till vars följd begränsningar bör införas på införseln av hästdjur till gemenskapen från det landet när det gäller registrerade hästar som ska uppfylla djurhälsovillkor enligt bilaga II.E i kommissionens beslut 93/197/EEG av den 5 februari 1993 om djurhälsovillkor och veterinärintyg för import av registrerade hästdjur och hästdjur för avel och bruksändamål (5). Enligt dessa villkor krävs bl.a. en vistelseperiod på minst tre månader och att djuren omedelbart före export vistats i en godkänd isoleringsanläggning skyddade från vektorinsekter för att hindra att sjukdomen sprids till gemenskapen. Posten för Mauritius i bilaga I till beslut 2004/211/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till beslut 2004/211/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Posten för Brasilien ska ersättas med följande:



















  ”BR | Brasilien | BR-0 | Hela landet | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Delstaterna
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espírito Santo, Rondônia och Mato Grosso | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X” | |

1.

Posten för Brasilien ska ersättas med följande:

”BR

Brasilien

BR-0

Hela landet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

Delstaterna

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espírito Santo, Rondônia och Mato Grosso

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X”

| 2. | Posten för Mauritius ska ersättas med följande:



















  ”MU | Mauritius | MU-0 | Hela landet | E | — | — | X | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Posten för Mauritius ska ersättas med följande:

”MU

Mauritius

MU-0

Hela landet

E

—

—

X

—

—

—

—

—

—”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 42.

1

(2)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54.

2

(3)  EUT L 73, 11.3.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 277, 18.10.2008, s. 36.

4

(5)  EGT L 86, 6.4.1993, s. 16.

5

---

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

| 29.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 227/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 227/9

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 20 augusti 2009

om mediekunskap i den digitala miljön för en mer konkurrenskraftig audiovisuell industri och innehållsindustri och för ett kunskapssamhälle för alla

(2009/625/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211 (1), och

av följande skäl:

| (1) | Den 20 december 2007 antog kommissionen meddelandet ”En europeisk strategi för mediekunskap i den digitala miljön” (2) som handlar om mediekunskap för kommersiell kommunikation och omfattar frågor om reklam, mediekunskap för audiovisuella verk – som delvis handlar om att öka medvetenheten om europeisk film – främjandet av kreativa färdigheter och mediekunskap för Internet, vilket bl.a. skulle ge medborgarna bättre kunskaper om hur Internets sökmotorer fungerar. |
| --- | --- |

(1)

Den 20 december 2007 antog kommissionen meddelandet ”En europeisk strategi för mediekunskap i den digitala miljön” (2) som handlar om mediekunskap för kommersiell kommunikation och omfattar frågor om reklam, mediekunskap för audiovisuella verk – som delvis handlar om att öka medvetenheten om europeisk film – främjandet av kreativa färdigheter och mediekunskap för Internet, vilket bl.a. skulle ge medborgarna bättre kunskaper om hur Internets sökmotorer fungerar.

| (2) | I sitt betänkande om mediekompetens i en digital värld (3) uppmanar Europaparlamentet kommissionen att bygga ut sin politik för främjande av mediekunskap och samarbeta med unionens alla institutioner och lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

(2)

I sitt betänkande om mediekompetens i en digital värld (3) uppmanar Europaparlamentet kommissionen att bygga ut sin politik för främjande av mediekunskap och samarbeta med unionens alla institutioner och lokala och regionala myndigheter.

| (3) | I de slutsatser om mediekompetens (4) som antogs av rådet (utbildning, ungdom och kultur) vid sammanträdet den 21 och 22 maj 2008 ställde sig rådet bakom det strategiska synsätt som föreslagits av kommissionen, där mediekompetens utgör en viktig faktor för ett aktivt medborgarskap i dagens informationssamhälle. |
| --- | --- |

(3)

I de slutsatser om mediekompetens (4) som antogs av rådet (utbildning, ungdom och kultur) vid sammanträdet den 21 och 22 maj 2008 ställde sig rådet bakom det strategiska synsätt som föreslagits av kommissionen, där mediekompetens utgör en viktig faktor för ett aktivt medborgarskap i dagens informationssamhälle.

| (4) | Ett övergripande yttrande om kreativt innehåll på Internet och mediekunskap antogs av Regionkommittén i oktober 2008 (5). |
| --- | --- |

(4)

