# Euroopan unionin L 228/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.228.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 228 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta1. syyskuu 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.228.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 228

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta1. syyskuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 791/2009, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 792/2009, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, yhteisen markkinajärjestelyn, suorien tukien järjestelmän, maataloustuotteiden menekinedistämisen ja syrjäisimpiin alueisiin ja Egeanmeren pieniin saariin sovellettavien järjestelyjen täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen ja asiakirjojen tiedoksiantamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 793/2009, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 595/2004 muuttamisesta | 7 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 794/2009, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 12 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 795/2009, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, vilja-alalla 1 päivästä syyskuuta 2009 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta | 14 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2009/115/EY, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta metomyylin sisällyttämiseksi siihen tehoaineena (
  1
  ) | 17 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 791/2009, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 792/2009, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, yhteisen markkinajärjestelyn, suorien tukien järjestelmän, maataloustuotteiden menekinedistämisen ja syrjäisimpiin alueisiin ja Egeanmeren pieniin saariin sovellettavien järjestelyjen täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen ja asiakirjojen tiedoksiantamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

3

*

Komission asetus (EY) N:o 793/2009, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 595/2004 muuttamisesta

7

Komission asetus (EY) N:o 794/2009, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

12

Komission asetus (EY) N:o 795/2009, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, vilja-alalla 1 päivästä syyskuuta 2009 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

14

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2009/115/EY, annettu 31 päivänä elokuuta 2009, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta metomyylin sisällyttämiseksi siihen tehoaineena (
  1
  )

1

17

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/626/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 25 päivänä helmikuuta 2009, tukijärjestelmästä C 2/08 (ex N 572/07) Irlannin suunnitteleman meriliikenteen alan tonnistoverojärjestelmän muuttamiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 688)

   (
  1
  ) | 20 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | | Euroopan keskuspankki |
| | | 2009/627/EY |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2009, julkisyhteisöjen rahoitustilastoista (uudelleenlaadittu) (EKP/2009/20) | 25 |
| | | SOPIMUKSET |
| | | Neuvosto |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen välisen, kilpailunvastaista toimintaa koskevasta yhteistyöstä tehdyn sopimuksen voimaantulosta | 46 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/626/EY

*

Komission päätös, tehty 25 päivänä helmikuuta 2009, tukijärjestelmästä C 2/08 (ex N 572/07) Irlannin suunnitteleman meriliikenteen alan tonnistoverojärjestelmän muuttamiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 688)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 688)

1

20

SUUNTAVIIVAT

Euroopan keskuspankki

2009/627/EY

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2009, julkisyhteisöjen rahoitustilastoista (uudelleenlaadittu) (EKP/2009/20)

(EKP/2009/20)

25

SOPIMUKSET

Neuvosto

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen välisen, kilpailunvastaista toimintaa koskevasta yhteistyöstä tehdyn sopimuksen voimaantulosta

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 1.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 791/2009,

annettu 31 päivänä elokuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 40,3 |
| XS | 37,6 |
| ZZ | 39,0 |
| 0707 00 05 | MK | 33,2 |
| TR | 96,4 |
| ZZ | 64,8 |
| 0709 90 70 | TR | 106,5 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 50 10 | AR | 104,8 |
| BR | 122,7 |
| UY | 119,3 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 113,8 |
| 0806 10 10 | EG | 155,8 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 131,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,0 |
| BR | 61,1 |
| CL | 80,6 |
| CN | 67,1 |
| NZ | 83,9 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 81,7 |
| 0808 20 50 | AR | 145,7 |
| TR | 122,4 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 119,0 |
| 0809 30 | TR | 133,9 |
| ZZ | 133,9 |
| 0809 40 05 | IL | 93,9 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

40,3

XS

37,6

ZZ

39,0

0707 00 05

MK

33,2

TR

96,4

ZZ

64,8

0709 90 70

TR

106,5

ZZ

106,5

0805 50 10

AR

104,8

BR

122,7

UY

119,3

ZA

108,5

ZZ

113,8

0806 10 10

EG

155,8

TR

106,4

ZZ

131,1

0808 10 80

AR

114,0

BR

61,1

CL

80,6

CN

67,1

NZ

83,9

ZA

83,3

ZZ

81,7

0808 20 50

AR

145,7

TR

122,4

ZA

88,8

ZZ

119,0

0809 30

TR

133,9

ZZ

133,9

0809 40 05

IL

93,9

ZZ

93,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 1.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 792/2009,

annettu 31 päivänä elokuuta 2009,

yhteisen markkinajärjestelyn, suorien tukien järjestelmän, maataloustuotteiden menekinedistämisen ja syrjäisimpiin alueisiin ja Egeanmeren pieniin saariin sovellettavien järjestelyjen täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen ja asiakirjojen tiedoksiantamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä 30 päivänä tammikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 (1) ja erityisesti sen 25 artiklan,

ottaa huomioon Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 muuttamisesta 18 päivänä syyskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1405/2006 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (3) ja erityisesti sen 192 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

ottaa huomioon maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa 17 päivänä joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 (4) ja erityisesti sen 15 artiklan,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta 19 päivänä tammikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (5) ja erityisesti sen 142 artiklan q alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio ja jäsenvaltiot, etenkin yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamisesta vastaavat toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, käyttävät yhä laajemmin uutta tieto- ja viestintätekniikkaa, joten yhä suurempi osuus komission ja jäsenvaltioiden asiakirjoista on sähköisessä tai digitoidussa muodossa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ja jäsenvaltiot, etenkin yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamisesta vastaavat toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, käyttävät yhä laajemmin uutta tieto- ja viestintätekniikkaa, joten yhä suurempi osuus komission ja jäsenvaltioiden asiakirjoista on sähköisessä tai digitoidussa muodossa.

| (2) | Komissio keskittyy parhaillaan sellaisten tietokonejärjestelmien kehittämiseen, joilla se pystyy hallinnoimaan asiakirjoja ja menettelyjä sähköisesti omissa sisäisissä menettelyissään sekä tehdessään yhteistyötä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamiseen osallistuvien viranomaisten kanssa. Samaan aikaan jäsenvaltiot ovat kehittäneet kansallisella tasolla tietokonejärjestelmiä täyttääkseen yhteisen maatalouspolitiikan yhteisen hallinnoinnin asettamat vaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Komissio keskittyy parhaillaan sellaisten tietokonejärjestelmien kehittämiseen, joilla se pystyy hallinnoimaan asiakirjoja ja menettelyjä sähköisesti omissa sisäisissä menettelyissään sekä tehdessään yhteistyötä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamiseen osallistuvien viranomaisten kanssa. Samaan aikaan jäsenvaltiot ovat kehittäneet kansallisella tasolla tietokonejärjestelmiä täyttääkseen yhteisen maatalouspolitiikan yhteisen hallinnoinnin asettamat vaatimukset.

| (3) | Kun otetaan huomioon edellä esitetyt näkökohdat ja tarve varmistaa, että kaikki yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamiseen osallistuvat tahot hallinnoivat kyseistä politiikkaa yhdenmukaisella tavalla, olisi annettava säännökset sellaisiin tietojärjestelmiin sovellettavista yhteisistä säännöistä, joita käytetään jäsenvaltioiden tai niiden yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti nimeämien viranomaisten tai elinten toimittaessa komissiolle tietoja ja asiakirjoja. |
| --- | --- |

(3)

Kun otetaan huomioon edellä esitetyt näkökohdat ja tarve varmistaa, että kaikki yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamiseen osallistuvat tahot hallinnoivat kyseistä politiikkaa yhdenmukaisella tavalla, olisi annettava säännökset sellaisiin tietojärjestelmiin sovellettavista yhteisistä säännöistä, joita käytetään jäsenvaltioiden tai niiden yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti nimeämien viranomaisten tai elinten toimittaessa komissiolle tietoja ja asiakirjoja.

| (4) | Jotta nämä tavoitteet saavutettaisiin, olisi määriteltävä edellä tarkoitettujen säännösten soveltamisala sekä siihen kuuluvan lainsäädännön että siihen kuuluvien toimijoiden osalta. |
| --- | --- |

(4)

Jotta nämä tavoitteet saavutettaisiin, olisi määriteltävä edellä tarkoitettujen säännösten soveltamisala sekä siihen kuuluvan lainsäädännön että siihen kuuluvien toimijoiden osalta.

| (5) | Asetuksissa (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 1405/2006, (EY) N:o 1234/2007, (EY) N:o 3/2008 ja (EY) N:o 73/2009 sekä niiden täytäntöönpanosäännöksissä, jäljempänä ’yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevat asetukset’, asetetaan jäsenvaltioille useita velvollisuuksia, jotka koskevat kyseisten asetusten täytäntöönpanemiseksi tarvittavien tietojen ja asiakirjojen toimittamista komissiolle. Kyseiset asetukset olisi sen vuoksi otettava huomioon niiden erityispiirteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksissa (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 1405/2006, (EY) N:o 1234/2007, (EY) N:o 3/2008 ja (EY) N:o 73/2009 sekä niiden täytäntöönpanosäännöksissä, jäljempänä ’yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevat asetukset’, asetetaan jäsenvaltioille useita velvollisuuksia, jotka koskevat kyseisten asetusten täytäntöönpanemiseksi tarvittavien tietojen ja asiakirjojen toimittamista komissiolle. Kyseiset asetukset olisi sen vuoksi otettava huomioon niiden erityispiirteiden mukaisesti.

| (6) | Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevissa asetuksissa säädetyt komission ja jäsenvaltioiden sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja elinten oikeudet ja velvollisuudet edellyttävät, että toimien ja toimenpiteiden toteuttamisesta vastaavat henkilöt ja viranomaiset yksilöidään tarkkaan. |
| --- | --- |

(6)

Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevissa asetuksissa säädetyt komission ja jäsenvaltioiden sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja elinten oikeudet ja velvollisuudet edellyttävät, että toimien ja toimenpiteiden toteuttamisesta vastaavat henkilöt ja viranomaiset yksilöidään tarkkaan.

| (7) | Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevissa asetuksissa säädetään yleensä, että tiedot olisi toimitettava sähköisesti tai tietojärjestelmää käyttäen, mutta niissä ei välttämättä säädetä kulloinkin noudatettavista periaatteista. On toivottavaa säätää yhteisistä, kaikkiin perustettuihin tietojärjestelmiin sovellettavista periaatteista, jotta voitaisiin varmistaa johdonmukaisuus ja hyvä hallinnointi sekä yksinkertaistaa menettelyjä käyttäjiä ja järjestelmistä vastaavia viranomaisia varten. |
| --- | --- |

