# Euroopa Liidu C 34/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.034.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 34 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide11. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.034.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 34

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide11. veebruar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 034/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2010/C 034/02 | 2010. aasta riigipühad: EMP EFTA riigid ja EMP institutsioonid | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 034/01

Euro vahetuskurss

1

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2010/C 034/02

2010. aasta riigipühad: EMP EFTA riigid ja EMP institutsioonid

2

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 034/03 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 3 |
| 2010/C 034/04 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 8 |
| 2010/C 034/05 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 11 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 034/03

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

3

2010/C 034/04

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

8

2010/C 034/05

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

11

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 034/06 | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2010/C 034/06

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 11.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/1

---

Euro vahetuskurss (1)

10. veebruar 2010

2010/C 34/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3740 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,01 |
| DKK | Taani kroon | 7,4449 |
| GBP | Inglise nael | 0,87980 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,0335 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4658 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,1110 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,108 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 271,55 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7091 |
| PLN | Poola zlott | 4,0663 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1180 |
| TRY | Türgi liir | 2,0791 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5700 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4667 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6766 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9827 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9483 |
| KRW | Korea won | 1 591,64 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,5998 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,3847 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3230 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 871,34 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7149 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,800 |
| RUB | Vene rubla | 41,5800 |
| THB | Tai baht | 45,576 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5411 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,9438 |
| INR | India ruupia | 63,8840 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3740

JPY

Jaapani jeen

123,01

DKK

Taani kroon

7,4449

GBP

Inglise nael

0,87980

SEK

Rootsi kroon

10,0335

CHF

Šveitsi frank

1,4658

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,1110

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,108

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

271,55

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7091

PLN

Poola zlott

4,0663

RON

Rumeenia leu

4,1180

TRY

Türgi liir

2,0791

AUD

Austraalia dollar

1,5700

CAD

Kanada dollar

1,4667

HKD

Hongkongi dollar

10,6766

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9827

SGD

Singapuri dollar

1,9483

KRW

Korea won

1 591,64

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,5998

CNY

Hiina jüaan

9,3847

HRK

Horvaatia kuna

7,3230

IDR

Indoneesia ruupia

12 871,34

MYR

Malaisia ringit

4,7149

PHP

Filipiini peeso

63,800

RUB

Vene rubla

41,5800

THB

Tai baht

45,576

BRL

Brasiilia reaal

2,5411

MXN

Mehhiko peeso

17,9438

INR

India ruupia

63,8840

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 11.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/2

---

2010. aasta riigipühad: EMP EFTA riigid ja EMP institutsioonid

2010/C 34/02

| 2010 | Island | Liechtenstein | Norra | EFTA järelevalveamet | EFTA kohus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. jaanuar | X | X | X | X | X |
| 2. jaanuar | | X | | | |
| 6. jaanuar | | X | | | |
| 2. veebruar | | X | | | |
| 19. märts | | X | | | |
| 1. aprill | X | | X | | |
| 2. aprill | X | X | X | X | |
| 5. aprill | X | X | X | X | X |
| 22. aprill | X | | | | |
| 1. mai | X | X | X | X | X |
| 13. mai | X | X | X | X | X |
| 14. mai | | | | X | |
| 17. mai | | | X | | |
| 24. mai | X | X | X | X | X |
| 3. juuni | | X | | | |
| 17. juuni | X | | | | |
| 23. juuni | | | | | X |
| 2. august | X | | | | |
| 8. september | | X | | | |
| 1. november | | X | | X | X |
| 8. detsember | | X | | | |
| 25. detsember | X | X | X | X | X |
| 26. detsember | X | X | X | X | X |
| 31. detsember | | X | | | |

2010

Island

Liechtenstein

Norra

EFTA järelevalveamet

EFTA kohus

1. jaanuar

X

X

X

X

X

2. jaanuar

X

6. jaanuar

X

2. veebruar

X

19. märts

X

1. aprill

X

X

2. aprill

X

X

X

X

5. aprill

X

X

X

X

X

22. aprill

X

1. mai

X

X

X

X

X

13. mai

X

X

X

X

X

14. mai

X

17. mai

X

24. mai

X

X

X

X

X

3. juuni

X

17. juuni

X

23. juuni

X

2. august

X

8. september

X

1. november

X

X

X

8. detsember

X

25. detsember

X

X

X

X

X

26. detsember

X

X

X

X

X

31. detsember

X

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 11.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/3

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 34/03

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ” (FAVA SANTORINIS)

EÜ nr: EL-PDO-0005-0520-09.01.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Φάβα Σαντορίνης” (Fava Santorinis)

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Kreeka

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Rühm 1.6. | Puuvili, köögivili ja teravili värskelt või töödeldud kujul |
| --- | --- |

Rühm 1.6.

Puuvili, köögivili ja teravili värskelt või töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega tähistatava toote kirjeldus:

Kaunviljaliste sugukonna liblikõieliste alamsugukonda kuuluva taime Lathyrus clymenum L. kuivatatud kooritud ja purustatud idulehed, mis on kahvatukollase värvusega, 2 mm läbimõõduga lameda ketta kujulised ja mille veesisaldus on kuni 13 %. Toode on eriti suure valgusisaldusega ja selles on palju süsivesikuid. Toote „Fava Santorinis” füüsikaliste ja keemiliste omaduste tõttu on ubade keetmine lihtne (keetmise aeg on väga lühike); kõnealuste omaduste tõttu on keedetud oad või nendest valmistatud toidud ainulaadsete organoleptiliste omadustega, nimelt õhulise tekstuuri ja kergelt magusa maitsega.