Ett övergripande yttrande om kreativt innehåll på Internet och mediekunskap antogs av Regionkommittén i oktober 2008 (5).

| (5) | Vid sitt möte i Lissabon (6) drog rådet slutsatsen att ”innehållsindustrin skapar ett mervärde genom att utnyttja och inrätta nätverk för europeisk kulturell mångfald”. I den europeiska kulturagenda som lanserades 2007 fastställs en strategisk politisk ram för hanteringen av viktiga utmaningar på kulturområdet. I sina slutsatser från maj 2009 om kultur som en katalysator för kreativitet och innovation understryker rådet det särskilda bidrag som kultur kan ge till kreativitet och innovation och efterlyser ett brett innovationsbegrepp i Lissabonstrategin för perioden efter 2010. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av kommissionens initiativ i2010, vars syfte är att öka IKT-sektorns konkurrensförmåga och skapa ett gemensamt europeiskt informationsområde. |
| --- | --- |

(5)

Vid sitt möte i Lissabon (6) drog rådet slutsatsen att ”innehållsindustrin skapar ett mervärde genom att utnyttja och inrätta nätverk för europeisk kulturell mångfald”. I den europeiska kulturagenda som lanserades 2007 fastställs en strategisk politisk ram för hanteringen av viktiga utmaningar på kulturområdet. I sina slutsatser från maj 2009 om kultur som en katalysator för kreativitet och innovation understryker rådet det särskilda bidrag som kultur kan ge till kreativitet och innovation och efterlyser ett brett innovationsbegrepp i Lissabonstrategin för perioden efter 2010. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av kommissionens initiativ i2010, vars syfte är att öka IKT-sektorns konkurrensförmåga och skapa ett gemensamt europeiskt informationsområde.

| (6) | Bättre mediekunskaper skulle på ett väsentligt sätt bidra till att nå de EU-mål som sattes upp vid Europeiska rådets möte i Lissabon och i i2010-initiativet, framför allt när det gäller att skapa en mer konkurrenskraftig kunskapsekonomi, men kan också bidra till ett informationssamhälle som i högre grad omfattar alla. |
| --- | --- |

(6)

Bättre mediekunskaper skulle på ett väsentligt sätt bidra till att nå de EU-mål som sattes upp vid Europeiska rådets möte i Lissabon och i i2010-initiativet, framför allt när det gäller att skapa en mer konkurrenskraftig kunskapsekonomi, men kan också bidra till ett informationssamhälle som i högre grad omfattar alla.

| (7) | Det offentliga samråd som genomfördes i slutet av 2006 visade att mediekunskap hanteras på olika sätt och att mediekunskapsnivån är ojämn i EU. Det konstaterades samtidigt att det inte finns några gemensamma kriterier eller standarder för att utvärdera mediekunskap och att det omgående krävs mer omfattande och långsiktig forskning för att ta fram ett underlag för sådana kriterier. |
| --- | --- |

(7)

Det offentliga samråd som genomfördes i slutet av 2006 visade att mediekunskap hanteras på olika sätt och att mediekunskapsnivån är ojämn i EU. Det konstaterades samtidigt att det inte finns några gemensamma kriterier eller standarder för att utvärdera mediekunskap och att det omgående krävs mer omfattande och långsiktig forskning för att ta fram ett underlag för sådana kriterier.

| (8) | I undersökningen ”Current trends and approaches to media literacy in Europe” som genomfördes för kommissionens räkning andra halvåret 2007 konstateras att det finns en del hinder för utvecklingen inom mediekunskapsområdet på EU-nivå. Det saknas i synnerhet en gemensam vision, nationella, regionala och lokala initiativ är inte synliga på EU-nivå och det saknas även europeiska nätverk och samordning av intressenterna. |
| --- | --- |

(8)

I undersökningen ”Current trends and approaches to media literacy in Europe” som genomfördes för kommissionens räkning andra halvåret 2007 konstateras att det finns en del hinder för utvecklingen inom mediekunskapsområdet på EU-nivå. Det saknas i synnerhet en gemensam vision, nationella, regionala och lokala initiativ är inte synliga på EU-nivå och det saknas även europeiska nätverk och samordning av intressenterna.

| (9) | Det skulle vara mycket värdefullt att kunna analysera, belysa och sprida god praxis inom detta område i hela EU och att etablera och främja nätverk av intressenter. |
| --- | --- |