(7)

Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevissa asetuksissa säädetään yleensä, että tiedot olisi toimitettava sähköisesti tai tietojärjestelmää käyttäen, mutta niissä ei välttämättä säädetä kulloinkin noudatettavista periaatteista. On toivottavaa säätää yhteisistä, kaikkiin perustettuihin tietojärjestelmiin sovellettavista periaatteista, jotta voitaisiin varmistaa johdonmukaisuus ja hyvä hallinnointi sekä yksinkertaistaa menettelyjä käyttäjiä ja järjestelmistä vastaavia viranomaisia varten.

| (8) | Jotta asiakirjoja voitaisiin pitää pätevinä sekä komission tarkoituksiin että jäsenvaltioissa, niiden ja niihin liittyvien metatietojen aitous, eheys ja luettavuus olisi voitava taata kaikkina aikoina jaksolla, jonka ajan ne on säilytettävä. |
| --- | --- |

(8)

Jotta asiakirjoja voitaisiin pitää pätevinä sekä komission tarkoituksiin että jäsenvaltioissa, niiden ja niihin liittyvien metatietojen aitous, eheys ja luettavuus olisi voitava taata kaikkina aikoina jaksolla, jonka ajan ne on säilytettävä.

| (9) | Perustetuissa tietojärjestelmissä olisi tämän varmistamiseksi aina yksilöitävä tietojen lähettämiseen valtuutetut viranomaiset tai henkilöt näille annettujen valtuuksien perusteella. Yksilöinti on kussakin yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa asetuksessa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten vastuulla. Valtuutettujen henkilöiden nimeämisedellytyksistä päättäminen olisi hyvän hallinnoinnin varmistamiseksi kuitenkin annettava jäsenvaltioiden ja komission tehtäväksi säätämällä, että nimeämisestä vastaa yksi yhteysviranomainen. Lisäksi olisi säädettävä komission perustamien tietojärjestelmien käyttöoikeuden myöntämisedellytyksistä. |
| --- | --- |

(9)

Perustetuissa tietojärjestelmissä olisi tämän varmistamiseksi aina yksilöitävä tietojen lähettämiseen valtuutetut viranomaiset tai henkilöt näille annettujen valtuuksien perusteella. Yksilöinti on kussakin yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa asetuksessa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten vastuulla. Valtuutettujen henkilöiden nimeämisedellytyksistä päättäminen olisi hyvän hallinnoinnin varmistamiseksi kuitenkin annettava jäsenvaltioiden ja komission tehtäväksi säätämällä, että nimeämisestä vastaa yksi yhteysviranomainen. Lisäksi olisi säädettävä komission perustamien tietojärjestelmien käyttöoikeuden myöntämisedellytyksistä.

| (10) | Koska tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluu laajalti erilaisia tiedoksiantovelvollisuuksia, tietojärjestelmät asetetaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käyttöön asteittain. Velvollisuutta käyttää tiedoksiantamisessa kyseisiä tietojärjestelmiä olisi sovellettava silloin, kun yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien asetusten vastaavissa säännöksissä säädetään tämän asetuksen soveltamisesta. |
| --- | --- |

(10)

Koska tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluu laajalti erilaisia tiedoksiantovelvollisuuksia, tietojärjestelmät asetetaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käyttöön asteittain. Velvollisuutta käyttää tiedoksiantamisessa kyseisiä tietojärjestelmiä olisi sovellettava silloin, kun yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien asetusten vastaavissa säännöksissä säädetään tämän asetuksen soveltamisesta.

| (11) | Asiakirjojen hallinnoinnissa on noudatettava henkilötietojen suojaamisesta annettuja sääntöjä. Tämän vuoksi olisi sovellettava yleisiä sääntöjä, joista säädetään yhteisön lainsäädännössä ja etenkin yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (6), henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY (7), Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (8), yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (9). |
| --- | --- |

(11)

Asiakirjojen hallinnoinnissa on noudatettava henkilötietojen suojaamisesta annettuja sääntöjä. Tämän vuoksi olisi sovellettava yleisiä sääntöjä, joista säädetään yhteisön lainsäädännössä ja etenkin yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (6), henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY (7), Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (8), yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (9).

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean ja maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean ja maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tässä asetuksessa annetaan säännöt, joita sovelletaan tietojen ja asiakirjojen, jäljempänä ’asiakirjat’, toimittamiseen tietojärjestelmien välityksellä silloin, kun jäsenvaltioiden on toimitettava asiakirjat komissiolle seuraavissa säädöksissä asetettujen tiedoksiantovelvollisuuksien täyttämiseksi:

| — | asetus (EY) N:o 247/2006 ja sen täytäntöönpanosäännöt; |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 247/2006 ja sen täytäntöönpanosäännöt;

| — | asetus (EY) N:o 1405/2006 ja sen täytäntöönpanosäännöt; |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 1405/2006 ja sen täytäntöönpanosäännöt;

| — | asetus (EY) N:o 1234/2007 ja sen täytäntöönpanosäännöt; |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 1234/2007 ja sen täytäntöönpanosäännöt;

| — | asetus (EY) N:o 3/2008 ja sen täytäntöönpanosäännöt; |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 3/2008 ja sen täytäntöönpanosäännöt;

| — | asetus (EY) N:o 73/2009 ja sen täytäntöönpanosäännöt. |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 73/2009 ja sen täytäntöönpanosäännöt.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’tiedoksiantovelvollisuudella’ 1 artiklassa tarkoitetussa yhteisön lainsäädännössä säädettyä jäsenvaltioiden velvollisuutta toimittaa asiakirjoja komissiolle; |
| --- | --- |

a)

’tiedoksiantovelvollisuudella’ 1 artiklassa tarkoitetussa yhteisön lainsäädännössä säädettyä jäsenvaltioiden velvollisuutta toimittaa asiakirjoja komissiolle;

| b) | ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ jäsenvaltioiden nimeämiä viranomaisia tai elimiä, joiden vastuulle jäsenvaltiot ovat antaneet tiedoksiantovelvollisuuden täyttämisen; |
| --- | --- |

b)

’toimivaltaisilla viranomaisilla’ jäsenvaltioiden nimeämiä viranomaisia tai elimiä, joiden vastuulle jäsenvaltiot ovat antaneet tiedoksiantovelvollisuuden täyttämisen;

| c) | ’tietojärjestelmistä vastaavalla viranomaisella’ viranomaista, yksikköä, elintä tai henkilöä, joka komissiossa vastaa järjestelmän validoinnista ja käytöstä ja joka ilmoitetaan tällaiseksi vastuutahoksi kyseisessä järjestelmässä; |
| --- | --- |

c)

’tietojärjestelmistä vastaavalla viranomaisella’ viranomaista, yksikköä, elintä tai henkilöä, joka komissiossa vastaa järjestelmän validoinnista ja käytöstä ja joka ilmoitetaan tällaiseksi vastuutahoksi kyseisessä järjestelmässä;

| d) | ’metatiedolla’ tietoja, joissa kuvaillaan asiakirjojen asiayhteyttä, sisältöä ja rakennetta sekä niiden pitkän aikavälin hallinnointia. |
| --- | --- |

d)

’metatiedolla’ tietoja, joissa kuvaillaan asiakirjojen asiayhteyttä, sisältöä ja rakennetta sekä niiden pitkän aikavälin hallinnointia.

II   LUKU

KOMISSION TIETOJÄRJESTELMÄT, KÄYTTÖOIKEUDET JA ASIAKIRJOJEN AITOUS

3 artikla

Komission tietojärjestelmät

Tiedoksiantovelvollisuuden täyttämiseksi asiakirjat on annettava tiedoksi komissiolle käyttämällä toimivaltaisten viranomaisten saataville asetettuja tietojärjestelmiä, jäljempänä ’tietojärjestelmät’, siitä päivästä lähtien, jona kyseistä tiedoksiantovelvollisuutta koskevassa säännöksessä säädetään velvollisuudesta käyttää mainittuja järjestelmiä tämän asetuksen mukaisesti.

4 artikla

Käyttöoikeudet ja yksi yhteyselin

1.   Käyttöoikeuksien myöntämisestä ja tietojärjestelmien käyttöoikeuden saaneiden käyttäjien, jäljempänä ’käyttäjät’, tunnistetietojen varmentamisesta vastaavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset.

2.   Järjestelmien käyttöoikeuden osalta jäsenvaltioiden on:

| a) | nimettävä yksi yhteyselin, joka vastaa:






  i) | toimivaltaisten viranomaisten myöntämien ja päivittämien käyttöoikeuksien sekä järjestelmien käyttöoikeuden saaneiden käyttäjien varmennettujen tunnistetietojen vahvistamisesta kunkin järjestelmän osalta; |
| --- | --- | --- |

a)

nimettävä yksi yhteyselin, joka vastaa:

i)

toimivaltaisten viranomaisten myöntämien ja päivittämien käyttöoikeuksien sekä järjestelmien käyttöoikeuden saaneiden käyttäjien varmennettujen tunnistetietojen vahvistamisesta kunkin järjestelmän osalta;

| ii) | järjestelmien käyttöoikeuden saaneiden käyttäjien ja toimivaltaisten viranomaisten ilmoittamisesta komissiolle. |
| --- | --- |

ii)

järjestelmien käyttöoikeuden saaneiden käyttäjien ja toimivaltaisten viranomaisten ilmoittamisesta komissiolle.

| b) | ilmoitettava komissiolle nimeämänsä yhteyselimen tunniste- ja yhteystiedot. |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava komissiolle nimeämänsä yhteyselimen tunniste- ja yhteystiedot.

Kun käyttöoikeudet on vahvistettu, tietojärjestelmistä vastaava viranomainen aktivoi ne.

5 artikla

Asiakirjojen laatiminen ja tiedoksiantaminen

1.   Asiakirjat on laadittava ja annettava tiedoksi jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vastuulla ja sen myöntämien käyttöoikeuksien mukaisesti noudattaen tietojärjestelmissä sovellettavia menettelyjä ja käyttämällä kyseisissä järjestelmissä käyttäjille tarjolla olevia malleja tai menetelmiä. Edellä tarkoitettuja malleja ja menetelmiä on tarkistettava ja ne on asetettava saataville sen jälkeen kun kyseisen järjestelmän käyttäjille on tiedotettu asiasta.

