# Az Európai Unió C 34/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.034.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 34 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. február 11. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.034.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 34

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. február 11.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 034/01 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2010/C 034/02 | Munkaszüneti napok 2010-ben: EGT-/EFTA-államok és EGT-intézmények | 2 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 034/01

Euro-átváltási árfolyamok

1

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2010/C 034/02

Munkaszüneti napok 2010-ben: EGT-/EFTA-államok és EGT-intézmények

2

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 034/03 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 3 |
| 2010/C 034/04 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 8 |
| 2010/C 034/05 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 11 |

V   Vélemények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2010/C 034/03

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

3

2010/C 034/04

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

8

2010/C 034/05

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

11

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 034/06 | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2010/C 034/06

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 11.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. február 10.

2010/C 34/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3740 |
| JPY | Japán yen | 123,01 |
| DKK | Dán korona | 7,4449 |
| GBP | Angol font | 0,87980 |
| SEK | Svéd korona | 10,0335 |
| CHF | Svájci frank | 1,4658 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,1110 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,108 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 271,55 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7091 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0663 |
| RON | Román lej | 4,1180 |
| TRY | Török líra | 2,0791 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5700 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4667 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,6766 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9827 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9483 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 591,64 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,5998 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,3847 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3230 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 871,34 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7149 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 63,800 |
| RUB | Orosz rubel | 41,5800 |
| THB | Thaiföldi baht | 45,576 |
| BRL | Brazil real | 2,5411 |
| MXN | Mexikói peso | 17,9438 |
| INR | Indiai rúpia | 63,8840 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3740

JPY

Japán yen

123,01

DKK

Dán korona

7,4449

GBP

Angol font

0,87980

SEK

Svéd korona

10,0335

CHF

Svájci frank

1,4658

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,1110

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,108

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

271,55

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7091

PLN

Lengyel zloty

4,0663

RON

Román lej

4,1180

TRY

Török líra

2,0791

AUD

Ausztrál dollár

1,5700

CAD

Kanadai dollár

1,4667

HKD

Hongkongi dollár

10,6766

NZD

Új-zélandi dollár

1,9827

SGD

Szingapúri dollár

1,9483

KRW

Dél-Koreai won

1 591,64

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,5998

CNY

Kínai renminbi

9,3847

HRK

Horvát kuna

7,3230

IDR

Indonéz rúpia

12 871,34

MYR

Maláj ringgit

4,7149

PHP

Fülöp-szigeteki peso

63,800

RUB

Orosz rubel

41,5800

THB

Thaiföldi baht

45,576

BRL

Brazil real

2,5411

MXN

Mexikói peso

17,9438

INR

Indiai rúpia

63,8840

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 11.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/2

---

Munkaszüneti napok 2010-ben: EGT-/EFTA-államok és EGT-intézmények

2010/C 34/02

| 2010 | Izland | Liechtenstein | Norvégia | EFTA Felügyeleti Hatóság | EFTA-Bíróság |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| január 1. | X | X | X | X | X |
| január 2. | | X | | | |
| január 6. | | X | | | |
| február 2. | | X | | | |
| március 19. | | X | | | |
| április 1. | X | | X | | |
| április 2. | X | X | X | X | |
| április 5. | X | X | X | X | X |
| április 22. | X | | | | |
| május 1. | X | X | X | X | X |
| május 13. | X | X | X | X | X |
| május 14. | | | | X | |
| május 17. | | | X | | |
| május 24. | X | X | X | X | X |
| június 3. | | X | | | |
| június 17. | X | | | | |
| június 23. | | | | | X |
| augusztus 2. | X | | | | |
| szeptember 8. | | X | | | |
| november 1. | | X | | X | X |
| december 8. | | X | | | |
| december 25. | X | X | X | X | X |
| december 26. | X | X | X | X | X |
| december 31. | | X | | | |

2010

Izland

Liechtenstein

Norvégia

EFTA Felügyeleti Hatóság

EFTA-Bíróság

január 1.

X

X

X

X

X

január 2.

X

január 6.

X

február 2.

X

március 19.

X

április 1.

X

X

április 2.

X

X

X

X

április 5.

X

X

X

X

X

április 22.

X

május 1.

X

X

X

X

X

május 13.

X

X

X

X

X

május 14.

X

május 17.

X

május 24.

X

X

X

X

X

június 3.

X

június 17.

X

június 23.

X

augusztus 2.

X

szeptember 8.

X

november 1.

X

X

X

december 8.

X

december 25.

X

X

X

X

X

december 26.

X

X

X

X

X

december 31.

X

---

V Vélemények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 11.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/3

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 34/03

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ” (FAVA SANTORINIS)

EK-sz: EL-PDO-0005-0520-09.01.2006.

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés:

„Φάβα Σαντορίνης” (Fava Santorinis)

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Görögország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

| 1.6. osztály: | Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva |
| --- | --- |

1.6. osztály:

Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A pillangósok (Fabaceae) családjába tartozó Lathyrus clymenum L. szárított, hántolt és tört sziklevelei sárgás színűek, lapított korong alakúak, átmérőjük kb. 2 mm, nedvességtartalmuk max. 13 %. Összetételükre a kiemelkedően magas fehérjeszázalék és a fokozott szénhidráttartalom jellemző. Fizikai és kémiai tulajdonságainak köszönhetően a „fava Santorinis” igen gyorsan fő (rövid elkészítési idejű), és a belőle készült, ugyancsak „fava Santorinis” néven ismert étel, valamint a többi étel, amelynek alkotóeleme, e tulajdonságok révén olyan kiváló érzékszervi jellemzőkkel rendelkezik, mint amilyen a laza állag és az édeskés ízhatás.