(9)

Det skulle vara mycket värdefullt att kunna analysera, belysa och sprida god praxis inom detta område i hela EU och att etablera och främja nätverk av intressenter.

| (10) | EU-medborgarnas förmåga att i egenskap av mediekonsumenter göra välinformerade och diversifierade val skulle bidra till den europeiska audiovisuella industrins och innehållsindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(10)

EU-medborgarnas förmåga att i egenskap av mediekonsumenter göra välinformerade och diversifierade val skulle bidra till den europeiska audiovisuella industrins och innehållsindustrins konkurrenskraft.

| (11) | Mediekunskap handlar om möjligheten att få tillgång till media, att förstå och kritiskt utvärdera olika aspekter av media och medieinnehåll och att skapa kommunikationer i en rad olika sammanhang. |
| --- | --- |

(11)

Mediekunskap handlar om möjligheten att få tillgång till media, att förstå och kritiskt utvärdera olika aspekter av media och medieinnehåll och att skapa kommunikationer i en rad olika sammanhang.

| (12) | Spridningen av digitalt kreativt innehåll och ökningen av Internetbaserade och mobila distributionsplattformar skapar nya utmaningar på mediekunskapsområdet. I dagens värld måste medborgarna utveckla en analysförmåga som möjliggör en bättre intellektuell och emotionell förståelse av digitala medier. |
| --- | --- |

(12)

Spridningen av digitalt kreativt innehåll och ökningen av Internetbaserade och mobila distributionsplattformar skapar nya utmaningar på mediekunskapsområdet. I dagens värld måste medborgarna utveckla en analysförmåga som möjliggör en bättre intellektuell och emotionell förståelse av digitala medier.

| (13) | Mediekunskap omfattar alla medier. Syftet med mediekunskap är att göra människor mer medvetna om de många olika former av mediebudskap som de stöter på i sin vardag. Mediebudskap är program, filmer, bilder, texter, ljud och webbplatser som förmedlas via olika kommunikationsformer. |
| --- | --- |

(13)

Mediekunskap omfattar alla medier. Syftet med mediekunskap är att göra människor mer medvetna om de många olika former av mediebudskap som de stöter på i sin vardag. Mediebudskap är program, filmer, bilder, texter, ljud och webbplatser som förmedlas via olika kommunikationsformer.

| (14) | Mediekunskap spelar en viktig roll för att öka medvetenheten om Europas audiovisuella arv och kulturella identiteter, samt öka kunskaperna om och intresset för det audiovisuella arvet och nyligen utkomna europeiska kulturella verk. |
| --- | --- |

(14)

Mediekunskap spelar en viktig roll för att öka medvetenheten om Europas audiovisuella arv och kulturella identiteter, samt öka kunskaperna om och intresset för det audiovisuella arvet och nyligen utkomna europeiska kulturella verk.

| (15) | Mediekunskap handlar om integration och medborgarskap i dagens informationssamhälle. Det är en grundläggande kompetens inte bara för unga människor, utan också för vuxna och äldre personer, föräldrar, lärare och yrkesverksamma inom mediebranschen. Tack vare Internet och den digitala tekniken kan fler och fler européer nu skapa och sprida bilder, information och innehåll. Mediekunskap betraktas i dag som en av de viktigaste förutsättningarna för ett aktivt och fullvärdigt medborgarskap och för att förebygga och minska risken för utestängning från samhällslivet. |
| --- | --- |

(15)

Mediekunskap handlar om integration och medborgarskap i dagens informationssamhälle. Det är en grundläggande kompetens inte bara för unga människor, utan också för vuxna och äldre personer, föräldrar, lärare och yrkesverksamma inom mediebranschen. Tack vare Internet och den digitala tekniken kan fler och fler européer nu skapa och sprida bilder, information och innehåll. Mediekunskap betraktas i dag som en av de viktigaste förutsättningarna för ett aktivt och fullvärdigt medborgarskap och för att förebygga och minska risken för utestängning från samhällslivet.

| (16) | Ett mediekunnigt samhälle skulle samtidigt vara en motor och en förutsättning för pluralism och oberoende i medierna. Att olika åsikter och tankar som representerar olika grupper uttrycks på flera språk inom och mellan samhällen gynnar värderingar som mångfald, tolerans, öppenhet, jämlikhet och dialog. Utvecklingen av mediekunskaper inom alla delar av samhället bör därför främjas och utvecklingen noga följas. |
| --- | --- |