2.   Jos kyseessä on ylivoimainen este tai poikkeuksellinen tilanne, ja erityisesti tietojärjestelmän toiminnan häiriintyessä tai pysyvän yhteyden puuttuessa jäsenvaltio voi toimittaa asiakirjat komissiolle kirjallisina tai muilla soveltuvilla sähköisillä keinoilla. Ennen kuin asiakirjat toimitetaan kirjallisina tai muilla sähköisillä keinoilla, komissiolle on tehtävä perusteltu ilmoitus asiasta hyvissä ajoin ennen asiakirjojen tiedoksiantamiselle asetetun määräajan päättymistä.

6 artikla

Asiakirjojen aitous

Tämän asetuksen mukaista tietojärjestelmää käyttäen tiedoksi annettu tai hallussa pidetty asiakirja katsotaan aidoksi, jos asiakirjan lähettäjä on yksilöity asianmukaisesti ja jos asiakirja on laadittu ja annettu tiedoksi tämän asetuksen mukaisesti.

III   LUKU

PITKÄAIKAINEN EHEYS JA LUETTAVUUS SEKÄ HENKILÖTIETOJEN SUOJAAMINEN

7 artikla

Pitkäaikainen eheys ja luettavuus

Tiedoksi annettujen ja hallussa pidettyjen asiakirjojen eheys on varmistettava tietojärjestelmillä.

Kyseisillä järjestelmillä on voitava tarjota etenkin seuraavat takeet:

| a) | niiden on mahdollistettava jokaisen käyttäjän yksiselitteinen tunnistaminen, ja käyttöoikeuksia on valvottava tehokkaasti, jotta voitaisiin estää laiton, ilkivaltainen tai luvaton käyttö ja asiakirjojen, tiedostojen, metatiedon tai käsittelyvaiheita koskevan tiedon tuhoaminen, muuttaminen tai siirtäminen; |
| --- | --- |

a)

niiden on mahdollistettava jokaisen käyttäjän yksiselitteinen tunnistaminen, ja käyttöoikeuksia on valvottava tehokkaasti, jotta voitaisiin estää laiton, ilkivaltainen tai luvaton käyttö ja asiakirjojen, tiedostojen, metatiedon tai käsittelyvaiheita koskevan tiedon tuhoaminen, muuttaminen tai siirtäminen;

| b) | niissä on oltava fyysiset suojajärjestelmät, joilla järjestelmää suojataan asiattomalta tunkeutumiselta ja ympäristöön liittyviltä tapahtumilta, sekä ohjelmistojen suojausjärjestelmät verkkohyökkäysten torjumiseksi; |
| --- | --- |

b)

niissä on oltava fyysiset suojajärjestelmät, joilla järjestelmää suojataan asiattomalta tunkeutumiselta ja ympäristöön liittyviltä tapahtumilta, sekä ohjelmistojen suojausjärjestelmät verkkohyökkäysten torjumiseksi;

| c) | niiden on tarjottava useita eri keinoja, joilla estetään luvattomat muutokset, ja niissä on oltava tietojen eheyden varmistamiseksi järjestelmät, joiden avulla tarkistetaan, onko asiakirjoja muutettu ajan kuluessa; |
| --- | --- |

c)

niiden on tarjottava useita eri keinoja, joilla estetään luvattomat muutokset, ja niissä on oltava tietojen eheyden varmistamiseksi järjestelmät, joiden avulla tarkistetaan, onko asiakirjoja muutettu ajan kuluessa;

| d) | niiden on säilytettävä kirjausketju menettelyn jokaisesta olennaisesta vaiheesta; |
| --- | --- |

d)

niiden on säilytettävä kirjausketju menettelyn jokaisesta olennaisesta vaiheesta;

| e) | niillä on varmistettava, että tallennetut tiedot ovat sekä fyysisesti että ohjelmistojen kannalta turvallisessa ympäristössä b alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

niillä on varmistettava, että tallennetut tiedot ovat sekä fyysisesti että ohjelmistojen kannalta turvallisessa ympäristössä b alakohdan mukaisesti;

| f) | niiden on tarjottava luotettavat järjestelmät tiedostomuunnoksia ja tiedonsiirtoa varten, jotta voidaan varmistaa, että asiakirjat ovat luettavissa ja käytettävissä koko vaaditun säilytysajan; |
| --- | --- |

f)

niiden on tarjottava luotettavat järjestelmät tiedostomuunnoksia ja tiedonsiirtoa varten, jotta voidaan varmistaa, että asiakirjat ovat luettavissa ja käytettävissä koko vaaditun säilytysajan;

| g) | järjestelmän toiminnasta ja ominaispiirteistä on oltava käytettävissä riittävän yksityiskohtaiset ja ajantasaiset toiminnallisia ja teknisiä näkökohtia koskevat asiakirjat, ja kyseisten asiakirjojen on aina oltava toiminnallisista ja/tai teknisistä eritelmistä vastuussa olevien organisaation yksiköiden käytettävissä. |
| --- | --- |

g)

järjestelmän toiminnasta ja ominaispiirteistä on oltava käytettävissä riittävän yksityiskohtaiset ja ajantasaiset toiminnallisia ja teknisiä näkökohtia koskevat asiakirjat, ja kyseisten asiakirjojen on aina oltava toiminnallisista ja/tai teknisistä eritelmistä vastuussa olevien organisaation yksiköiden käytettävissä.

8 artikla

Henkilötietojen suojaaminen

Tämän asetuksen säännöksillä ei rajoiteta asetusten (EY) N:o 45/2001 ja (EY) N:o 1049/2001 ja direktiivien 95/46/EY ja 2002/58/EY eikä niiden nojalla annettujen säännösten soveltamista.

IV   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖS

9 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 42, 14.2.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 265, 26.9.2006, s. 1.

2

(3)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

3

(4)  EUVL L 3, 5.1.2008, s. 1.

4

(5)  EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16.

5

(6)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

7

(8)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

8

(9)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

9

---

| 1.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/7

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 793/2009,

annettu 31 päivänä elokuuta 2009,

maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 595/2004 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 85 ja 192 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 30 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 595/2004 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 258/2009 (3), säädettiin, että jäsenvaltioiden on raportoitava vuosittain kiintiöiden käytön laajuudesta, käyttämättä jääneiden kiintiöiden jakamisesta tuottajille ja tarvittaessa maksun perimisestä tuottajilta, jotta komission olisi helpompaa valvoa kiintiöjärjestelmän täytäntöönpanoa ja erityisesti jotta komissio voisi laatia Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen vuosien 2010 ja 2012 loppua toimitettavat kertomukset. |
| --- | --- |

(1)

Maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 30 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 595/2004 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 258/2009 (3), säädettiin, että jäsenvaltioiden on raportoitava vuosittain kiintiöiden käytön laajuudesta, käyttämättä jääneiden kiintiöiden jakamisesta tuottajille ja tarvittaessa maksun perimisestä tuottajilta, jotta komission olisi helpompaa valvoa kiintiöjärjestelmän täytäntöönpanoa ja erityisesti jotta komissio voisi laatia Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen vuosien 2010 ja 2012 loppua toimitettavat kertomukset.

| (2) | Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1788/2003 (4), jonka säännöt sisältyvät nykyisin asetukseen (EY) N:o 1234/2007, muutettiin jäsenvaltioiden ja komission roolia lisämaksun osalta, minkä seurauksena komissio ei ole täysin tietoinen maksun perimiseen liittyvistä seikoista. Koska nämä tiedot ovat välttämättömiä järjestelmän ja sen täytäntöönpanon arvioimiseksi perusteellisesti, on aiheellista, että jäsenvaltiot toimittavat merkitykselliset tiedot kultakin jaksolta vuodesta 2003/2004. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1788/2003 (4), jonka säännöt sisältyvät nykyisin asetukseen (EY) N:o 1234/2007, muutettiin jäsenvaltioiden ja komission roolia lisämaksun osalta, minkä seurauksena komissio ei ole täysin tietoinen maksun perimiseen liittyvistä seikoista. Koska nämä tiedot ovat välttämättömiä järjestelmän ja sen täytäntöönpanon arvioimiseksi perusteellisesti, on aiheellista, että jäsenvaltiot toimittavat merkitykselliset tiedot kultakin jaksolta vuodesta 2003/2004.

| (3) | Jotta jäsenvaltiot voisivat toimittaa merkitykselliset tiedot yhdenmukaisesti, on laadittava malli, jossa tiedot eritellään yksityiskohtaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Jotta jäsenvaltiot voisivat toimittaa merkitykselliset tiedot yhdenmukaisesti, on laadittava malli, jossa tiedot eritellään yksityiskohtaisesti.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 595/2004 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 595/2004 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 595/2004 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 27 artiklan 4 kohta 4, 5 ja 6 kohdalla seuraavasti:
  ”4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ennen kunkin vuoden 1 päivää lokakuuta selvitys kiintiöiden käytöstä ja maksun perimisestä saman kalenterivuoden 31 päivänä maaliskuuta päättyvän 12 kuukauden jakson osalta. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle selvityksen päivitys ennen 1 päivää joulukuuta uusien tietojen sisällyttämiseksi siihen.
  5.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetussa selvityksessä on oltava tiedot käyttämättä jääneiden kiintiöiden uudelleenjaosta sekä niiden tuottajien lukumäärä, joille kiintiöt jaettiin, sekä jakoperusteet. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä selvitykseen vähintään liitteessä II a olevassa 1 osassa tarkoitetut tiedot. Ennen 1 päivää lokakuuta 2009 toimitettavassa selvityksessä tiedot on annettava 12 kuukauden jaksoilta 2008/2009 ja 2007/2008.
  6.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetussa selvityksessä on ilmoitettava, kuinka paljon toimivaltaiselle viranomaiselle on siihen mennessä maksettu lisämaksuja ja kuinka moni tuottaja on maksanut lisämaksua sekä kuinka usein on katsottu, ettei lisämaksua voida periä, koska tuottaja on vararikossa tai lopullisesti maksukyvytön. Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot liitteessä II a olevassa 2 osassa esitetyssä muodossa. Ennen 1 päivää lokakuuta 2009 toimitettavassa selvityksessä on esitettävä maksun perintää koskevat yksityiskohtaiset tiedot kultakin 12 kuukauden jaksolta vuodesta 2003/2004 eteenpäin, tai niiden jäsenvaltioiden tapauksessa, jotka sovelsivat asetusta ensimmäistä kertaa vuoden 2003/2004 jälkeen, tiedot kultakin 12 kuukauden soveltamisjaksolta. Kussakin myöhemmässä selvityksessä on ilmoitettava perimisistä, jotka koskevat aiemmin maksamattomiksi ilmoitettuja lisämaksuja.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 27 artiklan 4 kohta 4, 5 ja 6 kohdalla seuraavasti:

”4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ennen kunkin vuoden 1 päivää lokakuuta selvitys kiintiöiden käytöstä ja maksun perimisestä saman kalenterivuoden 31 päivänä maaliskuuta päättyvän 12 kuukauden jakson osalta. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle selvityksen päivitys ennen 1 päivää joulukuuta uusien tietojen sisällyttämiseksi siihen.