3.3.   Tooraine:

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Toote „Fava Santorinis” iseloomulike omaduste kujunemisele avaldavad mõju sellised tootmise etapid nagu taime Lathyrus clymenum L. kasvatamine, seemnete valmimine (kuivatamine), seemnete koorimine ja pakendamine. Need etapid peavad toimuma määratletud piirkonnas, kuna seal on kõige sobivamad tingimused keskkonna, kultuuri kasvatamise ja kuivatamisprotsessi (Santorini pinnase kasutamine) osas. Just need näitajad on toote eripära allikaks ja nende muutmine võib toote „Fava Santorinis” omadusi kõige rohkem ohustada.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Et oleks tagatud kvaliteet ja lõpptoote päritolu tõhus kontroll, peab pakendamine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Vahetult pärast koorimist ja idulehtede eraldamist tuleb toode sobivalt ja kiiresti pakendada, et õrn lõpptoode ei niiskuks. Pakendamine väljaspool Santorini saart tooks kaasa vajaduse kasutada meretransporti, mille puhul võib toode tõenäoliselt niiskuda ja puutuda kokku parasiitide ja haigustega ning toote kvaliteet võib seega halveneda.

3.7.   Märgistuse erieeskirjad:

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Toote „Fava Santorinis” tootmise geograafiline piirkond hõlmab järgmisi Kreeka saari Santorini, Thirassia, Palea, Nea Kameni, Aspronisi, Christiana ja Askania, mis asuvad Küklaadide maakonnas (Egeuse mere lõunaosas).

Kõigile neile saartele on iseloomulik vulkaaniline pinnas ja väga eriline mikrokliima. Punktis 5.1 üksikasjalikult kirjeldatud piirkonna kliima on soe ja kuiv, päikesevalguse tase on väga kõrge, põhjast puhuvad tugevad tuuled (meltémi) ja aasta keskmine suhtelise niiskuse tase on 71.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

| a) | Kliima. Allpool on esitatud näitajad, mida loetakse eripärasteks kliimatingimusteks ja toote „Fava Santorinis” omaduste allikaks:






  1) | suhteline õhuniiskuse näitaja on kogu aasta vältel keskmiselt 71; |
| --- | --- | --- |

a)

Kliima. Allpool on esitatud näitajad, mida loetakse eripärasteks kliimatingimusteks ja toote „Fava Santorinis” omaduste allikaks:

1)

suhteline õhuniiskuse näitaja on kogu aasta vältel keskmiselt 71;

| 2) | aastane sademetehulk on 370 mm; |
| --- | --- |

2)

aastane sademetehulk on 370 mm;

| 3) | põhjatuuled puhuvad kogu aasta läbi; |
| --- | --- |

3)

põhjatuuled puhuvad kogu aasta läbi;

| 4) | aasta keskmine temperatuur on 17,5 °C; |
| --- | --- |

4)

aasta keskmine temperatuur on 17,5 °C;

| 5) | päikesevalgust esineb 202 päeval aastas; |
| --- | --- |

5)

päikesevalgust esineb 202 päeval aastas;

| 6) | öökülmi ei esine. |
| --- | --- |

6)

öökülmi ei esine.

| b) | Pinnas. Peaaeg kogu Santorini saart kattev vulkaaniline aluspind koosneb peamiselt tertsiaarajastu kivimitest, vulkaanilisest kivimist ja laavast. See pinnas on paksu kihina ning nõgusid ja madalaid nõlvu esineb selles vähe või peaaegu mitte. Üldiselt on saare pinnas peene struktuuriga ja ilma peamiste anorgaaniliste elementideta nagu kaalium ja lämmastik. Samas on pinnases ka erakordselt vähe orgaanilisi ühendeid. Lisaks sellele on veevarud ülimalt väiksed, sisuliselt olematud. |
| --- | --- |

b)

Pinnas. Peaaeg kogu Santorini saart kattev vulkaaniline aluspind koosneb peamiselt tertsiaarajastu kivimitest, vulkaanilisest kivimist ja laavast. See pinnas on paksu kihina ning nõgusid ja madalaid nõlvu esineb selles vähe või peaaegu mitte. Üldiselt on saare pinnas peene struktuuriga ja ilma peamiste anorgaaniliste elementideta nagu kaalium ja lämmastik. Samas on pinnases ka erakordselt vähe orgaanilisi ühendeid. Lisaks sellele on veevarud ülimalt väiksed, sisuliselt olematud.

5.2.   Toote eripära:

Toote „Fava Santorinis” peamine eripära seisneb selles, et selle saamiseks kasutatakse erilist taimeliiki, nimelt kaunviljaliste sugukonna liblikõieliste alamsugukonda kuuluvat taime Lathyrus clymenum L. Seda taime kasvatatakse üksnes määratletud piirkonnas ning ainuke kõnealuse kultuuri lõpptoode on „Fava Santorinis”.

Just muust erinev päritolu annab tootele erilised omadused, mille tõttu see erineb samalaadsetest toodetest. Toote põhiomadused on järgmised.

Füüsikalised omadused: toode „Fava Santorinis” koosneb seemnete idulehtede tükikestest, on kahvatukollase värvusega ning kujult ligikaudu 2 mm läbimõõduga lameda kettakese sarnane. Toote veesisaldus on 13 % ja olenevalt tootmisprotsessist jääb purustatud idulehtede hulk vahemikku 1–5 %.

Keemilised omadused: mullastiku- ja kliimatingimuste ning toote saamiseks kasutatava taime tõttu on „Fava Santorinis” erakordselt suure süsivesikute (63 %) ja valgusisaldusega (20 %).