3.3.   Nyersanyagok:

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A „fava Santorinis” sajátos termékjellemzőinek kialakulását befolyásoló termesztési szakaszok a Lathyrus clymenum L. („arakas”) művelése, magtermésének érlelése (szárítása) és hántolása, valamint a csomagolás. E szakaszok műveleteit a meghatározott földrajzi területen kell végezni, mivel a termék sajátos jellege a környezeti és művelési paraméterek, valamint a szárítási folyamat (a szantorinföld használata) differenciáltságán alapul, és ebben rejlik a „fava Santorinis” minőségi jellemzői torzulásának veszélye is.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A csomagolási folyamatot a minőségbiztosítás és a végtermék eredetének hatékony ellenőrzése érdekében a meghatározott földrajzi területen belül kell végezni. Közvetlenül a magok hántolása és felezése után, a lehető legrövidebb idő alatt kell sort keríteni a feldolgozott termék megfelelő módon történő csomagolására, hogy a nedvességfelvétel a kényes végtermékben ne okozzon kárt. Santorini szigetén kívüli csomagolás esetén elkerülhetetlen az ömlesztve történő tengeri szállítás, amely jelentősen megnöveli a nedvességfelvétel és a betakarítás utáni, kórokozókkal és betegségekkel való fertőződés kockázatát, ami a termék minőségének romlásához vezethet.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A „fava Santorinis” termesztési területe a Görög Köztársaság dél-égei régiójában található Kyklades megye következő szigeteit foglalja magában: Thira (Santorini), Thirasia, Palea és Nea Kameni, Aspro (Aspronisi), Christiani és Askania.

E szigetek közös jellemzője a vulkanikus talaj és a rendkívül sajátos mikroklíma. Az 5.1.a. pontban részletezett éghajlat jellemzően meleg-száraz, magas a napsütéses napok száma, erős északi szelek („meltemi”) fújnak és a relatív páratartalom éves átlagértéke 71.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

| a) | Éghajlat: az alább ismertetett éghajlati adatok tekinthetők a „fava Santorinis” minőségét meghatározó sajátos klimatikus tényezőknek:






  1. | a levegő relatív páratartalma, amelynek éves átlagértéke 71, |
| --- | --- | --- |

a)

Éghajlat: az alább ismertetett éghajlati adatok tekinthetők a „fava Santorinis” minőségét meghatározó sajátos klimatikus tényezőknek:

1.

a levegő relatív páratartalma, amelynek éves átlagértéke 71,

| 2. | a csapadék, amelynek éves mennyisége eléri a 370 mm-t, |
| --- | --- |

2.

a csapadék, amelynek éves mennyisége eléri a 370 mm-t,

| 3. | az egész évben uralkodó északi széljárás, |
| --- | --- |

3.

az egész évben uralkodó északi széljárás,

| 4. | a 17,5 °C éves átlaghőmérséklet, |
| --- | --- |

4.

a 17,5 °C éves átlaghőmérséklet,

| 5. | a napsütéses napok száma eléri az évi 202-t, |
| --- | --- |

5.

a napsütéses napok száma eléri az évi 202-t,

| 6. | és a fagy gyakorlatilag ismeretlen. |
| --- | --- |

6.

és a fagy gyakorlatilag ismeretlen.

| b) | Talaj: a Santorini csaknem egész területén előforduló vulkanikus talaj anyakőzete tercier szantorinföld-lerakódásokból, tajtékkőből és lávakőből áll. A talajtakaró vastag, felszínét helyenként szakadékos erózió tagolja, felszíne enyhén lejtős. Összességében a talaj szerkezete finom, de az alapvető ásványi anyagok közül a kálium és a nitrogén hiánya jellemzi, és szerves anyagokban is rendkívül szegény. Emellett a talaj vízkészlete is minimális. |
| --- | --- |

b)

Talaj: a Santorini csaknem egész területén előforduló vulkanikus talaj anyakőzete tercier szantorinföld-lerakódásokból, tajtékkőből és lávakőből áll. A talajtakaró vastag, felszínét helyenként szakadékos erózió tagolja, felszíne enyhén lejtős. Összességében a talaj szerkezete finom, de az alapvető ásványi anyagok közül a kálium és a nitrogén hiánya jellemzi, és szerves anyagokban is rendkívül szegény. Emellett a talaj vízkészlete is minimális.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „fava Santorinis” alapvető jellegzetességét a termesztéséhez használt növény – a pillangósok (Fabaceae) családjába tartozó Lathyrus clymenum L. – fajbeli egyedisége adja meg. Ezt a növényt kizárólag a meghatározott földrajzi területen termesztik, egyes-egyedül „fava Santorinis” előállítása céljából.

A termék egyedi származásának köszönheti azokat egyedi minőségi jellemzőket, amelyek megkülönböztetik más hasonló termékektől, s amelyek közül a legfontosabbak az alábbiak:

Fizikai jellemzők: a „fava Santorinis” a magok szikleveleinek darabjaiból áll, sárgás színű, lapított korong alakú, kb. 2 mm átmérőjű, nedvességtartalma max. 13 %, a tört sziklevelek aránya az előállítási eljárástól függően 1–5 %.

Kémiai jellemzők: az éghajlati és talajviszonyok, valamint a fajtasajátosságok folytán a „fava Santorinis” magas százalékban tartalmaz szénhidrátot (63 %) és fehérjét (20 %).

Megjegyzendő, hogy a „fava Santorinis” a belőle készített ételeknek olyan érzékszervi jellemzőket kölcsönöz, amelyek megkülönböztetik más hasonló élelmiszerektől, és hozzájárulnak a „fava Santorinis” sajátos hírnevéhez. Ezek közül a legjellegzetesebbek az alábbiak:

Laza állag: a sziklevelek kis és egyenletes méretével, valamint a magas szénhidráttartalommal magyarázható.