5.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetussa selvityksessä on oltava tiedot käyttämättä jääneiden kiintiöiden uudelleenjaosta sekä niiden tuottajien lukumäärä, joille kiintiöt jaettiin, sekä jakoperusteet. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä selvitykseen vähintään liitteessä II a olevassa 1 osassa tarkoitetut tiedot. Ennen 1 päivää lokakuuta 2009 toimitettavassa selvityksessä tiedot on annettava 12 kuukauden jaksoilta 2008/2009 ja 2007/2008.

6.   Edellä 4 kohdassa tarkoitetussa selvityksessä on ilmoitettava, kuinka paljon toimivaltaiselle viranomaiselle on siihen mennessä maksettu lisämaksuja ja kuinka moni tuottaja on maksanut lisämaksua sekä kuinka usein on katsottu, ettei lisämaksua voida periä, koska tuottaja on vararikossa tai lopullisesti maksukyvytön. Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot liitteessä II a olevassa 2 osassa esitetyssä muodossa. Ennen 1 päivää lokakuuta 2009 toimitettavassa selvityksessä on esitettävä maksun perintää koskevat yksityiskohtaiset tiedot kultakin 12 kuukauden jaksolta vuodesta 2003/2004 eteenpäin, tai niiden jäsenvaltioiden tapauksessa, jotka sovelsivat asetusta ensimmäistä kertaa vuoden 2003/2004 jälkeen, tiedot kultakin 12 kuukauden soveltamisjaksolta. Kussakin myöhemmässä selvityksessä on ilmoitettava perimisistä, jotka koskevat aiemmin maksamattomiksi ilmoitettuja lisämaksuja.”

| 2. | Lisätään liitteen II jälkeen liite II a tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Lisätään liitteen II jälkeen liite II a tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 94, 31.3.2004, s. 22.

2

(3)  EUVL L 81, 27.3.2009, s. 19.

3

(4)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 123.

4

---

LIITE

”LIITE II a

27 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu selvitys

1   OSA

Sekä toimituksia että suoramyyntiä koskevat tiedot 12 kuukauden jaksolta, joka päättyy 31 päivänä maaliskuuta 20...

| 1. | Niiden tuottajien lukumäärä, jotka ylittivät käytettävissään olevan kiintiönsä ennen kiintiöiden uudelleenjakoa asetuksen (EY) N:o 1234/2007 79 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Niiden tuottajien lukumäärä, jotka ylittivät käytettävissään olevan kiintiönsä ennen kiintiöiden uudelleenjakoa asetuksen (EY) N:o 1234/2007 79 artiklan mukaisesti.

| 2. | Edellä 1 kohdassa ilmoitettujen tuottajien liikatoimitusten ja liikasuoramyynnin määrä (kiloissa) ennen kiintiöiden uudelleenjakoa asetuksen (EY) N:o 1234/2007 79 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Edellä 1 kohdassa ilmoitettujen tuottajien liikatoimitusten ja liikasuoramyynnin määrä (kiloissa) ennen kiintiöiden uudelleenjakoa asetuksen (EY) N:o 1234/2007 79 artiklan mukaisesti.

| 3. | Niiden tuottajien lukumäärä, jotka eivät ole käyttäneet käytettävissä olevaa kiintiötään kokonaan. |
| --- | --- |

3.

Niiden tuottajien lukumäärä, jotka eivät ole käyttäneet käytettävissä olevaa kiintiötään kokonaan.

| 4. | Edellä 3 kohdassa ilmoitettujen tuottajien käyttämättä jääneiden kiintiöiden määrä (kiloissa). |
| --- | --- |

4.

Edellä 3 kohdassa ilmoitettujen tuottajien käyttämättä jääneiden kiintiöiden määrä (kiloissa).

| 5. | Lisämaksua maksavien tuottajien kokonaislukumäärä käyttämättä jääneiden kiintiöiden uudelleenjaon jälkeen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 79 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Lisämaksua maksavien tuottajien kokonaislukumäärä käyttämättä jääneiden kiintiöiden uudelleenjaon jälkeen asetuksen (EY) N:o 1234/2007 79 artiklan mukaisesti.

2   OSA

A.   TOIMITUKSET + SUORAMYYNTI

| Ajanjakso | Maksua maksavien tuottajien kokonaislukumäärä | Niiden tuottajien lukumäärä, joiden osalta koko maksu on suoritettu toimivaltaiselle viranomaiselle | Niiden tuottajien lukumäärä, joiden osalta koko maksua ei ole vielä suoritettu toimivaltaiselle viranomaiselle | Niiden (d) kohtaan sisältyvien tuottajien lukumäärä, joiden osalta maksua peritään hallinnollisella menettelyllä | Niiden (d) kohtaan sisältyvien tuottajien lukumäärä, joiden osalta maksua peritään oikeudellisella menettelyllä | Niiden (d) alakohtaan sisältyvien tuottajien lukumäärä, joiden osalta peritystä maksusta on käynnistetty oikeusprosessi | Niiden (d) kohtaan sisältyvien tuottajien lukumäärä, joiden osalta maksun perintä katsotaan mahdottomaksi | Muut
  (tarkenna) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) |
| 2003/2004 | | | | | | | | |
| 2004/2005 | | | | | | | | |
| 2005/2006 | | | | | | | | |
| 2006/2007 | | | | | | | | |
| 2007/2008 | | | | | | | | |
| 2008/2009 | | | | | | | | |
| 2009/2010 | | | | | | | | |
| 2010/2011 | | | | | | | | |
| 2011/2012 | | | | | | | | |
| 2012/2013 | | | | | | | | |
| 2013/2014 | | | | | | | | |
| 2014/2015 | | | | | | | | |
| Huom. Palsta (d) on palstojen (e)–(i) summa. |

Ajanjakso

Maksua maksavien tuottajien kokonaislukumäärä

Niiden tuottajien lukumäärä, joiden osalta koko maksu on suoritettu toimivaltaiselle viranomaiselle

Niiden tuottajien lukumäärä, joiden osalta koko maksua ei ole vielä suoritettu toimivaltaiselle viranomaiselle

Niiden (d) kohtaan sisältyvien tuottajien lukumäärä, joiden osalta maksua peritään hallinnollisella menettelyllä

Niiden (d) kohtaan sisältyvien tuottajien lukumäärä, joiden osalta maksua peritään oikeudellisella menettelyllä

Niiden (d) alakohtaan sisältyvien tuottajien lukumäärä, joiden osalta peritystä maksusta on käynnistetty oikeusprosessi

Niiden (d) kohtaan sisältyvien tuottajien lukumäärä, joiden osalta maksun perintä katsotaan mahdottomaksi

Muut

(tarkenna)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

2003/2004

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

Huom. Palsta (d) on palstojen (e)–(i) summa.

B.   TOIMITUKSET + SUORAMYYNTI

| Ajanjakso | Maksettavan maksun kokonaismäärä ajanjaksolla | Toimivaltaiselle viranomaiselle maksettu määrä | Toimivaltaiselle viranomaiselle vielä maksamatta oleva määrä | Maksamatta oleva (d) kohtaan sisältyvä määrä, jota peritään hallinnollisella menettelyllä | Maksamatta oleva (d) kohtaan sisältyvä määrä, jota peritään oikeudellisella menettelyllä | Maksamatta oleva (d) kohtaan sisältyvä määrä, josta on käynnistetty oikeusprosessi | Määrä, joka sisältyy (d) kohtaan ja jonka perintä katsotaan mahdottomaksi | Muut
  (tarkenna) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) |
| 2003/2004 | | | | | | | | |
| 2004/2005 | | | | | | | | |
| 2005/2006 | | | | | | | | |
| 2006/2007 | | | | | | | | |
| 2007/2008 | | | | | | | | |
| 2008/2009 | | | | | | | | |
| 2009/2010 | | | | | | | | |
| 2010/2011 | | | | | | | | |
| 2011/2012 | | | | | | | | |
| 2012/2013 | | | | | | | | |
| 2013/2014 | | | | | | | | |
| 2014/2015 | | | | | | | | |
| Huom. Palsta (d) on palstojen (e)–(i) summa” |

Ajanjakso

Maksettavan maksun kokonaismäärä ajanjaksolla

Toimivaltaiselle viranomaiselle maksettu määrä

Toimivaltaiselle viranomaiselle vielä maksamatta oleva määrä

Maksamatta oleva (d) kohtaan sisältyvä määrä, jota peritään hallinnollisella menettelyllä

Maksamatta oleva (d) kohtaan sisältyvä määrä, jota peritään oikeudellisella menettelyllä

Maksamatta oleva (d) kohtaan sisältyvä määrä, josta on käynnistetty oikeusprosessi

Määrä, joka sisältyy (d) kohtaan ja jonka perintä katsotaan mahdottomaksi

Muut

(tarkenna)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

2003/2004

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

Huom. Palsta (d) on palstojen (e)–(i) summa”

---

| 1.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 794/2009,

annettu 31 päivänä elokuuta 2009,

asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2008/2009 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 945/2008 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 750/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2008/2009 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 945/2008 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 750/2009 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 258, 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  EUVL L 213, 18.8.2009, s. 3.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 38,76 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 38,76 | 3,28 |
| 1701 12 10 (1) | 38,76 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 38,76 | 2,98 |
| 1701 91 00 (2) | 38,65 | 5,91 |
| 1701 99 10 (2) | 38,65 | 2,74 |
| 1701 99 90 (2) | 38,65 | 2,74 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

38,76

0,00

1701 11 90 (1)

38,76

3,28

1701 12 10 (1)

38,76

0,00

1701 12 90 (1)

38,76

2,98

1701 91 00 (2)

38,65

5,91

1701 99 10 (2)

38,65

2,74

1701 99 90 (2)

38,65

2,74

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

| 1.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/14

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 795/2009,

annettu 31 päivänä elokuuta 2009,

vilja-alalla 1 päivästä syyskuuta 2009 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa.

| (4) | Tuontitullit olisi vahvistettava 1 päivästä syyskuuta 2009 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan, |
| --- | --- |