Samuti tuleb rõhutada, et toote „Fava Santorinis” kasutamine muude toitude valmistamisel annab neile erilised organoleptilised omadused, mis eristavad asjaomast toitu muudest samalaadsetest ja mõjuvad hästi selle mainele. Kõige erilisemad omadused on järgmised:

õhuline teksuur: tuleneb idulehtede väikesest mõõdust ja ühtsusest, millele lisandub suur süsivesikute sisaldus;

toote säilimine: tuleneb sellest, et toode on väga kuiv, kuid samuti sellest, et toode on infektsioonivaba;

lühike keetmisaeg: kuna idulehed on väikesed ja ühtsed ning neis on palju süsivesikuid, on keetmiseks vaja vähe vett ja toode valmib kiiresti;

maitse: taime kudedes sisalduva suhkru tõttu on toote lõplik maitse kergelt magus, erinedes seega muudest samalaadsetest toodetest, mille maitse on pigem kergelt mõrkjas.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kõik toote „Fava Santorinis” eripärad, mis väljenduvad nii füüsikalistes ja keemilistes omadustes, kuid samas ka seda koostisosa sisaldavate toitude organoleptilistes omadustes, tulenevad keskkonnatingimuste, kohaliku oskusteabe ja ainulaadsete geneetiliste omaduste koosmõjust.

Kõik need eripärad on teada alates antiikajast, kuhu kaunviljaliste sugukonna liblikõieliste alamsugukonda kuuluva taime Lathyrus clymenum L. kasvatamine ulatub, ning see selgitab ka toote „Fava Santorinis” laialdast tuntust võrreldes muude samalaadsete toodetega.

| a) | Omadused. Nagu eespool juba osutatud, tulenevad toote „Fava Santorinis” eriomadused kolme teguri koosmõjust. Iga teguri mõju on alljärgnevalt lühidalt kirjeldatud. | Geneetiline materjal. Alates antiikajast on üksnes Santorini saarel ja seda ümbritsevatel saarekestel kasvatatud kaunviljaliste sugukonna liblikõieliste alamsugukonda kuuluvat taime Lathyrus clymenum L. toote „Fava Santorinis” saamiseks. Saartel levinud pinnase- ja ilmastikutingimuste tõttu on raske või isegi võimatu kasvatada siin muid liblikõieliste taimede liike. Viimased seemned, mis viljade peksmise kohas kogutakse, hoitakse eraldi ja kasutatakse külviks järgmisel aastal. Üksnes selle tavaga on seletatav asjaolu, et juba 3 500 aasta jooksul on siin pidevalt kasvatatud taime, mis kuulub liblikõieliste sugukonna kohalikku sorti ning üksnes seda taime kasutatakse kuulsa toote „Fava Santorinis” valmistamiseks.
  Toote „Fava Santorinis” füüsikalised omadused on tagatud üksnes taime Lathyrus clymenum L. kasutamisega ning seotud erilise fenotüübi ja selle taksonoomiliste omaduste, nagu idulehtede suurus ja värvus väljendumisega. Idulehtede eriline keemiline koostis on geneetiliselt kontrollitud kvaliteediomadus. |
| --- | --- | --- |

a)

Omadused. Nagu eespool juba osutatud, tulenevad toote „Fava Santorinis” eriomadused kolme teguri koosmõjust. Iga teguri mõju on alljärgnevalt lühidalt kirjeldatud.

Geneetiline materjal. Alates antiikajast on üksnes Santorini saarel ja seda ümbritsevatel saarekestel kasvatatud kaunviljaliste sugukonna liblikõieliste alamsugukonda kuuluvat taime Lathyrus clymenum L. toote „Fava Santorinis” saamiseks. Saartel levinud pinnase- ja ilmastikutingimuste tõttu on raske või isegi võimatu kasvatada siin muid liblikõieliste taimede liike. Viimased seemned, mis viljade peksmise kohas kogutakse, hoitakse eraldi ja kasutatakse külviks järgmisel aastal. Üksnes selle tavaga on seletatav asjaolu, et juba 3 500 aasta jooksul on siin pidevalt kasvatatud taime, mis kuulub liblikõieliste sugukonna kohalikku sorti ning üksnes seda taime kasutatakse kuulsa toote „Fava Santorinis” valmistamiseks.

Toote „Fava Santorinis” füüsikalised omadused on tagatud üksnes taime Lathyrus clymenum L. kasutamisega ning seotud erilise fenotüübi ja selle taksonoomiliste omaduste, nagu idulehtede suurus ja värvus väljendumisega. Idulehtede eriline keemiline koostis on geneetiliselt kontrollitud kvaliteediomadus.

| | Oskusteave. Kohalik oskusteave sisaldab niihästi taime Lathyrus clymenum L. kasvatamist kui ka selle seemnete töötlemist, mis peavad olema vähese veesisalduse ja purustatud idulehtede väikese osakaaluga.
  Külvi, saagikoristuse ja peksmise aeg oli määratud kindlaks kohalike viljelustavadega, mis aitasid taimel kohalikku keskkonda kohanduda, erioskus oli ka paljundamismaterjali valik järgmise aasta kultuuride saamiseks ning tänu sellele on kultuuri kasvatatud järjepidevalt.
  Ka valminud viljade käitlemine eeldas erilist oskusteavet. See hõlmab kahte olulist komponenti, mis olid seotud nii tootega „Fava Santorinis” kui selle kasvukeskkonnaga. Tegemist on Santorini pinnase kasutamisega ja ladude täitmisega toodete säilitamise ja ladustamise eesmärgil. Nii sai kaitsta vilju kahjurite rünnaku eest ja aidata kaasa soovitud kõvaduseastme saavutamisele, mis võimaldas järgmistes etappides nende töötlemist ilma purunemata. |
| --- | --- |

Oskusteave. Kohalik oskusteave sisaldab niihästi taime Lathyrus clymenum L. kasvatamist kui ka selle seemnete töötlemist, mis peavad olema vähese veesisalduse ja purustatud idulehtede väikese osakaaluga.