A termék jó eltarthatósága: a „fava Santorinis” magjainak rendkívül csekély nedvességtartalmával és fertőtlenítésükkel magyarázható.

Jó főzhetőség: a sziklevelek kis és egyenletes méretének, valamint a magas szénhidráttartalomnak köszönhetően a főzési idő rövid, vízigénye minimális.

Íz: a növényi szövetekben található cukornak köszönhetően a termék végső, édeskés ízhatása, szemben más hasonló, de jellemzően kesernyés termékekkel.

5.3.   A földrajzi terület és a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A „fava Santorinis” fizikai és kémiai jellemzőiben és a belőle készült ételek érzékszervi jellemzőiben megnyilvánuló sajátosságok összessége a környezet, a helyben kialakult emberi szakértelem és az egyedülálló genetikai források jellegzetességei között kialakult kölcsönhatás eredménye.

E sajátosságok összességét már az ókorban is felismerték – eddig nyúlik vissza a pillangósok (Fabaceae) családjába tartozó Lathyrus clymenum L. termesztése –, és a „fava Santorinis” ennek köszönheti sajátos hírnevét más hasonló termékekhez képest.

| a) | Minőség: amint arról már feljebb szó esett, a „fava Santorinis” sajátos minőségi jellemzőinek kialakulása három tényező kölcsönhatására vezethető vissza. Ezek szerepének tömör ismertetése a következő: | Génállomány: azt a növényfajt, amelyből a „fava Santorinis” származik (a pillangósok – Fabaceae – családjába tartozó Lathyrus clymenum L.), kizárólag Santorinin és a környező kis szigeteken termesztik. Ennek oka, hogy a helyi éghajlati és talajviszonyok miatt a lednek nemzetségbe tartozó semmilyen más hüvelyes („fava”) termesztése nem gazdaságos, illetve lehetséges. A szérűből utoljára betakarított termést félreteszik azért, hogy ezt használják fel a következő évi vetésnél. Megállapítható, hogy kizárólag ennek a gyakorlatnak köszönhetően 3 500 éven keresztül fennmaradt ennek a növénynek a művelése, amely olyan, egyedi, helyben termesztett fajtája a pillangósvirágúaknak, amelyet kizárólag a híres „fava Santorinis” előállítására használnak.
  A Lathyrus clymenum L. fajnak köszönhetők a „fava Santorinis” sajátos fizikai jellemzői, amelyek olyan fontos taxonómiai bélyegek fenotípusos megnyilvánulására vonatkoznak, mint a sziklevelek mérete és színe. Genetikai minőségi jellemző a sziklevelek sajátos kémiai összetétele is. |
| --- | --- | --- |

a)

Minőség: amint arról már feljebb szó esett, a „fava Santorinis” sajátos minőségi jellemzőinek kialakulása három tényező kölcsönhatására vezethető vissza. Ezek szerepének tömör ismertetése a következő:

Génállomány: azt a növényfajt, amelyből a „fava Santorinis” származik (a pillangósok – Fabaceae – családjába tartozó Lathyrus clymenum L.), kizárólag Santorinin és a környező kis szigeteken termesztik. Ennek oka, hogy a helyi éghajlati és talajviszonyok miatt a lednek nemzetségbe tartozó semmilyen más hüvelyes („fava”) termesztése nem gazdaságos, illetve lehetséges. A szérűből utoljára betakarított termést félreteszik azért, hogy ezt használják fel a következő évi vetésnél. Megállapítható, hogy kizárólag ennek a gyakorlatnak köszönhetően 3 500 éven keresztül fennmaradt ennek a növénynek a művelése, amely olyan, egyedi, helyben termesztett fajtája a pillangósvirágúaknak, amelyet kizárólag a híres „fava Santorinis” előállítására használnak.

A Lathyrus clymenum L. fajnak köszönhetők a „fava Santorinis” sajátos fizikai jellemzői, amelyek olyan fontos taxonómiai bélyegek fenotípusos megnyilvánulására vonatkoznak, mint a sziklevelek mérete és színe. Genetikai minőségi jellemző a sziklevelek sajátos kémiai összetétele is.

| | Emberi szakértelem: a helyben birtokolt szakértelem kiterjed mind a Lathyrus clymenum L. kizárólagos művelésére, mind pedig a magtermés feldolgozására, amelynek köszönhetően alacsony marad a nedvességtartalom, és csekély a tört sziklevelek aránya.
  A művelésnek a helyi környezethez való alkalmazkodását szolgáló termesztési eljárás egyfelől a vetés, betakarítás és cséplés idejének megválasztása, másfelől a termesztés folyamatosságát szolgáló sajátos művelési gyakorlat, amellyel a rákövetkező évi szaporítóanyagot kiválasztják.
  Különleges emberi szakértelem alakult ki a termés érlelésére. Ennek két sarkalatos fontosságú eleme, amelyek kapcsolatot teremtenek a „fava Santorinis” és a szigeti környezet között, a következő: a szantorinföld és a tufába vájt tárolók használata a termés tartósításához, illetve tárolásához. Ez az eljárás megvédi a termést a rovarkároktól, és elősegíti a szükséges keménység elérését, amelynek köszönhetően az a további feldolgozás során nem válik törmelékessé. |
| --- | --- |

Emberi szakértelem: a helyben birtokolt szakértelem kiterjed mind a Lathyrus clymenum L. kizárólagos művelésére, mind pedig a magtermés feldolgozására, amelynek köszönhetően alacsony marad a nedvességtartalom, és csekély a tört sziklevelek aránya.