(4)

Tuontitullit olisi vahvistettava 1 päivästä syyskuuta 2009 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vilja-alan tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II lueteltujen tekijöiden perusteella 1 päivästä syyskuuta 2009.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 1 päivästä syyskuuta 2009 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 16,03 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 84,38 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 36,77 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 36,77 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 89,37 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

16,03

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

84,38

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

36,77

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

36,77

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

89,37

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

17.8.2009-28.8.2009

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 152,52 | 88,59 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 153,48 | 143,48 | 123,48 | 55,13 |
| Palkkio Meksikon-lahdella | — | 19,12 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 6,18 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

152,52

88,59

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

153,48

143,48

123,48

55,13

Palkkio Meksikon-lahdella

—

19,12

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

6,18

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 17,54 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 17,52 EUR/t |

2.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

17,54 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

17,52 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

DIREKTIIVIT

| 1.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/17

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2009/115/EY,

annettu 31 päivänä elokuuta 2009,

neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta metomyylin sisällyttämiseksi siihen tehoaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (2) ja (EY) N:o 703/2001 (3) vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman toisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luettelossa oli mukana metomyyli. Komission päätöksellä 2007/628/EY (4) metomyyli päätettiin jättää sisällyttämättä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (2) ja (EY) N:o 703/2001 (3) vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman toisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luettelossa oli mukana metomyyli. Komission päätöksellä 2007/628/EY (4) metomyyli päätettiin jättää sisällyttämättä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I.

| (2) | Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti alkuperäinen ilmoittaja toimitti uuden hakemuksen, jossa se pyysi yksityiskohtaisista säännöistä neuvoston direktiivin 91/414/ETY soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan kuuluneiden mutta direktiivin liitteeseen I sisällyttämättömien tehoaineiden tavanomaisesta ja nopeutetusta arviointimenettelystä 17 päivänä tammikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 33/2008 (5) 14–19 artiklassa säädetyn nopeutetun menettelyn soveltamista. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti alkuperäinen ilmoittaja toimitti uuden hakemuksen, jossa se pyysi yksityiskohtaisista säännöistä neuvoston direktiivin 91/414/ETY soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan kuuluneiden mutta direktiivin liitteeseen I sisällyttämättömien tehoaineiden tavanomaisesta ja nopeutetusta arviointimenettelystä 17 päivänä tammikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 33/2008 (5) 14–19 artiklassa säädetyn nopeutetun menettelyn soveltamista.

| (3) | Hakemus toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksella (EY) N:o 451/2000. Nopeutetun menettelyn määräaikaa noudatettiin. Tehoaineen määritelmä ja sallitut käyttötarkoitukset ovat samat kuin ne, joista oli kyse päätöksessä 2007/628/EY. Hakemus on myös asetuksen (EY) N:o 33/2008 15 artiklassa säädettyjen muiden sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksella (EY) N:o 451/2000. Nopeutetun menettelyn määräaikaa noudatettiin. Tehoaineen määritelmä ja sallitut käyttötarkoitukset ovat samat kuin ne, joista oli kyse päätöksessä 2007/628/EY. Hakemus on myös asetuksen (EY) N:o 33/2008 15 artiklassa säädettyjen muiden sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukainen.

| (4) | Yhdistynyt kuningaskunta arvioi ilmoittajan toimittamat uudet tiedot ja laati 15 päivänä toukokuuta 2008 lisäkertomuksen. |
| --- | --- |

(4)

Yhdistynyt kuningaskunta arvioi ilmoittajan toimittamat uudet tiedot ja laati 15 päivänä toukokuuta 2008 lisäkertomuksen.

| (5) | Jäsenvaltiot ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen tarkastelivat lisäkertomusta vertaistarkasteluna, ja kertomus esitettiin komissiolle 19 päivänä joulukuuta 2008 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen metomyyliä koskevan tieteellisen kertomuksen (6) muodossa. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat kyseistä kertomusta elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja komission tarkastelukertomus metomyylistä valmistui 12 päivänä kesäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltiot ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen tarkastelivat lisäkertomusta vertaistarkasteluna, ja kertomus esitettiin komissiolle 19 päivänä joulukuuta 2008 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen metomyyliä koskevan tieteellisen kertomuksen (6) muodossa. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat kyseistä kertomusta elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja komission tarkastelukertomus metomyylistä valmistui 12 päivänä kesäkuuta 2009.

| (6) | Esittelijänä toimivan jäsenvaltion tekemässä uudessa arvioinnissa ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen uusissa päätelmissä keskityttiin niihin huolenaiheisiin, joiden perusteella oli päädytty sisällyttämättä jättämiseen. Näitä olivat käyttäjän kohtuuton altistuminen, työntekijöiden ja sivullisten altistumista koskevan arvioinnin epävarmuus sekä lintuihin, nisäkkäisiin, vesieliöihin ja mehiläisiin sekä muihin muina kuin kohdelajina oleviin niveljalkaisiin kohdistuva suuri riski. |
| --- | --- |

(6)

Esittelijänä toimivan jäsenvaltion tekemässä uudessa arvioinnissa ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen uusissa päätelmissä keskityttiin niihin huolenaiheisiin, joiden perusteella oli päädytty sisällyttämättä jättämiseen. Näitä olivat käyttäjän kohtuuton altistuminen, työntekijöiden ja sivullisten altistumista koskevan arvioinnin epävarmuus sekä lintuihin, nisäkkäisiin, vesieliöihin ja mehiläisiin sekä muihin muina kuin kohdelajina oleviin niveljalkaisiin kohdistuva suuri riski.

| (7) | Ilmoittaja toimitti uudessa asiakirja-aineistossa uusia tietoja, ja tehtiin uusi arviointi, joka esitetään lisäkertomuksessa ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen metomyyliä koskevassa tieteellisessä kertomuksessa. Tämän tuloksena osoitettiin, että käyttäjän hyväksyttävä altistumistaso on mahdollista saavuttaa, jos käytetään henkilönsuojaimia, alkuperäisessä asiakirja-aineistossa tarkoitettujen suojainten lisäksi. Työntekijöille ja sivullisille aiheutuvan riskin osalta on selvitetty, että uudelleen toimitetun asiakirja-aineiston mukaisista sallituista käyttötarkoituksista ei ole odotettavissa kohtuuttomia riskejä. Lintuihin, nisäkkäisiin, vesieliöihin, mehiläisiin ja muina kuin kohdelajina oleviin niveljalkaisiin kohdistuvaa riskiä voidaan myös pitää hyväksyttävänä sillä edellytyksellä, että sovelletaan pienimpiä sallittuja käyttömääriä ja toteutetaan asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(7)

Ilmoittaja toimitti uudessa asiakirja-aineistossa uusia tietoja, ja tehtiin uusi arviointi, joka esitetään lisäkertomuksessa ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen metomyyliä koskevassa tieteellisessä kertomuksessa. Tämän tuloksena osoitettiin, että käyttäjän hyväksyttävä altistumistaso on mahdollista saavuttaa, jos käytetään henkilönsuojaimia, alkuperäisessä asiakirja-aineistossa tarkoitettujen suojainten lisäksi. Työntekijöille ja sivullisille aiheutuvan riskin osalta on selvitetty, että uudelleen toimitetun asiakirja-aineiston mukaisista sallituista käyttötarkoituksista ei ole odotettavissa kohtuuttomia riskejä. Lintuihin, nisäkkäisiin, vesieliöihin, mehiläisiin ja muina kuin kohdelajina oleviin niveljalkaisiin kohdistuvaa riskiä voidaan myös pitää hyväksyttävänä sillä edellytyksellä, että sovelletaan pienimpiä sallittuja käyttömääriä ja toteutetaan asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä.

| (8) | Näin ollen ilmoittajan toimittamien lisätietojen perusteella voidaan sulkea pois ne huolenaiheet, joiden vuoksi sisällyttämättä jättämiseen päädyttiin. Muita avoimia tieteellisiä kysymyksiä ei ole tullut ilmi. |
| --- | --- |

(8)

Näin ollen ilmoittajan toimittamien lisätietojen perusteella voidaan sulkea pois ne huolenaiheet, joiden vuoksi sisällyttämättä jättämiseen päädyttiin. Muita avoimia tieteellisiä kysymyksiä ei ole tullut ilmi.

| (9) | Eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että metomyyliä sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset etenkin tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sisällyttää metomyyli liitteeseen I sen varmistamiseksi, että kyseistä tehoainetta sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevien lupien myöntäminen voidaan järjestää kaikissa jäsenvaltioissa mainitussa direktiivissä säädetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(9)

Eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että metomyyliä sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset etenkin tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sisällyttää metomyyli liitteeseen I sen varmistamiseksi, että kyseistä tehoainetta sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevien lupien myöntäminen voidaan järjestää kaikissa jäsenvaltioissa mainitussa direktiivissä säädetyllä tavalla.

| (10) | Jotta vältettäisiin mahdollinen tahallisen tai tahattoman myrkytyksen riski, on kuitenkin aiheellista vaatia karkote- ja/tai oksetusaineiden lisäämistä metomyyliä sisältäviin kasvinsuojeluaineisiin ja sallia ne ainoastaan ammattikäyttöön. |
| --- | --- |

(10)

Jotta vältettäisiin mahdollinen tahallisen tai tahattoman myrkytyksen riski, on kuitenkin aiheellista vaatia karkote- ja/tai oksetusaineiden lisäämistä metomyyliä sisältäviin kasvinsuojeluaineisiin ja sallia ne ainoastaan ammattikäyttöön.

| (11) | Sen vuoksi direktiiviä 91/414/ETY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi direktiiviä 91/414/ETY olisi muutettava.

| (12) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 91/414/ETY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2010. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2009.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 31 päivänä elokuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EYVL L 55, 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  EYVL L 98, 7.4.2001, s. 6.

3

(4)  EUVL L 255, 29.9.2007, s. 40.

4

(5)  EUVL L 15, 18.1.2008, s. 5.

5

(6)  EFSA Scientific Report (2008) 222, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance methomyl (uusi versio: 19. joulukuuta 2008).