(16)

Ett mediekunnigt samhälle skulle samtidigt vara en motor och en förutsättning för pluralism och oberoende i medierna. Att olika åsikter och tankar som representerar olika grupper uttrycks på flera språk inom och mellan samhällen gynnar värderingar som mångfald, tolerans, öppenhet, jämlikhet och dialog. Utvecklingen av mediekunskaper inom alla delar av samhället bör därför främjas och utvecklingen noga följas.

| (17) | Det är en förutsättning för demokrati att medborgarna deltar aktivt i samhällslivet och mediekunskap skulle ge dem de färdigheter som de behöver för att förstå det dagliga flödet av information som sprids genom ny informationsteknik. |
| --- | --- |

(17)

Det är en förutsättning för demokrati att medborgarna deltar aktivt i samhällslivet och mediekunskap skulle ge dem de färdigheter som de behöver för att förstå det dagliga flödet av information som sprids genom ny informationsteknik.

| (18) | Mediekunskap bör hanteras på olika sätt på olika nivåer. Det är främst medlemsstaternas ansvar att bestämma på vilket sätt mediekunskap ska finnas med i läroplanen på alla nivåer. Även lokala myndigheter spelar en mycket viktig roll eftersom de finns nära medborgarna och stöder initiativ inom den icke-formella utbildningssektorn. Civilsamhället bör också bidra aktivt till att främja mediekunskap genom att tillämpa en ”nedifrån och upp”-strategi. |
| --- | --- |

(18)

Mediekunskap bör hanteras på olika sätt på olika nivåer. Det är främst medlemsstaternas ansvar att bestämma på vilket sätt mediekunskap ska finnas med i läroplanen på alla nivåer. Även lokala myndigheter spelar en mycket viktig roll eftersom de finns nära medborgarna och stöder initiativ inom den icke-formella utbildningssektorn. Civilsamhället bör också bidra aktivt till att främja mediekunskap genom att tillämpa en ”nedifrån och upp”-strategi.

| (19) | Kommissionsinitiativ som Media-programmet 2007 [(Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (7)] och direktivet om audiovisuella medietjänster [(Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (8)], som har till syfte att öka den europeiska audiovisuella industrins och innehållsindustrins konkurrenskraft, kan främja mediekunskap. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionsinitiativ som Media-programmet 2007 [(Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (7)] och direktivet om audiovisuella medietjänster [(Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (8)], som har till syfte att öka den europeiska audiovisuella industrins och innehållsindustrins konkurrenskraft, kan främja mediekunskap.

| (20) | Kommissionen kommer att övervaka arbetet med audiovisuell mediekunskap och mediekunskap för kommersiell kommunikation i enlighet med skäl 37 i AVMS-direktivet, främst inom kontaktkommittén för audiovisuella medietjänster och i enlighet med rapporteringsskyldigheten i artikel 26 i direktivet. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen kommer att övervaka arbetet med audiovisuell mediekunskap och mediekunskap för kommersiell kommunikation i enlighet med skäl 37 i AVMS-direktivet, främst inom kontaktkommittén för audiovisuella medietjänster och i enlighet med rapporteringsskyldigheten i artikel 26 i direktivet.

| (21) | Kommissionen kommer att uppmuntra forskningsprojekt om mediekunskap inom ramen för befintliga program. Kommissionen avser i synnerhet att lansera en undersökning om hur medvetna människor är om riskerna när det gäller spridning av personuppgifter i Internetmiljön och en undersökning om hur användningen av sökmotorer kan förbättras. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen kommer att uppmuntra forskningsprojekt om mediekunskap inom ramen för befintliga program. Kommissionen avser i synnerhet att lansera en undersökning om hur medvetna människor är om riskerna när det gäller spridning av personuppgifter i Internetmiljön och en undersökning om hur användningen av sökmotorer kan förbättras.

| (22) | Mediekunskapsinitiativ bör även omfatta en del som rör upphovsrättens roll. |
| --- | --- |

(22)

Mediekunskapsinitiativ bör även omfatta en del som rör upphovsrättens roll.