A művelésnek a helyi környezethez való alkalmazkodását szolgáló termesztési eljárás egyfelől a vetés, betakarítás és cséplés idejének megválasztása, másfelől a termesztés folyamatosságát szolgáló sajátos művelési gyakorlat, amellyel a rákövetkező évi szaporítóanyagot kiválasztják.

Különleges emberi szakértelem alakult ki a termés érlelésére. Ennek két sarkalatos fontosságú eleme, amelyek kapcsolatot teremtenek a „fava Santorinis” és a szigeti környezet között, a következő: a szantorinföld és a tufába vájt tárolók használata a termés tartósításához, illetve tárolásához. Ez az eljárás megvédi a termést a rovarkároktól, és elősegíti a szükséges keménység elérését, amelynek köszönhetően az a további feldolgozás során nem válik törmelékessé.

| | Környezet: a Lathyrus clymenum L. termesztésében a környezet hatása olyan minőségi jellemzőkben mutatkozik meg, mint amilyen a sziklevelek mennyiségi kémiai összetétele és olyan egyedülálló termesztési tényezők, mint a szantorinföld.
  A Lathyrus clymenum L. kiválasztásában és termesztési adaptációjában szerepet játszó sajátosabb környezeti feltételek az erős széljárás, a minimális nedvességtartalmú és tápanyagban szegény talaj. A növényt kúszó növekedési formája megóvta az erős szelektől, szárazságtűrése pedig lehetővé teszi fennmaradását a szinte sivatagi körülmények között, miközben a légköri nitrogénmegkötő képességének köszönhetően képes úrrá lenni az alapvető tápanyagok hiányán is. E növényi kultúrának a santorini környezethez való alkalmazkodását mi sem mutatja jobban, mint az, hogy túlélte a vulkánkitörést.
  Végezetül megjegyzendő, hogy a vízkészlet rendelkezésre állásának csekély szintjével magyarázható a magas cukortartalom, amelynek köszönhetően a növény ozmotikus úton képes növelni a vízfelvételt. |
| --- | --- |

Környezet: a Lathyrus clymenum L. termesztésében a környezet hatása olyan minőségi jellemzőkben mutatkozik meg, mint amilyen a sziklevelek mennyiségi kémiai összetétele és olyan egyedülálló termesztési tényezők, mint a szantorinföld.

A Lathyrus clymenum L. kiválasztásában és termesztési adaptációjában szerepet játszó sajátosabb környezeti feltételek az erős széljárás, a minimális nedvességtartalmú és tápanyagban szegény talaj. A növényt kúszó növekedési formája megóvta az erős szelektől, szárazságtűrése pedig lehetővé teszi fennmaradását a szinte sivatagi körülmények között, miközben a légköri nitrogénmegkötő képességének köszönhetően képes úrrá lenni az alapvető tápanyagok hiányán is. E növényi kultúrának a santorini környezethez való alkalmazkodását mi sem mutatja jobban, mint az, hogy túlélte a vulkánkitörést.

Végezetül megjegyzendő, hogy a vízkészlet rendelkezésre állásának csekély szintjével magyarázható a magas cukortartalom, amelynek köszönhetően a növény ozmotikus úton képes növelni a vízfelvételt.

| b) | Hírnév: a meghatározott földrajzi területen a „fava Santorinis” jelenléte a Kr. e. 16. századtól ismert az Akrotiriben a Nyugati Ház ásatása során előkerült, késő-bronzkori leletek tanúsága szerint, mivel a Lathyrus clymenum L. ott előkerült magjairól megállapították, hogy azok a betakarított termés elraktározott maradványai.
  Megjegyzendő, hogy a „fava” szó írott forrásban először a Kr. e. 6–5. század fordulóján, Aiszkhülosz egyik elveszett tragédiájának töredékében maradt fenn, ahol igénytelen ételt jelent.
  A „fava” szó és az ismert étel közötti első ismert kapcsolatot a Kr. utáni 2. században élt Dioszkoridésznél találjuk, aki megemlíti, hogy a latinok „faba” néven ismerik az elkészítéséhez legáltalánosabban használt hüvelyest, a lóbabot (Vicia faba L.).
  A Kr. u. 6. században Kürillosz említi, hogy „pisarion”-t, azaz apró szemű csicseriborsót („arakas”) használtak a „fava” készítéséhez, s így irodalmi szövegben először ő utal az ókori görög „arakiskosa” (apró szemű csicseriborsó) és a „fava” néven ismert étel közötti kapcsolatra.
  A „fava” mint Santorini egyik hagyományos terméke a negyedik művelési ágként szerepel egy Kr. u. 1850-ben készült adatösszeírásban, Gennadiosz pedig 1914-ben külön is említi kiváló minőségét, és a „fava Santorinis” termeléséhez használt növényt „arakas”-ként (csicseriborsó) azonosítja. E kapcsolatra számtalan 20. századi forrásban találunk utalást, de csak Karl Rechingernek sikerül 1943-ban a helyi kultúrát a Lathyrus clymenum L. néven ismert növénnyel azonosítania.
  A hagyományos helyi elnevezés – az „arakas” – laboratóriumi azonosítása a Lathyrus clymenum L.-vel a 21. század eredménye: e dokumentáció összeállítása során mintákat küldtek az e néven ismert növényből az Athéni Agrártudományi Egyetem növényrendszertani laboratóriumába, ahol megállapították, hogy a növény a Lathyrus clymenum L.-vel azonos.
  A fentiekből nyilvánvaló, hogy a „fava Santorinis”-t több mint 3 600 éve folyamatosan termesztik e területen. |
| --- | --- |

b)

Hírnév: a meghatározott földrajzi területen a „fava Santorinis” jelenléte a Kr. e. 16. századtól ismert az Akrotiriben a Nyugati Ház ásatása során előkerült, késő-bronzkori leletek tanúsága szerint, mivel a Lathyrus clymenum L. ott előkerült magjairól megállapították, hogy azok a betakarított termés elraktározott maradványai.