6

EFSA Scientific Report (2008) 222, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance methomyl (uusi versio: 19. joulukuuta 2008)

---

LIITE

Lisätään direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevan taulukon loppuun seuraavat tiedot.

| Nro | Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Voimaantulo | Sisällyttämisen päättymispäivä | Erityissäännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | ”Metomyyli
  CAS-numero: 16752–77–50
  CIPAC-numero: 264 | S-Metyyli-(EZ)-N-(metyylikarbamoyylioksi)tioasetimidaatti | ≥ 980 g/kg | 1. syyskuuta 2009 | 31. elokuuta 2019 | A   OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan hyönteisten torjunta-aineena käyttöä varten vihannesten viljelyssä määrinä, jotka eivät ole suurempia kuin 0,25 kg tehoainetta hehtaaria ja käyttökertaa kohti, ja käyttökertoja saa kauden aikana olla enintään kaksi.
  Luvat on rajoitettava ammattikäyttöön.
  B   OSA
  Liitteessä VI vahvistettujen yhtenäisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 12 päivänä kesäkuuta 2009 valmiiksi saadun metomyyliä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  — | käyttäjien turvallisuuteen: käyttöedellytyksiin on kuuluttava asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö; erityistä huomiota on kiinnitettävä selässä tai kädessä kannettavia levityslaitteita käyttävien käyttäjien altistumiseen; |

Nro

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Voimaantulo

Sisällyttämisen päättymispäivä

Erityissäännökset

”Metomyyli

CAS-numero: 16752–77–50

CIPAC-numero: 264

S-Metyyli-(EZ)-N-(metyylikarbamoyylioksi)tioasetimidaatti

≥ 980 g/kg

1. syyskuuta 2009

31. elokuuta 2019

A   OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan hyönteisten torjunta-aineena käyttöä varten vihannesten viljelyssä määrinä, jotka eivät ole suurempia kuin 0,25 kg tehoainetta hehtaaria ja käyttökertaa kohti, ja käyttökertoja saa kauden aikana olla enintään kaksi.

Luvat on rajoitettava ammattikäyttöön.

B   OSA

Liitteessä VI vahvistettujen yhtenäisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 12 päivänä kesäkuuta 2009 valmiiksi saadun metomyyliä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

—

käyttäjien turvallisuuteen: käyttöedellytyksiin on kuuluttava asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö; erityistä huomiota on kiinnitettävä selässä tai kädessä kannettavia levityslaitteita käyttävien käyttäjien altistumiseen;

| — | lintujen suojeluun; |
| --- | --- |

—

lintujen suojeluun;

| — | vesieliöiden suojeluun: lupaedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä, kuten puskurivyöhykkeet, valumien vähentäminen ja matalapainesuuttimien käyttö; |
| --- | --- |

—

vesieliöiden suojeluun: lupaedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä, kuten puskurivyöhykkeet, valumien vähentäminen ja matalapainesuuttimien käyttö;

| — | muiden kuin torjuttavien niveljalkaisten, erityisesti mehiläisten, suojeluun: on toteutettava riskinhallintatoimenpiteitä, jotta vältetään täysin aineen joutuminen kosketuksiin mehiläisten kanssa. |
| --- | --- |

—

muiden kuin torjuttavien niveljalkaisten, erityisesti mehiläisten, suojeluun: on toteutettava riskinhallintatoimenpiteitä, jotta vältetään täysin aineen joutuminen kosketuksiin mehiläisten kanssa.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että metomyylipohjaiset valmisteet sisältävät tehokkaita karkote- ja/tai oksetusaineita.

Lupaedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä muita riskinhallintatoimenpiteitä.”

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja määritelmästä annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

1

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 1.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/20

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 25 päivänä helmikuuta 2009,

tukijärjestelmästä C 2/08 (ex N 572/07) Irlannin suunnitteleman meriliikenteen alan tonnistoverojärjestelmän muuttamiseksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 688)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/626/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Irlannin viranomaiset ilmoittivat komissiolle 3 päivänä lokakuuta 2007 ja 19 päivänä marraskuuta 2007 päivätyillä sähköisillä kirjeillä muutoksesta voimassa olevaan tonnistoverojärjestelmään N 504/02, jonka komissio alun perin hyväksyi 11 päivänä joulukuuta 2002 (2). |
| --- | --- |

(1)

Irlannin viranomaiset ilmoittivat komissiolle 3 päivänä lokakuuta 2007 ja 19 päivänä marraskuuta 2007 päivätyillä sähköisillä kirjeillä muutoksesta voimassa olevaan tonnistoverojärjestelmään N 504/02, jonka komissio alun perin hyväksyi 11 päivänä joulukuuta 2002 (2).

| (2) | Komissio ilmoitti Irlannille 16 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (3) päätöksestään aloittaa tämän järjestelmän muutoksen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Irlannille 16 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (3) päätöksestään aloittaa tämän järjestelmän muutoksen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4)14 päivänä toukokuuta 2008. Irlanti toimitti huomautuksensa 29 päivänä helmikuuta 2008. Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta. |
| --- | --- |

(3)

Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4)14 päivänä toukokuuta 2008. Irlanti toimitti huomautuksensa 29 päivänä helmikuuta 2008. Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   Vuonna 2002 hyväksytyn tonnistoveron keskeiset säännökset

| (4) | Vuonna 2002 käyttöön otettu Irlannin tonnistovero on meriliikennettä harjoittaviin varustamoyhtiöihin sovellettava verojärjestelmä. Tietyt edellytykset täyttävät yhtiöt voivat valita, verotetaanko niiden toimintaa alusten nettotonniston vai todellisen voiton perusteella. Hyväksymisedellytykset täyttävien yhtiöiden on valittava järjestelmä kolmen vuoden kuluessa siitä, kun järjestelmää koskeva lainsäädäntö on tullut voimaan. Tonnistoveron valinneiden yhtiöiden on pysyttävä kyseisen verotusjärjestelmän piirissä kymmenen vuotta (tonnistoverokausi).
  Jos useampia hyväksymisedellytykset täyttäviä irlantilaisia yhtiöitä kuuluu samaan konserniin, niiden on kaikkien valittava tonnistoverotus. Muuta kuin tonnistoverotuksen piiriin kuuluvaa liiketoimintaa verotetaan tavanomaisten yritysverotusta koskevien säännösten mukaisesti.
  Tonnistoverojärjestelmässä tonnistoverotettavilta varustamoyhtiöiltä perittävän veron määrä määritetään niiden tonnistoverotettavan aluskannan nettovetoisuuden perusteella. Kunkin tonnistoverovelvollisen aluksen osalta määritetään tonnistoverotettavaan toimintaan liittyvä verotettava voitto kiinteänä summana, joka lasketaan seuraavasti aluksen nettovetoisuuden mukaan 100:aa nettotonnia kohti vuorokaudessa riippumatta siitä, onko alus kunakin vuorokautena käytössä:






  1 000 nettotonniin asti | 1,00 euroa 100:aa nettotonnia kohti |
| --- | --- | --- |
| 1 001–10 000 nettotonnia | 0,75 euroa 100:aa nettotonnia kohti |
| 10 001–25 000 nettotonnia | 0,50 euroa 100:aa nettotonnia kohti |
| yli 25 000 nettotonnia | 0,25 euroa 100:aa nettotonnia kohti |

(4)

Vuonna 2002 käyttöön otettu Irlannin tonnistovero on meriliikennettä harjoittaviin varustamoyhtiöihin sovellettava verojärjestelmä. Tietyt edellytykset täyttävät yhtiöt voivat valita, verotetaanko niiden toimintaa alusten nettotonniston vai todellisen voiton perusteella. Hyväksymisedellytykset täyttävien yhtiöiden on valittava järjestelmä kolmen vuoden kuluessa siitä, kun järjestelmää koskeva lainsäädäntö on tullut voimaan. Tonnistoveron valinneiden yhtiöiden on pysyttävä kyseisen verotusjärjestelmän piirissä kymmenen vuotta (tonnistoverokausi).

Jos useampia hyväksymisedellytykset täyttäviä irlantilaisia yhtiöitä kuuluu samaan konserniin, niiden on kaikkien valittava tonnistoverotus. Muuta kuin tonnistoverotuksen piiriin kuuluvaa liiketoimintaa verotetaan tavanomaisten yritysverotusta koskevien säännösten mukaisesti.

Tonnistoverojärjestelmässä tonnistoverotettavilta varustamoyhtiöiltä perittävän veron määrä määritetään niiden tonnistoverotettavan aluskannan nettovetoisuuden perusteella. Kunkin tonnistoverovelvollisen aluksen osalta määritetään tonnistoverotettavaan toimintaan liittyvä verotettava voitto kiinteänä summana, joka lasketaan seuraavasti aluksen nettovetoisuuden mukaan 100:aa nettotonnia kohti vuorokaudessa riippumatta siitä, onko alus kunakin vuorokautena käytössä:

1 000 nettotonniin asti

1,00 euroa 100:aa nettotonnia kohti

1 001–10 000 nettotonnia

0,75 euroa 100:aa nettotonnia kohti

10 001–25 000 nettotonnia

0,50 euroa 100:aa nettotonnia kohti

yli 25 000 nettotonnia

0,25 euroa 100:aa nettotonnia kohti

Tällä tavoin määritettyihin voittoihin sovelletaan sitten normaalia 12,5 prosentin suuruista irlantilaista yhtiöveroa. (5)

2.2   Vuonna 2002 hyväksytyn tonnistoverojärjestelmän rajoitus liittyen määräaikaiseen vuokralle ottamiseen miehistöineen

| (5) | Yhtenä edellytyksenä vuonna 2002 käyttöön otetun tonnistoverojärjestelmän soveltamiselle on, että yhtiön itse omistamien tonnistoverotettavien alusten osuus vetoisuutena laskien on vähintään 25 prosenttia sen kaikkien tonnistoverotettavien alusten vetoisuudesta. Jotta yhtiö voi päästä tonnistoverojärjestelmään ja pysyä siinä, se ei saisi ottaa vuokralle miehistöineen (edes määräaikaisesti) yli 75:tä prosenttia käyttämästään tonnistoverotettavasta nettovetoisuudesta. Kun kyseessä on konserni, miehistöineen vuokralle otetun tonnistoverotettavan nettovetoisuuden yhteenlaskettu enimmäisosuus on 75 prosenttia konsernin kaikkien tonnistoverotettavien yhtiöiden kaikkien tonnistoverotettavien alusten nettovetoisuudesta. ’Aluksen vuokralle ottamisella miehistöineen’ tarkoitetaan sen vuokralle ottamista vuokranantajan tarjoamine miehistöineen, kun taas pelkän aluksen vuokraamisella tarkoitetaan sitä, että vuokralleottaja asettaa alukseen miehistön. (6) |
| --- | --- |

(5)