Külvi, saagikoristuse ja peksmise aeg oli määratud kindlaks kohalike viljelustavadega, mis aitasid taimel kohalikku keskkonda kohanduda, erioskus oli ka paljundamismaterjali valik järgmise aasta kultuuride saamiseks ning tänu sellele on kultuuri kasvatatud järjepidevalt.

Ka valminud viljade käitlemine eeldas erilist oskusteavet. See hõlmab kahte olulist komponenti, mis olid seotud nii tootega „Fava Santorinis” kui selle kasvukeskkonnaga. Tegemist on Santorini pinnase kasutamisega ja ladude täitmisega toodete säilitamise ja ladustamise eesmärgil. Nii sai kaitsta vilju kahjurite rünnaku eest ja aidata kaasa soovitud kõvaduseastme saavutamisele, mis võimaldas järgmistes etappides nende töötlemist ilma purunemata.

| | Keskkond. Keskkonnamõju on oluline tegur taime Lathyrus clymenum L. kasvatamisel ning kvantitatiivsete omaduste (idulehtede keemiline koostis) kujunemisel ja ainulaadsete tootmistegurite (Santorini pinnas) olemasolu puhul.
  Erilised keskkonnatingimused, mis on taime Lathyrus clymenum L. kasvatamisel aidanud kaasa valiku tegemisel ja kohandumisel, on tugevad tuuled, piiratud veevarud ja vaene pinnas. Lathyrus clymenum L. on ronitaim ja seega tugevatele tuultele vastupidav, peale selle võimaldab taime kuivusele kohandunud iseloom tal kasvada isegi peaaegu ilma veeta tingimustes, kuna taim suudab kinni püüda õhus olevat lämmastikku, suudab ta toime tulla ilma peamiste toitaineteta. Kõige selgem märk selle kultuuri kohandumisest Santorini saare keskkonnaga on asjaolu, et ta on suutnud üle elada vulkaanipurske.
  Kuna veevarud on väikesed, on ka taime suhkrusisaldus suur, mis võimaldab tal osmoosiprotsessi tulemusel vett paremini ära kasutada. |
| --- | --- |

Keskkond. Keskkonnamõju on oluline tegur taime Lathyrus clymenum L. kasvatamisel ning kvantitatiivsete omaduste (idulehtede keemiline koostis) kujunemisel ja ainulaadsete tootmistegurite (Santorini pinnas) olemasolu puhul.

Erilised keskkonnatingimused, mis on taime Lathyrus clymenum L. kasvatamisel aidanud kaasa valiku tegemisel ja kohandumisel, on tugevad tuuled, piiratud veevarud ja vaene pinnas. Lathyrus clymenum L. on ronitaim ja seega tugevatele tuultele vastupidav, peale selle võimaldab taime kuivusele kohandunud iseloom tal kasvada isegi peaaegu ilma veeta tingimustes, kuna taim suudab kinni püüda õhus olevat lämmastikku, suudab ta toime tulla ilma peamiste toitaineteta. Kõige selgem märk selle kultuuri kohandumisest Santorini saare keskkonnaga on asjaolu, et ta on suutnud üle elada vulkaanipurske.

Kuna veevarud on väikesed, on ka taime suhkrusisaldus suur, mis võimaldab tal osmoosiprotsessi tulemusel vett paremini ära kasutada.

| b) | Maine. Määratletud piirkonnas on täheldatud toote „Fava Santorinis” esinemist juba XVI sajandil eKr, vähemalt seda on näidanud hilisest vaseajast pärinevad arheoloogilised leiud, mis saadi Akrotiris toimunud väljakaevamistel läänepoolsest majast. Ladudes olevate saagijäänuste järgi tehti kindlaks, et tegemist on taime Lathyrus clymenum L. seemnetega.
  Peale selle esineb sõna fava kirjalikul kujul Aishylose poolt VI või V sajandil eKr kirjutatud, kuid tänaseks kadunud tragöödias, kus sellega tähistati vaeste inimeste toitu.
  Esimest korda esineb seos sõna fava ja sellenimelise tuntud roa vahel II sajandil pKr Dioskuridesel, kes kasutab sõna kui ladinakeelset vastet kreeka sõnale κουκιά (Vicia faba L.), mis on kõige levinum liblikõieliste sugukonda kuuluv taim kaunviljade saamiseks.
  VI sajandil pKr osutab Kirillus Scythopolisest väikesemõõdulise kaunviljalise πισαρίων kasutamisele, mis kannab Santorinil nimetust αρακάς ja mida kasutatakse fava tootmiseks, luues seega esimest korda kirjanduslikus tekstis seose vanade kreeklaste sõna αρακίσκο ja fava tootmise vahel.
  1850. aasta inventariraamatus on fava kui Santorini traditsiooniline toode saare toodangus neljandal kohal, aastal 1914 vaatleb Gennadios üksikasjalikumalt Santorini fava suurepärast kvaliteeti ja osutab, et selle tootmine põhineb taimel αρακάς. Sellele seosele on osutatud ka mitmetes XX sajandi allikates, kuid alles 1943. aastal on toodud esile seose kohaliku kultuuri ja taime Lathyrus clymenum L. vahel.
  XXI sajandil tehti kindlaks seos kohaliku traditsioonilise nimetuse αρακάς ja taime Lathyrus clymenum L. vahel. Käesoleva dokumendi koostamiseks viidi kõnealuse taime näidised Ateena põllumajandusülikooli süstemaatilise botaanika laborisse, kes kinnitas, et tegemist on taimega Lathyrus clymenum L..
  Seega on ilmne, et Santorini favat on selles piirkonnas kasvatatud järjepidevalt 3 600 aastat. |
| --- | --- |

b)