Megjegyzendő, hogy a „fava” szó írott forrásban először a Kr. e. 6–5. század fordulóján, Aiszkhülosz egyik elveszett tragédiájának töredékében maradt fenn, ahol igénytelen ételt jelent.

A „fava” szó és az ismert étel közötti első ismert kapcsolatot a Kr. utáni 2. században élt Dioszkoridésznél találjuk, aki megemlíti, hogy a latinok „faba” néven ismerik az elkészítéséhez legáltalánosabban használt hüvelyest, a lóbabot (Vicia faba L.).

A Kr. u. 6. században Kürillosz említi, hogy „pisarion”-t, azaz apró szemű csicseriborsót („arakas”) használtak a „fava” készítéséhez, s így irodalmi szövegben először ő utal az ókori görög „arakiskosa” (apró szemű csicseriborsó) és a „fava” néven ismert étel közötti kapcsolatra.

A „fava” mint Santorini egyik hagyományos terméke a negyedik művelési ágként szerepel egy Kr. u. 1850-ben készült adatösszeírásban, Gennadiosz pedig 1914-ben külön is említi kiváló minőségét, és a „fava Santorinis” termeléséhez használt növényt „arakas”-ként (csicseriborsó) azonosítja. E kapcsolatra számtalan 20. századi forrásban találunk utalást, de csak Karl Rechingernek sikerül 1943-ban a helyi kultúrát a Lathyrus clymenum L. néven ismert növénnyel azonosítania.

A hagyományos helyi elnevezés – az „arakas” – laboratóriumi azonosítása a Lathyrus clymenum L.-vel a 21. század eredménye: e dokumentáció összeállítása során mintákat küldtek az e néven ismert növényből az Athéni Agrártudományi Egyetem növényrendszertani laboratóriumába, ahol megállapították, hogy a növény a Lathyrus clymenum L.-vel azonos.

A fentiekből nyilvánvaló, hogy a „fava Santorinis”-t több mint 3 600 éve folyamatosan termesztik e területen.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

http://www.minagric.gr/greek/data/Fava%20Santorinis%20-%20specifications.pdf

---

| 11.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/8

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 34/04

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„PRLEŠKA TÜNKA”

EK-sz.: SI-PGI-0005-0533-24.03.2006

OEM ( ) OFJ ( X )

Ezen összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Szlovén Köztársaság Mezőgazdasági, Erdészeti és Élelmiszeripari Minisztériuma |
| --- | --- |
| Cím: | Dunajska 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Név:

Szlovén Köztársaság Mezőgazdasági, Erdészeti és Élelmiszeripari Minisztériuma

Cím:

Dunajska 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14789109

Fax

+386 14789055

E-mail:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Csoportosulás:

| Név: | Prlekijai Finomságokat Népszerűsítő és Védő Egyesület |
| --- | --- |
| Cím: | Križevci 11 |
| SI- 9242 Križevci pri Ljutomeru |
| SLOVENIJA |

Név:

Prlekijai Finomságokat Népszerűsítő és Védő Egyesület

Cím:

Križevci 11

SI- 9242 Križevci pri Ljutomeru

SLOVENIJA

Tel.

+386 25888144

Fax

—

E-mail:

—

Összetétel:

termelők/feldolgozók ( X ) egyéb ( )

3.   A termék típusa:

| Osztály 1.2. | Hentesáru (főtt, sózott, füstölt) |
| --- | --- |

Osztály 1.2.

Hentesáru (főtt, sózott, füstölt)

4.   Termékleírás:

(követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Elnevezés:

„Prleška tünka”

4.2.   Leírás:

A „Prleška tünka” húsból és vágott zsírból készül. A húsdarabokat (sertés comb, karaj, vesepecsenye vagy nyakpecsenye) besózzák, szárazon hőkezelik és megfüstölik. A vágott zsír (darált szalonna) kemény hátszalonna hőkezelésével, darálásával és fűszerezésével készül. A húst és a vágott zsírt edényben legalább 30 napon át érlelik.

A „Prleška tünká”-t mindig hússal és vágott zsírral kínálják. A hús a sóban pácolt, hőkezelt húsokra jellemző egyenletesen világos rózsaszín színű, szürke, sötét és egyéb színárnyalatok nélkül. A vágott zsír tejszín-fehér színű, kenhető és megfelelő állagú, rizs nagyságú darabokkal, jellegzetes ízű.

A hús íxe érett, sóban pácolt, füstölt hús ízű, megfelelően sós és harmonikusan fűszerezett. A vágott zsír íze jellegzetes.

4.3.   Földrajzi terület:

A „Prleška tünká”-t Prlekija földrajzi területen készítik Ljutomer, Razkrižje, Križevci, Veržej, Sveti Jurij, Radenci, Gornja Radgona és Ormož járások területén.

4.4.   A származás igazolása:

Az összes termelőnek a földrajzi területen belül kell termelnie.