| (23) | Behandling av personuppgifter i informations- och kommunikationsnätverk, bl.a. i syfte att rikta skräddarsydda erbjudanden till konsumenterna, och de problem som detta leder till när det gäller data- och integritetsskydd måste hanteras i mediekunskapsinitiativ. Informations- och kommunikationsnätverk öppnar nya möjligheter för användarna, men kan även medföra nya risker för enskilda, t.ex. identitetsstöld, upprättande av diskriminerande profiler och ständig övervakning. Kommissionen tar upp dessa problem och möjliga lösningar i sitt meddelande om främjande av dataskydd genom integritetsfrämjande teknik (9). |
| --- | --- |

(23)

Behandling av personuppgifter i informations- och kommunikationsnätverk, bl.a. i syfte att rikta skräddarsydda erbjudanden till konsumenterna, och de problem som detta leder till när det gäller data- och integritetsskydd måste hanteras i mediekunskapsinitiativ. Informations- och kommunikationsnätverk öppnar nya möjligheter för användarna, men kan även medföra nya risker för enskilda, t.ex. identitetsstöld, upprättande av diskriminerande profiler och ständig övervakning. Kommissionen tar upp dessa problem och möjliga lösningar i sitt meddelande om främjande av dataskydd genom integritetsfrämjande teknik (9).

| (24) | Traditionella utgivare bör delta i initiativ för mediekunskap i den digitala miljön, eftersom förlagssektorn har mycket värdefulla erfarenheter när det gäller mediekunskaper utanför Internet och alltmer börjar övergå till digital produktion och distribution av innehåll. |
| --- | --- |

(24)

Traditionella utgivare bör delta i initiativ för mediekunskap i den digitala miljön, eftersom förlagssektorn har mycket värdefulla erfarenheter när det gäller mediekunskaper utanför Internet och alltmer börjar övergå till digital produktion och distribution av innehåll.

| (25) | Kommissionen kommer att arbeta för att skapa ytterligare samförstånd kring viktiga aspekter av mediekunskap (definitioner, mål) och främja analys och utbyte av god praxis när det gäller mediekunskap i den digitala miljön, även om den europeiska mediebranschens ekonomi, särskilt genom att anordna möten i AVMS-kontaktkommittén (10), främja och stödja evenemang inom Media-programmet 2007 (11), samarbeta med unionens övriga institutioner och internationella organisationer som Europarådet, Unesco och FN:s initiativ ”Civilisationernas allians” och verka för offentlig-privata partnerskap när det gäller mediekunskap. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen kommer att arbeta för att skapa ytterligare samförstånd kring viktiga aspekter av mediekunskap (definitioner, mål) och främja analys och utbyte av god praxis när det gäller mediekunskap i den digitala miljön, även om den europeiska mediebranschens ekonomi, särskilt genom att anordna möten i AVMS-kontaktkommittén (10), främja och stödja evenemang inom Media-programmet 2007 (11), samarbeta med unionens övriga institutioner och internationella organisationer som Europarådet, Unesco och FN:s initiativ ”Civilisationernas allians” och verka för offentlig-privata partnerskap när det gäller mediekunskap.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS

| I. | att medlemsstaterna, i samarbete med myndigheter med ansvar för reglering av audiovisuell och elektronisk kommunikation och i lämpliga fall dataskyddsmyndigheter,






  1. | utvecklar och genomför samregleringsinitiativ som leder till att de viktigaste intressenterna antar uppföranderegler, och främjar självregleringsinitiativ och riktlinjer när det gäller de frågor som fastställs för medieindustrin i del II nedan, |
| --- | --- | --- |

I.

att medlemsstaterna, i samarbete med myndigheter med ansvar för reglering av audiovisuell och elektronisk kommunikation och i lämpliga fall dataskyddsmyndigheter,

1.

utvecklar och genomför samregleringsinitiativ som leder till att de viktigaste intressenterna antar uppföranderegler, och främjar självregleringsinitiativ och riktlinjer när det gäller de frågor som fastställs för medieindustrin i del II nedan,

| 2. | som en uppföljning av kommissionens undersökning av kriterier för utvärdering av mediekunskapsnivån i Europa, främjar systematisk forskning genom undersökningar och projekt om olika aspekter och dimensioner av mediekunskap i den digitala miljön och övervakar och mäter framstegen när det gäller mediekunskapsnivån, |
| --- | --- |

2.