Maine. Määratletud piirkonnas on täheldatud toote „Fava Santorinis” esinemist juba XVI sajandil eKr, vähemalt seda on näidanud hilisest vaseajast pärinevad arheoloogilised leiud, mis saadi Akrotiris toimunud väljakaevamistel läänepoolsest majast. Ladudes olevate saagijäänuste järgi tehti kindlaks, et tegemist on taime Lathyrus clymenum L. seemnetega.

Peale selle esineb sõna fava kirjalikul kujul Aishylose poolt VI või V sajandil eKr kirjutatud, kuid tänaseks kadunud tragöödias, kus sellega tähistati vaeste inimeste toitu.

Esimest korda esineb seos sõna fava ja sellenimelise tuntud roa vahel II sajandil pKr Dioskuridesel, kes kasutab sõna kui ladinakeelset vastet kreeka sõnale κουκιά (Vicia faba L.), mis on kõige levinum liblikõieliste sugukonda kuuluv taim kaunviljade saamiseks.

VI sajandil pKr osutab Kirillus Scythopolisest väikesemõõdulise kaunviljalise πισαρίων kasutamisele, mis kannab Santorinil nimetust αρακάς ja mida kasutatakse fava tootmiseks, luues seega esimest korda kirjanduslikus tekstis seose vanade kreeklaste sõna αρακίσκο ja fava tootmise vahel.

1850. aasta inventariraamatus on fava kui Santorini traditsiooniline toode saare toodangus neljandal kohal, aastal 1914 vaatleb Gennadios üksikasjalikumalt Santorini fava suurepärast kvaliteeti ja osutab, et selle tootmine põhineb taimel αρακάς. Sellele seosele on osutatud ka mitmetes XX sajandi allikates, kuid alles 1943. aastal on toodud esile seose kohaliku kultuuri ja taime Lathyrus clymenum L. vahel.

XXI sajandil tehti kindlaks seos kohaliku traditsioonilise nimetuse αρακάς ja taime Lathyrus clymenum L. vahel. Käesoleva dokumendi koostamiseks viidi kõnealuse taime näidised Ateena põllumajandusülikooli süstemaatilise botaanika laborisse, kes kinnitas, et tegemist on taimega Lathyrus clymenum L..

Seega on ilmne, et Santorini favat on selles piirkonnas kasvatatud järjepidevalt 3 600 aastat.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

http://www.minagric.gr/greek/data/Fava%20Santorinis%20-%20specifications.pdf

---

| 11.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/8

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 34/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PRLEŠKA TÜNKA”

EÜ nr: SI-PGI-0005-0533-24.03.2006

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano |
| --- | --- |
| Aadress: | Dunajska 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Nimi:

Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

Aadress:

Dunajska 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel

+386 14789109

Faks

+386 14789055

E-post:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Taotleja:

| Nimi: | Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot |
| --- | --- |
| Aadress: | Križevci 11 |
| SI-9242 Križevci pri Ljutomeru |
| SLOVENIJA |

Nimi:

Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot

Aadress:

Križevci 11

SI-9242 Križevci pri Ljutomeru

SLOVENIJA

Tel

+386 25888144

Faks

—

E-post:

—

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Prleška tünka”

4.2.   Kirjeldus:

Prleška tünka koosneb lihast ja hakitud pekist. Lihatükid (sea jalad, seljatükk, sirloin või kael) on soolatud, kuiva kuumusega töödeldud, ja suitsutatud. Hakitud peki (hakitud peekon) valmistamiseks seljapekki kuumtöödeldakse, hakitakse ja maitsestatakse. Liha ja pekki laagerdatakse anumas koos vähemalt 30 päeva.

Prleška tünka sisaldab alati nii liha kui ka pekki. Liha on alati soolatud kuumtöödeldud lihale omase ühtlase heleroosa värvusega ja selles ei ole halli, tumedat või muid värvuse muutusi. Pekk on kreemjasvalge värvuse ja määrdeks sobiva konsistentsiga, sisaldab riisiterasuurusi tükke ja on ainuomase maitsega.

Lihal on täidlane soolatud ja suitsutatud liha maitse, see on parajalt soolane, harmoonilise ja rõhutatud maitseainete buketiga. Peki maitse peab olema ainuomane.

4.3.   Geograafiline piirkond:

Prleška tünkat toodetakse Prlekija geograafilises piirkonnas, mis hõlmab Ljutomeri, Razkrižje, Križevci, Veržej, Sveti Jurij, Radenci, Gornja Radgona ja Ormoži omavalitsusi.

4.4.   Päritolutõend:

Kõik tootjad peavad asuma nimetatud geograafilises piirkonnas.

Igal tootjal peavad olema andmed, mis tõendavad Prleška tünka spetsifikatsiooninõuete täitmist. Tootjal peavad olema andmed tarnitud toormaterjali, tootmisprotsessi, laagerdumisaja kestuse, mikrobioloogiliste ja organoleptiliste analüüside ning toodetud ja müüdud Prleška tünka koguste kohta. Ühing Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot (Prlekija toitude edendamise ja kaitse ühing) kontrollib tootjate asukohta ning nende andmeid, mis sisaldavad tõendeid asjaomaste eeskirjade ja spetsifikatsioonide järgimise kohta. Ühing peab ka tootjate nimekirja. Kogu tootmisprotsess toormaterjali kasutamisest lõpptooteni on tänu rangele kontrollile iga tootja puhul jälgitav. Tootjaid kontrollib ka Euroopa standardile EN 45011 vastav sõltumatu kontrolliasutus.