Yhtenä edellytyksenä vuonna 2002 käyttöön otetun tonnistoverojärjestelmän soveltamiselle on, että yhtiön itse omistamien tonnistoverotettavien alusten osuus vetoisuutena laskien on vähintään 25 prosenttia sen kaikkien tonnistoverotettavien alusten vetoisuudesta. Jotta yhtiö voi päästä tonnistoverojärjestelmään ja pysyä siinä, se ei saisi ottaa vuokralle miehistöineen (edes määräaikaisesti) yli 75:tä prosenttia käyttämästään tonnistoverotettavasta nettovetoisuudesta. Kun kyseessä on konserni, miehistöineen vuokralle otetun tonnistoverotettavan nettovetoisuuden yhteenlaskettu enimmäisosuus on 75 prosenttia konsernin kaikkien tonnistoverotettavien yhtiöiden kaikkien tonnistoverotettavien alusten nettovetoisuudesta. ’Aluksen vuokralle ottamisella miehistöineen’ tarkoitetaan sen vuokralle ottamista vuokranantajan tarjoamine miehistöineen, kun taas pelkän aluksen vuokraamisella tarkoitetaan sitä, että vuokralleottaja asettaa alukseen miehistön. (6)

2.3   Ilmoitetut muutokset

2.3.1   Määräaikaista aluksen vuokralle ottamista miehistöineen koskevan rajoituksen poistaminen

| (6) | Irlannin viranomaiset aikovat nyt poistaa rajoituksen, joka koskee määräaikaista aluksen vuokralle ottamista miehistöineen. Siten Irlannin viranomaisten ilmoituksen mukaisesti yhtiö tai konserni voisi valita tonnistoverotuksen omistamatta yhtäkään alusta. Irlannin viranomaisten mukaan kyseisen rajoituksen poistaminen on tarpeen useasta syystä:






  a) | sellaisten Irlantiin sijoittautuneiden varustamoiden aseman turvaamiseksi, jotka täyttävät kaikki muut vaatimukset, mutta eivät voi valita tonnistoveroa liiallisen määräaikaisen vuokralle ottamisen vuoksi; |
| --- | --- | --- |

(6)

Irlannin viranomaiset aikovat nyt poistaa rajoituksen, joka koskee määräaikaista aluksen vuokralle ottamista miehistöineen. Siten Irlannin viranomaisten ilmoituksen mukaisesti yhtiö tai konserni voisi valita tonnistoverotuksen omistamatta yhtäkään alusta. Irlannin viranomaisten mukaan kyseisen rajoituksen poistaminen on tarpeen useasta syystä:

a)

sellaisten Irlantiin sijoittautuneiden varustamoiden aseman turvaamiseksi, jotka täyttävät kaikki muut vaatimukset, mutta eivät voi valita tonnistoveroa liiallisen määräaikaisen vuokralle ottamisen vuoksi;

| b) | jotta voitaisiin antaa yrityksille, joihin sovelletaan Irlannin tonnistoveroa (jäljempänä ’Irlannin tonnistoverovelvolliset yritykset’) ja jotka harjoittavat tonnistoverotettavaa toimintaa, lisää joustavuutta markkinaolosuhteiden hyödyntämiseen sellaisissa tilanteissa, joissa ne muutoin rikkoisivat tonnistoveron ehtoja vastaan; |
| --- | --- |

b)

jotta voitaisiin antaa yrityksille, joihin sovelletaan Irlannin tonnistoveroa (jäljempänä ’Irlannin tonnistoverovelvolliset yritykset’) ja jotka harjoittavat tonnistoverotettavaa toimintaa, lisää joustavuutta markkinaolosuhteiden hyödyntämiseen sellaisissa tilanteissa, joissa ne muutoin rikkoisivat tonnistoveron ehtoja vastaan;

| c) | pariteetin saavuttamiseksi toisten jäsenvaltioiden kanssa määräaikaisesti vuokralle otettuja aluksia koskevien ehtojen suhteen; |
| --- | --- |

c)

pariteetin saavuttamiseksi toisten jäsenvaltioiden kanssa määräaikaisesti vuokralle otettuja aluksia koskevien ehtojen suhteen;

| d) | maissa tapahtuvan alusten hallintotoiminnan laajentamiseksi; |
| --- | --- |

d)

maissa tapahtuvan alusten hallintotoiminnan laajentamiseksi;

| e) | sen välttämiseksi, että yritystoimintoja siirtyy tonnistoverovelvollisilta yrityksiltä sellaisille yrityksille, joihin ei sovelleta tonnistoveroa ja lopulta kolmansien maiden laivaliikenteen harjoittajille, tai että yritystoimintoja poistetaan Irlannin tonnistoverojärjestelmän piiristä, koska ne ylittävät enimmäisrajan. |
| --- | --- |

e)

sen välttämiseksi, että yritystoimintoja siirtyy tonnistoverovelvollisilta yrityksiltä sellaisille yrityksille, joihin ei sovelleta tonnistoveroa ja lopulta kolmansien maiden laivaliikenteen harjoittajille, tai että yritystoimintoja poistetaan Irlannin tonnistoverojärjestelmän piiristä, koska ne ylittävät enimmäisrajan.

2.3.2   Kesto

| (7) | Ilmoitettua muutosta tonnistoveroa koskevaan lainsäädäntöön sovelletaan vasta komission hyväksynnän jälkeen, mutta se tulee taannehtivasti voimaan tammikuusta 2006 alkaen, jolloin muutos tehtiin kansalliseen lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

(7)

Ilmoitettua muutosta tonnistoveroa koskevaan lainsäädäntöön sovelletaan vasta komission hyväksynnän jälkeen, mutta se tulee taannehtivasti voimaan tammikuusta 2006 alkaen, jolloin muutos tehtiin kansalliseen lainsäädäntöön.

| (8) | Muutos ei vaikuta tonnistoverojärjestelmän kestoon: nykyisen tonnistoverojärjestelmän kesto on rajoitettu kymmeneen vuoteen ja se päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012. Hyväksymisedellytykset täyttävällä yhtiöllä on yleensä vain 36 kuukautta aikaa päättää liittyvänsä tonnistoverojärjestelmään siitä lähtien, kun yhtiöstä tulee tonnistoverotettava yhtiö eli yhtiö, joka on irlantilaisen yhtiöveron alainen, käyttää tonnistoverotettavia aluksia ja harjoittaa tonnistoverotettavien alusten strategista ja kaupallista johtamista Irlannissa. |
| --- | --- |

(8)

Muutos ei vaikuta tonnistoverojärjestelmän kestoon: nykyisen tonnistoverojärjestelmän kesto on rajoitettu kymmeneen vuoteen ja se päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012. Hyväksymisedellytykset täyttävällä yhtiöllä on yleensä vain 36 kuukautta aikaa päättää liittyvänsä tonnistoverojärjestelmään siitä lähtien, kun yhtiöstä tulee tonnistoverotettava yhtiö eli yhtiö, joka on irlantilaisen yhtiöveron alainen, käyttää tonnistoverotettavia aluksia ja harjoittaa tonnistoverotettavien alusten strategista ja kaupallista johtamista Irlannissa.

2.3.3   Tuensaajat

| (9) | Muutosta sovelletaan kaikkiin yhtiöihin, jotka ovat tällä hetkellä sellaisessa asemassa, että niiden on mahdollista hyötyä tonnistoverojärjestelmästä, ja niihin hyväksymisedellytykset täyttäviin yhtiöihin tai konserneihin,






  a) | jotka ovat Irlannin yhtiöveron alaisia; |
| --- | --- | --- |

(9)

Muutosta sovelletaan kaikkiin yhtiöihin, jotka ovat tällä hetkellä sellaisessa asemassa, että niiden on mahdollista hyötyä tonnistoverojärjestelmästä, ja niihin hyväksymisedellytykset täyttäviin yhtiöihin tai konserneihin,

a)

jotka ovat Irlannin yhtiöveron alaisia;

| b) | joiden tuotot syntyvät tonnistoverotettavien alusten tonnistoverotettavasta toiminnasta ja jotka valitsevat tonnistoverojärjestelmän; ja |
| --- | --- |

b)

joiden tuotot syntyvät tonnistoverotettavien alusten tonnistoverotettavasta toiminnasta ja jotka valitsevat tonnistoverojärjestelmän; ja

| c) | joiden tonnistoverotettavan laivaustoiminnan strateginen ja kaupallinen johtaminen tapahtuu Irlannin alueella. |
| --- | --- |

c)

joiden tonnistoverotettavan laivaustoiminnan strateginen ja kaupallinen johtaminen tapahtuu Irlannin alueella.

2.3.4   Talousarvio

| (10) | Irlannin viranomaiset arvioivat, että taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen sovellettavan määräaikaisen vuokralle ottamisen rajoituksen poistamisesta aiheutuvat ensimmäisen vuoden kustannukset ovat menneestä markkinoiden noususuhdanteesta johtuen noin 5,88 miljoonaa euroa. On oletettavissa että keskikauden (2007–2009) kustannukset laskevat tuoton laskiessa tyypillisemmille markkinatasoille ja ovat tuolloin noin 1,38 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(10)

Irlannin viranomaiset arvioivat, että taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen sovellettavan määräaikaisen vuokralle ottamisen rajoituksen poistamisesta aiheutuvat ensimmäisen vuoden kustannukset ovat menneestä markkinoiden noususuhdanteesta johtuen noin 5,88 miljoonaa euroa. On oletettavissa että keskikauden (2007–2009) kustannukset laskevat tuoton laskiessa tyypillisemmille markkinatasoille ja ovat tuolloin noin 1,38 miljoonaa euroa.