som en uppföljning av kommissionens undersökning av kriterier för utvärdering av mediekunskapsnivån i Europa, främjar systematisk forskning genom undersökningar och projekt om olika aspekter och dimensioner av mediekunskap i den digitala miljön och övervakar och mäter framstegen när det gäller mediekunskapsnivån,

| 3. | inleder en debatt i samband med konferenser och andra offentliga sammanhang om införandet av mediekunskap i den obligatoriska läroplanen och som en av de nyckelkompetenser för livslångt lärande som fastställs i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande, |
| --- | --- |

3.

inleder en debatt i samband med konferenser och andra offentliga sammanhang om införandet av mediekunskap i den obligatoriska läroplanen och som en av de nyckelkompetenser för livslångt lärande som fastställs i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande,

| 4. | intensifierar sina ansträngningar att öka medvetenheten om det nationella och europeiska audiovisuella arvet genom nationella informationskampanjer riktade till medborgarna, |
| --- | --- |

4.

intensifierar sina ansträngningar att öka medvetenheten om det nationella och europeiska audiovisuella arvet genom nationella informationskampanjer riktade till medborgarna,

| 5. | ökar medvetenheten genom kurser, informationsdagar och spridning av informationspaket om riskerna i samband med behandling av personuppgifter i informations- och kommunikationsnätverk och utbildar användarna, särskilt unga människor, föräldrar och lärare, på detta område, |
| --- | --- |

5.

ökar medvetenheten genom kurser, informationsdagar och spridning av informationspaket om riskerna i samband med behandling av personuppgifter i informations- och kommunikationsnätverk och utbildar användarna, särskilt unga människor, föräldrar och lärare, på detta område,

| II. | att medieindustrin stärker sitt engagemang genom att tillhandahålla nödvändiga verktyg för att öka mediekunskaperna genom att






  1. | systematiskt sprida kunskaper genom informationskampanjer om hur information och kreativt innehåll produceras, redigeras och distribueras i den digitala världen, samt om hur sökmotorer fungerar och hur de kan användas bättre, |
| --- | --- | --- |

II.

att medieindustrin stärker sitt engagemang genom att tillhandahålla nödvändiga verktyg för att öka mediekunskaperna genom att

1.

systematiskt sprida kunskaper genom informationskampanjer om hur information och kreativt innehåll produceras, redigeras och distribueras i den digitala världen, samt om hur sökmotorer fungerar och hur de kan användas bättre,

| 2. | ge medborgarna tydlig och användarvänlig information genom informationskampanjer om teknik som används för kommersiell kommunikation, särskilt om produktplacering och reklam på Internet, och göra det lättare för dem att skilja mellan reklam och innehåll, |
| --- | --- |

2.

ge medborgarna tydlig och användarvänlig information genom informationskampanjer om teknik som används för kommersiell kommunikation, särskilt om produktplacering och reklam på Internet, och göra det lättare för dem att skilja mellan reklam och innehåll,

| 3. | ge medborgarna information, genom informationspaket särskilt riktade till unga människor, om hur deras personuppgifter ska behandlas i samband med skräddarsydda erbjudanden, särskilt interaktiv reklam, för att överensstämma med gällande rättsliga bestämmelser, |
| --- | --- |

3.

ge medborgarna information, genom informationspaket särskilt riktade till unga människor, om hur deras personuppgifter ska behandlas i samband med skräddarsydda erbjudanden, särskilt interaktiv reklam, för att överensstämma med gällande rättsliga bestämmelser,

| 4. | aktivt informera medborgarna genom att organisera informationsdagar om hur den kreativa ekonomin fungerar och om upphovsrättens roll. |
| --- | --- |

4.

aktivt informera medborgarna genom att organisera informationsdagar om hur den kreativa ekonomin fungerar och om upphovsrättens roll.

| III. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

III.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 20 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT C 325, 24.12.2002, s. 1.

1

(2)  KOM(2007) 833 slutlig.

2

(3)  2008/2129(INI) av den 24 november 2008.

3

(4)  EUT C 140, 6.6.2008, s. 8.

4

(5)  CdR 94/2008.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A6-2005-0278&language=SV

6

(7)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 12.

7

(8)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

8

(9)  KOM (2007) 228 slutlig av den 2 maj 2007.

9

(10)  AVMS, se direktiv 2007/65/EG.

10

(11)  Beslut nr 1718/2006/EG.

11

---