4.5.   Tootmismeetod:

Prleška tünka koosneb lihast ja pekist.

Liha (sea jalad, seljatükk, sirloin või kael) ilma kontide, naha ja nahaaluse rasvata soolatakse nii, et soola pannakse 2,4–2,8 % toore liha massist (NaNO2 lubatud kontsentratsiooniga 0,5–0,6 %). Lisada võib ka kuni 0,5 % suhkrut. Soolvee lihasse süstimine on keelatud. Liha valmistamisel on lubatud kasutada veel järgmisi maitseaineid: pipar, küüslauk, köömned ja loorber. Temperatuur soolamisel peab olema 0–8 °C. Ühtlaselt soolatud liha töödeldakse kuiva kuumusega ja suitsutatakse.

Pekk saadakse järgmiselt: kõva seljapekki kuumtöödeldakse, seejärel tehakse sellest 6–8 mm diameetriga hakkliha ja soolatakse keedusoolaga (2–2,4 % soola liha massist) ja maitsestatakse vajadusel pipra ja küüslauguga.

Prleška tünka valmistamiseks, asetatakse töödeldud liha ja pekk vaheldumisi kihtidena anumasse, mida nimetatakse tünkaks. Kõige alumine kiht on pekk, millele järgneb kiht liha ja siis jälle kiht pekki jne. Pealmine kiht on alati pekikiht. Lihatükid asetatakse anumasse nii, et need üksteisega kokku ei puutuks. Liha ja pekki laagerdatakse anumas koos vähemalt 30 päeva.

Prleška tünkat hoitakse suletud anumates või kottides temperatuuril kuni 12 °C.

Valmispakendatud Prleška tünka kaal ei ole kindlaks määratud, kuid liha ja peki vahekord peab jääma vahemikku 60:40 kuni 70:30.

Valmispakendatud Prleška tünka sisaldab eespool nimetatud vahekorras liha ja pekki, mis on enne pakkimist laagerdamisanumast võetud. Selleks et säilitada Prleška tünka eriline kvaliteet ja organoleptilised omadused ning tagada eelkõige lõpptoote mikrobioloogiline puhtus, on oluline, et Prleška tünkat pakendataks vahetult pärast laagerdamist kindlaks määratud geograafilises piirkonnas. Toote võib pakkida vaakum- või gaaspakendisse.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Prleška tünka kaitse toetub Prleška tünka tootmiseks kasutatavale spetsiaalsele traditsioonilisele tehnoloogiale, mis annab tootele selle ainuomased organoleptilised omadused.

Prlekija on alati olnud tuntud seakasvatuspiirkond. Põllumehed hakkasid tünkat tootma peamiselt selleks, et säilitada liha kogu aasta vältel. Nii hakkasid nad panema liha hakitud peki peale, mille nad olid eelnevalt osaliselt sulatanud, soolanud ja jahutanud (verb „tünkati” tähendab kihtide kaupa ladumist). Suurt puidust anumat, kus nad liha rasva sees hoidsid, nimetasid nad tünkaks. Seda nimetust kasutatakse tänapäevani.

1487. aastast pärit andmed näitavad, et tünka oli tuntud mitmetes selle piirkonna kirikuvaldustes ja linnades.

Vanade üleskirjutuste järgi oli Prlekija 18. sajandi lõpus tuntud hakitud peki, peekoni, suitsutatud sealiha ja spetsiaalsete puitanumate – tünkade – poolest, milles seda spetsialiteeti juba sel ajal hoiti.

Niisiis muutus Prleška tünka valmistamine mitmete põlvkondade jooksul traditsiooniliseks liha aasta läbi säilitamise meetodiks.

Mitmed uurimused on näidanud, et Prleška tünka spetsiaalne valmistamistehnoloogia ja nimetus on säilinud just punktis 4.3 nimetatud geograafilises piirkonnas. Kuigi tootmistehnoloogia on nüüd kaasaegsem, peetakse siiski kinni algupärasest valmistamismeetodist.

Prleška tünka head mainet toetavad ka mitmed võistlustel saadud tunnistused ja auhinnad. Ka tänapäeval on Prlekija piirkonna traditsiooniline toit käär musta leiba pekivõide, tünka liha viilu ja hapukurgiga.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Aadress: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Nimi:

Bureau Veritas, d.o.o.

Aadress:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel

+386 14757670

Faks

+386 14747602

E-post:

info@bureauveritas.si

4.8.   Märgistus:

Prleška tünka tootjad, kes täidavad spetsifikaadi tingimusi, mida kinnitab neile antud tunnistus, peavad märkima oma tootele tootenimetuse „Prleška tünka”, puitanumat (tünka) kujutava ühise sümboli, riikliku kvaliteedimärki ja vastava ühenduse sümboli.

Lisaks kohaldatavates eeskirjades nõutud teabele, peab tooteinfos olema täpsustatud, millist liha on kasutatud (jalad, seljatükk, sirloin, kael) ning liha ja peki vahekord. Seljatükki ja sirloini võib tähistada sõnaga šnita ning kaelaliha sõnaga šijak. Liha ja peki vahekord peab alati olema märgitud nii, et selle kogusumma on 100.