Minden termelőnek nyilvántartást kell vezetnie, amellyel bizonyítja, hogy betartja a „Prleška tünka” termékleírásában előírt követelményeket. A termelőknek nyilvántartást kell vezetniük a beszerzett nyersanyagokról, az előállítás folyamatáról, az érlelés idejéről, mikrobiológiai és érzékszervi elemzésekről, valamint a „Prleška tünka” előállított és értékesített mennyiségéről. A Prlekijai Finomságokat Népszerűsítő és Védő Egyesület ellenőrzi a termelés helyét, a termelő azon nyilvántartásait, amelyek bizonyítják, hogy a termelő betartja az előírásokat és tiszteletben tartja a termékleírásban foglaltakat. Az egyesület továbbá nyilvántartást vezet a termelőkről. A szigorú ellenőrzés miatt minden termelőnél követhető a teljes termelési folyamat, a nyersanyag felhasználástól a végtermékig. A termelőket független ellenőrző szerv is ellenőrzi, amely megfelel az EN 45011 európai szabványnak.

4.5.   Az előállítás módja:

A „Prleška tünka” húsból és vágott zsírból készül.

A csont, szalonna és bőr nélküli sertés combot, karajt, vese- vagy nyakpecsenyét 2,4–2,8 % friss hústömegre eső sóval bepácolják (a NaNO2 engedélyezett koncentrációja 0,5–0,6 %). 0,5 % cukor hozzáadása engedélyezett. A páclé húsba injekciózása tilos. A hús előkészítéséhez engedélyezett a bors, fokhagyma, kömény és babérlevél hozzáadása. A pácolást 0 és 80 °C hőmérsékleten kell elvégezni. Az egyenletesen bepácolt húst szárazon hőkezelik és füstölik.

A vágott zsír kemény hátszalonna hőkezelésével készül, majd 6–8 mm átmérőjű darabokra darálják és 2–2,4 % konyhasóval sózzák, feketeborssal és fokhagymával fűszerezik.

A „Prleška tünká”-ba szánt húst és vágott zsírt felváltva rétegelve a „tünká”-nak nevezett edénybe helyezik. Az edény legalsó rétege a vágott zsír, majd egy húsréteg, újabb vágott zsírréteg és így tovább. A legfelső réteg mindig vágott zsír. A hússzeletek a vágott zsírba helyezés során nem érhetnek össze. A hús és a vágott zsír az edényben legalább 30 napig érlelődik.

A „Prleška tünká”-t zárt edényben illetve tasakokban tárolják maximum 12 °C hőmérsékleten.

A csomagolt „Prleška tünka” tömege tetszőleges, azonban az előrecsomagolt „Prleška tünka” hús és vágott zsír előírt aránya 60:40–70:30.

A „Prleška tünka” előrecsomagolt egységei előírt arányban tartalmaznak vágott zsírt és húst, amelyet csomagolás előtt az érlelő edényből vesznek ki. A „Prleška tünka” jellegzetes minőségének és érzékszervi tulajdonságainak, különösen a végtermék mikrobiológiai megfelelőségének megőrzése érdekében a terméket közvetlenül az érlelési folyamat végén a meghatározott földrajzi területen be kell csomagolni. Vákuumban vagy megváltoztatott nyomás alatt csomagolható.

4.6.   Kapcsolat:

A „Prleška tünka” védelme olyan sajátos hagyományos termelési technológián alapul, amely a terméknek különleges érzékszervi tulajdonságokat biztosít.

Prlekija már a régmúltban is sertéstenyésztéséről volt ismert. A gazdák a „tünká”-t elsősorban azért készítették, hogy a húst egész éven át tárolhassák. A húst darált szalonnába rakták (tunkolták), amelyet előtte részben kiolvasztottak, majd megsóztak és lehűtöttek. A nagy faedényt, amelyben a húst „pácolták”, „tünkának” nevezték, ez a megnevezés máig fennmaradt.

1487 évi feljegyzések arról árulkodnak, hogy a „tünká”-t a földrajzi területen számos egyházi birtokon és várban ismerték.

Fennmaradt egy 18. század végi feljegyzés is, amely arról szól, hogy Prlekijában ismerték a vágott zsírt, szalonnát, szárított sertéshúst és a különleges faedényeket, a „tünkák”-at, amelyek már akkor ezen ételkülönlegesség tárolására szolgáltak.

A „Prleška tünka” készítése generációkon át a húskonzerválás általános módjává vált egész évben.

Különböző kutatások kimutatatták, hogy a különleges termelési technológia és a „Prleška tünka” megnevezés éppen a 4.3. pontban feltüntetett földrajzi területen őrződött meg, ahol ma a termelés az eredeti hagyomány megőrzésével korszerűbb módon történik.

A „Prleška tünka” mai hírnevét ma is számos diploma és érem igazolja, amelyeket a „Prleška tünka” kapott különböző minősítéseken. Prlekija területén a barna kenyér „tünká”-ból kivett vágott zsírral, hússzelettel, savanyú uborkával ma is hagyományos ételnek számít.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Cím: | Linhartova 49a |
| 1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Név:

Bureau Veritas, d.o.o.

Cím:

Linhartova 49a

1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14757670

Fax

+386 14747602

E-mail:

info@bureauveritas.si

4.8.   Címkézés:

A „Prleška tünka” azon termelőinek, akik teljesítik a termékleírás feltételeit, és erről bizonyítvánnyal rendelkeznek, saját termékeiket „Prleška tünka” névvel és a faedény („tünka”) egységes jelével, a nemzeti minőségszimbólummal és a közösség megfelelő szimbólumával kell megjelölniük.

A termék deklarációjának az érvényes törvények szerint előírt adatokon túl tartalmaznia kell a húsdarab nevét (comb, karaj, vesepecsenye, nyakpecsenye), valamint a vágott zsír arányát. „Šnitának” nevezhető a karaj és a vesepecsenye, „šijaknak” pedig a nyakpecsenye. A hús és a vágott zsír arányát mindig úgy kell jelölni, hogy a részek összege 100 legyen.