Image

---

| 11.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/11

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 34/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SCHROBENHAUSENER SPARGEL”/„SPARGEL AUS DEM SCHROBENHAUSENER LAND”/„SPARGEL AUS DEM ANBAUGEBIET SCHROBENHAUSEN”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0678-20.02.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Schrobenhausener Spargel”/„Spargel aus dem Schrobenhausener Land”/„Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik (määruse (EÜ) nr 1898/2006 II lisa alusel)

| Klass 1.6 | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul. |
| --- | --- |

Klass 1.6

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul.

3.2.   Toote kirjeldus, mida tähistab punktis 1 esitatud nimetus:

Toode „Schrobenhausener Spargel”/„Spargel aus dem Schrobenhausener Land”/„Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen” (edaspidi toode „Schrobenhausener Spargel”) on sparglipüsiku (Asparagus officinalis) söödavad võrsed, mida pakutakse müügiks kas kooritult või koorimata. Toodet „Schrobenhausener Spargel” toodetakse keskkonda säästes hea põllumajandustava eeskirjade kohaselt.

Toote „Schrobenhausener Spargel” valgete sparglite (värvus võib varieeruda valgest violetseni) pikkus tohib olla kuni 22 cm ja roheliste sparglite pikkus kuni 27 cm.

Toode „Schrobenhausener Spargel” valmistatakse ette UNECE-standardi FFV04 (spargel) kohaselt.

Tootele „Schrobenhausener Spargel” on iseloomulik jõuline, kergelt pähkline sparglilõhn.

Päevas paar korda lõikamine ning spargli koristusjärgne hoolikas ja tootekohane käsitlemine tagavad turustusteekonna valikust hoolimata tootja jaoks värske toote „Schrobenhausener Spargel”.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Toodet „Schrobenhausener Spargel” võib kasvatada üksnes määratletud geograafilise piirkonna haritavatel pindadel.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Kvaliteedi tagamiseks tuleb lõigatud spargel koristusjärgselt kiiresti jahutada. Varred lõigatakse asjatundlikult pikkuse järgi ning sorteeritakse. Järgnevalt ladustatakse need suure õhuniiskusega ja 1–2 °C temperatuuriga ruumis. Tootja ei tohi jahutusahelat katkestada.

Igal pakendil peab olema ühesugune sisu, st iga pakend tohib sisaldada vaid Schrobenhauseneri piirkonna (vt punkt 4) ühesuguse kvaliteedi, värvirühma ja suurusega sparglit. Lisaks sellele peab pakendi sisu nähtav osa esindama kogu pakendi sisu.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Müügiks lubatud toode „Schrobenhausener Spargel” on lisaks tähistatud veel järgneva graafilise kujutisega:

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Baieri liidumaal kasvatatakse toote „Schrobenhausener Spargel” toorainet Neuburg-Schrobenhauseni, Aichach-Friedbergi ja Pfaffenhofen an der Ilmi maakonna järgmistes haldusüksustes: Aichach, Aresing, Berg im Gau, Brunnen, Gachenbach, Geisenfeld, Gerolsbach, Hohenwart, Inchenhofen, Karlskron, Kühbach, Langenmosen, Pfaffenhofen an der Ilm, Pörnbach, Pöttmes, Reichertshofen, Rohrbach, Schrobenhausen ja Waidhofen.

5.   Seos piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Schrobenhauseni linna nimi on lahutamatult seotud selle kuulsaima toote – Schrobenhauseni spargliga. Sellest annab tunnistust Schrobenhauseni linna siluetiga toote logo aastakümnetepikkune kasutamine.

Schrobenhauseni sparglikasvatusega seotud seni vanim dokument on pärit 1851. aastast (12. juuli 1851. aasta nädalalehe artikkel).

Juba 1856. aastal saadeti krahv von Sandizelli valdustest spargleid aadlike köögi tarbeks. 1913. aastal rajas Groß-Geraust pärit Christian Schad kogu ümbruskonna ühe esimese sparglipõllu.

Sparglikasvatuse piirkonnas on kõnealuse kultuuri jaoks soodsad kasvutingimused. Ülekaalus on tuiskliiva sisaldavad mullad ja kerged tertsiaarsed mullad, mis tavapäraselt sisaldavad ka muda ja savi. Need mullad soojenevad kevadel kiiresti, neid on kerge harida ning selles saab spargel jõudsalt ning püstiselt areneda.

Mullad on suure õhuläbilaskvusega, kerged, liivased ja sügavad. Toote „Schrobenhausener Spargel” tooraine kasvatus on piiratud järgmiste mullaliikidega:

| | liiv (L); |
| --- | --- |

liiv (L);

| | kergelt savisegune liiv (KSL); |
| --- | --- |

kergelt savisegune liiv (KSL);

| | saviliiv (SL); |
| --- | --- |

saviliiv (SL);

| | tugevalt savisegune liiv (TSL). |
| --- | --- |

tugevalt savisegune liiv (TSL).

Schrobenhauseni sparglikasvatuspiirkond asub ligikaudu 400 m kõrgusel merepinnast. Aasta keskmine temperatuur on 7,5 °C; aasta keskmine sademete hulk on 827 mm (viimase 25 aasta keskmine sademete hulk), kusjuures juunist augustini sajab keskmiselt 280 mm.

5.2.   Toote eripära:

Toote „Schrobenhausener Spargel” kvaliteet põhineb kirjeldatud klimaatilistel tingimustel ning määratletud geograafilise piirkonnas esinevatel mullaliikidel.