Image

---

| 11.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/11

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 34/05

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„SCHROBENHAUSENER SPARGEL”/„SPARGEL AUS DEM SCHROBENHAUSENER LAND”/„SPARGEL AUS DEM ANBAUGEBIET SCHROBENHAUSEN”

EK-sz: DE-PGI-0005-0678-20.02.2008

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

„Schrobenhausener Spargel”/„Spargel aus dem Schrobenhausener Land”/„Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Németország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa (az 1898/2006/EK rendelet II. melléklete szerint):

| 1.6. osztály – | Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva |
| --- | --- |

1.6. osztály –

Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A „Schrobenhausener Spargel”, „Spargel aus dem Schrobenhausener Land”, „Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen” – a továbbiakban „Schrobenhausener Spargel” (schrobenhauseni spárga) – a spárga (Asparagus officinalis) szárának ehető hajtása, amelyet hámozottan vagy hámozatlanul árusítanak. A „Schrobenhausener Spargel”-t környezetkímélő módon, a megfelelő szakmai gyakorlat szabályai szerint termesztik.

A „Schrobenhausener Spargel” a halványított spárga esetében, beleértve a fehér és lilás színárnyalatokat is, nem haladhatja meg a 22 cm-es, a zöldspárga esetében pedig a 27 cm-es hosszúságot.

A „Schrobenhausener Spargel”-t a friss gyümölcsre és zöldségre vonatkozó 04 számú ENSZ-EGB előírás (FFV-04 [Asparagus] UNECE) szerint készítik elő.

A „Schrobenhausener Spargel” ízét a spárga jellegzetesen erőteljes, enyhén diószerű aromája jellemzi.

Napi egyszeri, legfeljebb kétszeri szedés és a spárga leszedését követő gondos és a terméknek megfelelő kezelés biztosítja, hogy a fogyasztókhoz az értékesítési útvonal megválasztásától függetlenül friss „Schrobenhausener Spargel” kerüljön.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

„Schrobenhausener Spargel” kizárólag behatárolt, meghatározott területeken termeszthető.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A minőség megőrzése érdekében a leszedett spárgát a szedést követően hirtelen le kell hűteni. A sípokat szakszerűen megfelelő hosszúságúra vágják és osztályozzák. Ezt követően a spárgát 1–2 °C fokos hőmérsékleten, magas páratartalom mellett kell tárolni. A hűtési lánc a termelőnél nem szakadhat meg.

A csomagolási egységek tartalmának egyenletesnek kell lennie, vagyis minden egyes egység csak a schrobenhauseni régióból származó (lásd a 4. pontot), azonos minőségű, színárnyalat-csoportba tartozó és méretű spárgát tartalmazhat. A csomagolási egység látható részének ezen felül jellemzően képviselnie kell a teljes tartalmat.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Az értékesítésben a „Schrobenhausener Spargel”-t az alábbi grafikával is jelölni kell:

Image

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A bajorországi termőterület, ahol a „Schrobenhausener Spargel”-t termesztik, a Neuburg-Schrobenhausen, Aichach-Friedberg és Pfaffenhofen an der Ilm járásokban található Aichach, Aresing, Berg im Gau, Brunnen, Gachenbach, Geisenfeld, Gerolsbach, Hohenwart, Inchenhofen, Karlskron, Kühbach, Langenmosen, Pfaffenhofen an der Ilm, Pörnbach, Pöttmes, Reichertshofen, Rohrbach, Schrobenhausen és Waidhofen községeket foglalja magába.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

Schrobenhausen város nevéhez elválaszthatatlanul kapcsolódik leghíresebb terméke, a „Schrobenhausener Spargel”. Ezt bizonyítja az is, hogy évtizedek óta használatos a Schrobenhausen város látképének sziluettjét ábrázoló logó.

Az eddigi legrégebbi, a schrobenhauseni spárgatermesztésre utaló dokumentum 1851-ből származik (a Wochenblatt 1851. július 12-i cikke).

Már 1856-ban is szállított Graf von Sandizell spárgát Münchenbe a főúri konyhákra. Majd 1913-ban a Groß-Gerauból származó Christian Schad telepítette az első nagy kiterjedésű szabadföldi termelőterületet.

A termőterületen kedvezőek voltak a feltételek a spárgatermesztéshez. Itt többnyire futóhomokos talajok találhatók, amelyeket helyenként könnyű, harmadkori talaj vált fel, jellegzetes iszap- és agyagtartalommal. Ezek a talajok tavasszal gyorsan felmelegszenek, könnyen művelhetők és a spárgaszár számára gyors, egyenes növekedést tesznek lehetővé.

Ezeknek a könnyű, homokos, mélyrétegű talajoknak nagyon jó a légáteresztő képességük. A „Schrobenhausener Spargel” termesztése különösen a következő talajfajtákra korlátozódik:

| | homok (S) |
| --- | --- |

homok (S)

| | enyhén agyagos homok (Sl) |
| --- | --- |

enyhén agyagos homok (Sl)

| | agyagos homok (lS) |
| --- | --- |

agyagos homok (lS)

| | erősen agyagos homok (SL) |
| --- | --- |

erősen agyagos homok (SL)

A schrobenhauseni termőterület kb. 400 méteres tengerszint feletti magasságban fekszik. Az éves átlaghőmérséklet 7,5 °C, évente átlagosan 827 mm csapadék hullik (az elmúlt 25 év csapadékmenynyisége), miközben a június és augusztus közötti időszakban átlagosan 280 mm eső esik.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „Schrobenhausener Spargel” minőségét a bemutatott éghajlati viszonyok, valamint az adott területen előforduló talajfajták határozzák meg.

E mezőgazdasági termék jó hírnevét és különleges, a termőterület határain túl is meglévő elismertségét a Müncheni Műszaki Egyetem által végzett fogyasztói felméréssel is igazolt nagyfokú ismertsége és a termelési feltételek (a spárga zsengesége és jellegzetesen erőteljes, enyhén diószerű íze a különösen gyors növekedés eredménye) alapozzák meg. A fogyasztók szemszögéből nézve ennek alapjául – a „Schrobenhausener Spargel” már említett különleges ízén felül – az olyan jellemzők szolgálnak, mint a frissesség és az eredet.

A Spargelerzeugerverband Südbayern e.V. (dél-bajorországi spárgatermelők szövetsége) azokat a fajtákat ajánlja, amelyek az agronómiai (szabadföldi kísérletek) és ízbeli követelményeket érzékszervi vizsgálat alapján a specifikáció vonatkozásában kimagaslóan teljesítik. A szövetség ezeket a fajtákat www.spargel.de/anbau című honlapján sorolja fel, és az adatokat évente frissíti.

Így a „Schrobenhausener Spargel” a régióra jellemző bajor specialitások adatbankjába is bekerült, ami alátámasztja a termék különlegességét és egyediségét.

5.3.   A földrajzi terület és a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője (OEM esetén), vagy a termék meghatározott minősége, hírneve vagy egyéb tulajdonsága (OFJ esetén) közötti okozati kapcsolat:

A „Schrobenhausener Spargel” különleges tulajdonságait nemcsak a régió éghajlatának és speciális talajának köszönheti, hanem a spárgatermesztés hosszú hagyományainak a schrobenhauseni termőterületen, valamint a spárgaföldeket művelő gazdák generációk óta felhalmozódott szaktudásának is. A könnyű, homokos talajnak és a napi szedésnek köszönhetően a „Schrobenhausener Spargel”-t különösen zsenge spárgasípok jellemzik.

Hírnév

A Schrobenhausener Wochenblatt 1914-es szerkesztőségi cikkei, illetve a 20-as évekből származó hirdetések is tanúsítják a spárga növekvő népszerűségét a schrobenhauseni régióban. 1933-ban egészen Münchenig jutott a „Schrobenhausener Spargel” jó híre. Az 50-es években sok kis gazdaságban termesztették ezt a nemes zöldségfélét. A 70-es évek közepén és a 80-as évek végén a schrobenhauseni spárgatermő terület történetének legnagyobb fellendülését élte meg.

A spárgatermesztés, amelyet ma (az új telepítéseket is beleértve) kb. 900 hektárnyi területen művelnek, időközben Schrobenhausen régió egyik legjelentősebb gazdasági tényezőjévé vált.

A földrajzi területen honos termelők több mint 90 éve adják tovább spárgatermesztési tudásukat és tapasztalataikat a következő generációnak. Ez a tudás és tapasztalat gondoskodik a legjobb minőségről, ez képezi a sikeres értékesítés alapját.

A régióban a spárgaszezont az „ötödik évszak”-nak tartják, közelről és távolról sok kirándulót és turistát vonz ide. A régió spárga-kerékpártúra és spárga-gyalogtúra útvonalait is tartalmazó útikalauz foglalkozik a spárga témájával.

Ebben az időszakban a családi konyha és a vendéglátás egyaránt a spárgát állítja a kulináris érdeklődés középpontjába. A helybelieket és az évente a spárgaszezon alkalmából Schrobenhausenbe özönlő kb. 40 000 látogatót egyre kreatívabb receptekkel lepik meg. A heti- és spárgapiacok ilyenkor forgalmuk nagy részét spárgatermékek értékesítésével érik el.

Nagy látogatottságnak örvend a schrobenhauseni Európai Spárgamúzeum is. A múzeum erősíti a spárga és a schrobenhauseni régió összekapcsolódását és évente kb. 10 000 látogatót vonz a világ minden tájáról.

1975 óta minden évben megkoronázzák Schrobenhausen spárgakirálynőjét. A spárgakirálynő számos alkalommal szerepel a rádióadásokban, a sajtóban és a televízióban, és messze a régión túl is hirdeti a „Schrobenhausener Spargel” jó hírét.

A spárga hírnevét a Müncheni Műszaki Egyetem tanulmányai, valamint a ZMP (központi piaci és ármegfigyelő intézet) árakra vonatkozó adatai is alátámasztják, amelynek alapja az itt termelt termék minősége.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Markenblatt 6. sz. 2005.2.11., 7. rész, 1770. o.

(http://www.publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=8)

---

11.2.2010

| 11.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 34/s3

---

KÖZLEMÉNY

A „Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzéke – első kiegészítés a 28. teljes kiadáshoz”2010. február 11-én az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 34. A számában jelenik meg.

A Hivatalos Lap előfizetői ingyenesen megkapják az előfizetésük darabszámának/nyelvének (nyelveinek) megfelelő példány(oka)t. Kérjük, hogy az alábbi megrendelőlapot értelemszerűen kitöltve és nyilvántartási számával ellátva (kódszám, amely a címke bal oldalán található, és O/...-val kezdődik) küldje vissza címünkre. A Hivatalos Lapnak e száma a megjelenést követő egy évig ingyen beszerezhető.

Nem előfizetők ezt a Hivatalos Lapot költségtérítés ellenében forgalmazó partnereinktől (lásd http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm) szerezhetik be.

A Hivatalos Lapnak ez a száma – mint valamennyi Hivatalos Lap (L, C, CA, CE) – ingyen elérhető a http://eur-lex.europa.eu internetcímen.

Image

---