Müncheni tehnikaülikooli korraldatud tarbijaküsitluse alusel tõestatud ning tootmistingimustest (taime eriti kiire kasvamise tulemusel tekib spargli hõrkus ning iseloomulik jõuline, kergelt pähkline maitse) tingitud laialdane tuntus tagavad kõnealuse põllumajandussaaduse hea maine ja erilise lugupidamise ka väljaspool tootmispiirkonda. Lisaks toote „Schrobenhausener Spargel” juba nimetatud erilisele maitsele on tarbijate jaoks olulise tähtsusega ka spargli värskus ja päritolu.

Lõuna-Baieri sparglitootjate ühing (Spargelerzeugerverband Südbayern e.V.) soovitab selliseid sorte, mis vastavad eriti hästi spetsifikaadi kohastele agronoomilistele (põldkatsed) ja sensoorsete katsete põhjal kehtestatud maitsenõuetele. Kõnealused sordid on loetletud ühingu veebilehel www.spargel.de/anbau, mida igal aastal ajakohastatakse.

Nii on toode „Schrobenhausener Spargel” lisatud ka Baieri piirkonnale iseloomulike eritoodete andmebaasi, mis rõhutab veelgi kõnealuse toote erilisust ja ainulaadsust.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Toote „Schrobenhausener Spargel” erilised omadused on tingitud nii piirkonna ilmastikutingimustest ja muldadest kui ka Schrobenhauseni tootmispiirkonna sparglikasvatuse pikaajalisest traditsioonist ning sparglit kasvatavate põllumajandustootjate põlvest põlve edasi antud oskusteabest. Tänu kergetele, liivastele muldadele ja igapäevasele saagikoristusele iseloomustavad toodet „Schrobenhausener Spargel” eriti õrnad võrsed.

Maine

Schrobenhauseni piirkonna sparglikasvatuse elavnemisest annavad tunnistust artiklid 1914. aasta ajalehes „Schrobenhausener Wochenblatt” ja 1920-ndate aastate kuulutused. 1933. aastal levis kuuldus toote „Schrobenhausener Spargel” heast mainest ka Münchenisse. 1950-ndatel aastatel kasvatati kõnealust väärisköögivilja paljudes väiksemates põllumajandusettevõtetes. 1970-ndate aastate keskpaigas ja 1980-ndate aastate lõpus oli Schrobenhauseni sparglikasvatuspiirkonna suurim tõusuperiood.

Ligikaudu 900 ha (sh noortaimede kasvualad) viljeldav sparglikasvatus on Schrobenhauseni piirkonna üks olulisemaid majandusharusid.

Määratletud geograafilises piirkonnas elavad tootjad annavad oma sparglikasvatuse kogemusi edasi põlvest põlve juba rohkem kui 90 aastat. Kõnealused teadmised ja kogemused tagavad eduka turustamise aluseks oleva parima kvaliteedi.

Sparglihooaeg on piirkonna nn viies aastaaeg, mis meelitab kohale paljusid ühepäevakülalisi ning turiste nii lähedalt kui kaugelt. Piirkonna sparglikasvatuskohti läbivate ratta- ja matkateedega ekskursiooniatlas on samuti spargliteemale pühendatud.

Sparglihooajal on spargel nii kodu- kui restoraniköökides kulinaarses keskpunktis. Spargliajaks Schrobenhausenisse saabuvat ligikaudu 40 000 kodumaist ja muud külalist üllatatakse üha uute ideederohkete retseptidega. Nädala- ja spargliturgudel saadakse sellel ajal sparglitoodete müügist suurim osa käibest.

Lisaks sellele külastatakse just sel ajal kõige rohkem Schrobenhausenis asuvat Euroopa sparglimuuseumi. Sellega soodustakse spargli seost Schrobenhauseni piirkonnaga ning meelitatakse kohale ligikaudu 10 000 külastajat kogu maailmast.

Alates 1975. aastast kroonitakse igal aastal Schrobenhauseni sparglikuninganna. Kuninganna osaleb arvukatel ringhäälingu, ajakirjanduse ja televisiooni korraldatud üritustel ning tutvustab toote „Schrobenhausener Spargel” head nime ka väljaspool piirkonda.

Toote heast mainest, mis põhineb kõnealuses piirkonnas toodetud toote kvaliteedil, annavad tunnistust ka Müncheni tehnikaülikooli uurimused ning turu- ja hinnateavituskeskuse (ZMP = Zentrale Markt- und Preisberichtstelle) omistatud auhinnad.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Väljaanne Markenblatt, 11.2.2005, 6. köide, 7. osa, lk 1770.

(http://www.publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=8)

---

11.2.2010

| 11.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/s3

---

TEADE

11. veebruaril 2010 ilmub Euroopa Liidu Teatajas C 34 A„Ühtne põllukultuuride sordileht – 28. tervikväljaande 1. lisa”.

Euroopa Liidu Teataja tellijad saavad nimetatud numbri tasuta vastavalt oma Euroopa Liidu Teataja tellimuse eksemplaride arvule ja keeleversioonile. Tellijatel palutakse lisatud tellimisblankett korrektselt täita, märkides ka tellimuse registreerimisnumbri (kood, mis on igal sildil vasakul ja algab O/...), ja saata lisatud aadressil. Seda Euroopa Liidu Teatajat on võimalik saada tasuta ühe aasta jooksul alates selle väljaandmise kuupäevast.

Teised saavad seda Euroopa Liidu Teatajat tellida tasu eest igast meie müügikontorist (vt http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).

Nimetatud Euroopa Liidu Teatajat – nagu kõiki Euroopa Liidu Teatajaid (L, C, CA, CE) – saab tasuta sirvida Internetis aadressil http://eur-lex.europa.eu

Image

---