2.4   Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

| (11) | Päätöksessään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn käynnistämisestä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, että Irlannin viranomaisten ilmoittamat muutokset saattaisivat olla meriliikenteen valtiontuelle annettujen yhteisön suuntaviivojen (7) vastaisia (Yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle, jäljempänä ’suuntaviivat’). Erityisesti komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, onko Irlannin soveltuvaa yksipuolisesti kumota tonnistoverojärjestelmänsä piiriin kuuluvien määräaikaisesti miehistöineen vuokralle otettujen alusten enimmäisrajoitus. Komissio huomautti, että kyseisen rajoituksen täydellinen poistaminen saattaisi aiheuttaa verotukseen perustuvaa kilpailua enemmän ja vähemmän houkuttelevien tonnistoverojärjestelmien välillä yhteisön sisällä. Ottaen huomioon, että suuntaviivoissa velvoitetaan huomioimaan verotukseen perustuva kilpailu (8), Irlannin viranomaisten ehdottamat muutokset liittyen alusten määräaikaista vuokralle ottamista miehistöineen koskevan rajoituksen täydelliseen poistamiseen saattavat olla ristiriidassa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun ”yhteisen edun” kanssa, johon tonnistoveron hyväksyminen perustuu. |
| --- | --- |

(11)

Päätöksessään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn käynnistämisestä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, että Irlannin viranomaisten ilmoittamat muutokset saattaisivat olla meriliikenteen valtiontuelle annettujen yhteisön suuntaviivojen (7) vastaisia (Yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle, jäljempänä ’suuntaviivat’). Erityisesti komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, onko Irlannin soveltuvaa yksipuolisesti kumota tonnistoverojärjestelmänsä piiriin kuuluvien määräaikaisesti miehistöineen vuokralle otettujen alusten enimmäisrajoitus. Komissio huomautti, että kyseisen rajoituksen täydellinen poistaminen saattaisi aiheuttaa verotukseen perustuvaa kilpailua enemmän ja vähemmän houkuttelevien tonnistoverojärjestelmien välillä yhteisön sisällä. Ottaen huomioon, että suuntaviivoissa velvoitetaan huomioimaan verotukseen perustuva kilpailu (8), Irlannin viranomaisten ehdottamat muutokset liittyen alusten määräaikaista vuokralle ottamista miehistöineen koskevan rajoituksen täydelliseen poistamiseen saattavat olla ristiriidassa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun ”yhteisen edun” kanssa, johon tonnistoveron hyväksyminen perustuu.

| (12) | Lisäksi komissio ilmaisi epäilyksiä suunnitellun toimenpiteen mahdollisia taannehtivia vaikutuksia kohtaan. Taannehtivat vaikutukset saattavat tulla kyseeseen, jos ilmoitetun muutoksen mukainen tuki myönnetään taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. |
| --- | --- |

(12)

Lisäksi komissio ilmaisi epäilyksiä suunnitellun toimenpiteen mahdollisia taannehtivia vaikutuksia kohtaan. Taannehtivat vaikutukset saattavat tulla kyseeseen, jos ilmoitetun muutoksen mukainen tuki myönnetään taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen.

2.5   Irlannin viranomaisten huomautukset

| (13) | 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä Irlannin viranomaiset ilmaisivat seuraavat näkökohdat:






  a) | markkinaolosuhteet, joihin vedoten Irlannin viranomaiset hakevat alusten määräaikaisen vuokralle ottamisen rajoituksen poistamista, eivät vaikuta ainoastaan irlantilaisiin varustamoihin, vaan myös yhteisön ja kolmansien maiden varustamoihin. Erityisesti pyydetään ottamaan huomioon, että irtotavaran kysyntä on lisääntynyt voimakkaasti vuodesta 2002; |
| --- | --- | --- |

(13)

29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä Irlannin viranomaiset ilmaisivat seuraavat näkökohdat:

a)

markkinaolosuhteet, joihin vedoten Irlannin viranomaiset hakevat alusten määräaikaisen vuokralle ottamisen rajoituksen poistamista, eivät vaikuta ainoastaan irlantilaisiin varustamoihin, vaan myös yhteisön ja kolmansien maiden varustamoihin. Erityisesti pyydetään ottamaan huomioon, että irtotavaran kysyntä on lisääntynyt voimakkaasti vuodesta 2002;

| b) | määräaikainen alusten vuokralle ottaminen miehistöineen antaa joustovaraa varustamoille, jotka pyrkivät täyttämään irtotavaran vienti- ja tuontiyhtiöiden kanssa solmittavat irtotavaroihin liittyvät sopimukset; |
| --- | --- |

b)

määräaikainen alusten vuokralle ottaminen miehistöineen antaa joustovaraa varustamoille, jotka pyrkivät täyttämään irtotavaran vienti- ja tuontiyhtiöiden kanssa solmittavat irtotavaroihin liittyvät sopimukset;

| c) | samanlaista kehitystä on tapahtunut muissakin jäsenvaltioissa (esimerkiksi Tanskassa). |
| --- | --- |

c)

samanlaista kehitystä on tapahtunut muissakin jäsenvaltioissa (esimerkiksi Tanskassa).

3.   ARVIOINTI

3.1   Tuen olemassaolo

| (14) | Komissio katsoo, ettei ilmoitettu muutos muuta Irlannin vuonna 2002 päätöksellä N 504/02 (9) hyväksytyn tonnistoveron määrittelyä valtiontueksi. |
| --- | --- |

(14)

Komissio katsoo, ettei ilmoitettu muutos muuta Irlannin vuonna 2002 päätöksellä N 504/02 (9) hyväksytyn tonnistoveron määrittelyä valtiontueksi.

| (15) | Määräaikaisesti miehistöineen vuokralle otettujen alusten osuutta koskevan rajoituksen poistamisen jälkeenkin Irlannin viranomaiset edelleen myöntävät etua valtion varoista ja suosivat näin tiettyjä yrityksiä, koska toimenpide koskee meriliikennealaa. Tällainen etu uhkaa vääristää kilpailua ja voisi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska tämänkaltaista merenkulkua harjoitetaan pääasiassa kansainvälisessä toimintaympäristössä. Näistä syistä johtuen ilmoitettu muutos vuonna 2002 hyväksyttyyn Irlannin tonnistoverojärjestelmään ei vaikuta sen määrittelyyn valtiontueksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(15)

Määräaikaisesti miehistöineen vuokralle otettujen alusten osuutta koskevan rajoituksen poistamisen jälkeenkin Irlannin viranomaiset edelleen myöntävät etua valtion varoista ja suosivat näin tiettyjä yrityksiä, koska toimenpide koskee meriliikennealaa. Tällainen etu uhkaa vääristää kilpailua ja voisi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska tämänkaltaista merenkulkua harjoitetaan pääasiassa kansainvälisessä toimintaympäristössä. Näistä syistä johtuen ilmoitettu muutos vuonna 2002 hyväksyttyyn Irlannin tonnistoverojärjestelmään ei vaikuta sen määrittelyyn valtiontueksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

3.2   Arvioinnissa käytettävä oikeusperusta

| (16) | Yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle muodostavat ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuuden arvioinnissa käytettävän oikeusperustan. |
| --- | --- |

(16)

Yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle muodostavat ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuuden arvioinnissa käytettävän oikeusperustan.

3.3   Toimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (17) | Suuntaviivoissa todetaan seuraavaa: ”Yhteisessä merenkulkupolitiikassa valtiontuen tavoitteena on edistää yhteisön laivastojen kilpailukykyä maailman laivaliikennemarkkinoilla. Näin ollen verohelpotusjärjestelyissä on yleensä edellytettävä yhteyttä yhteisön lippuun. Tukia voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti hyväksyä myös, jos ne koskevat jäsenvaltion alueelle sijoittautuneen varustamon koko yritysverotuksen alaista laivastoa ja jos voidaan osoittaa, että kaikkien kyseisten alusten strateginen ja kaupallinen johtaminen tapahtuu käytännössä jäsenvaltion alueelta ja että kyseinen toiminta edistää taloudellista toimintaa ja työllisyyttä yhteisössä merkittävästi.” (10) |
| --- | --- |

(17)

Suuntaviivoissa todetaan seuraavaa: ”Yhteisessä merenkulkupolitiikassa valtiontuen tavoitteena on edistää yhteisön laivastojen kilpailukykyä maailman laivaliikennemarkkinoilla. Näin ollen verohelpotusjärjestelyissä on yleensä edellytettävä yhteyttä yhteisön lippuun. Tukia voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti hyväksyä myös, jos ne koskevat jäsenvaltion alueelle sijoittautuneen varustamon koko yritysverotuksen alaista laivastoa ja jos voidaan osoittaa, että kaikkien kyseisten alusten strateginen ja kaupallinen johtaminen tapahtuu käytännössä jäsenvaltion alueelta ja että kyseinen toiminta edistää taloudellista toimintaa ja työllisyyttä yhteisössä merkittävästi.” (10)

| (18) | Suuntaviivoissa ei mainita mitään rajoitusta määräaikaisesti miehistöineen vuokralle otettujen alusten sisällyttämisestä tonnistoverojärjestelmiin. Aiemmissa päätöksissään komissio on hyväksynyt tukiohjelmia, joiden piiriin kuuluvien yhtiöiden omistamien alusten vetoisuuden (tai ilman miehistöä vuokralle otettujen alusten vetoisuuden) ja määräaikaisesti tai matkakohtaisesti miehistöineen vuokralle otettujen alusten vetoisuuden suhde on korkeintaan 3:1 (11), 4:1 (12) tai 10:1 (13). |
| --- | --- |

(18)

Suuntaviivoissa ei mainita mitään rajoitusta määräaikaisesti miehistöineen vuokralle otettujen alusten sisällyttämisestä tonnistoverojärjestelmiin. Aiemmissa päätöksissään komissio on hyväksynyt tukiohjelmia, joiden piiriin kuuluvien yhtiöiden omistamien alusten vetoisuuden (tai ilman miehistöä vuokralle otettujen alusten vetoisuuden) ja määräaikaisesti tai matkakohtaisesti miehistöineen vuokralle otettujen alusten vetoisuuden suhde on korkeintaan 3:1 (11), 4:1 (12) tai 10:1 (13).

| (19) | Tämän suhteen avulla pyritään siihen, ettei tonnistoverovelvollisista yhtiöistä tule lopulta meriliikenteen alalla toimivia sijoitusyhtiöitä, joilla ei ole minkäänlaista vastuuta käyttämiensä alusten miehistön hallinnosta ja teknisestä hallinnosta. Jos tonnistoverovelvolliset yritykset käyttäisivät ainoastaan määräaikaisesti tai matkakohtaisesti miehistöineen vuokralle otettuja aluksia, ne menettäisivät miehistön hallintoon ja tekniseen hallintoon liittyvää osaamistaan, mikä olisi ristiriidassa suuntaviivojen 2.2 kohdan ensimmäisen alakohdan neljännessä luetelmakohdassa mainitun tavoitteen kanssa, jonka mukaan suuntaviivojen avulla pyritään ”säilyttämään ja kehittämään merenkulkualan osaamista”. |
| --- | --- |

(19)

Tämän suhteen avulla pyritään siihen, ettei tonnistoverovelvollisista yhtiöistä tule lopulta meriliikenteen alalla toimivia sijoitusyhtiöitä, joilla ei ole minkäänlaista vastuuta käyttämiensä alusten miehistön hallinnosta ja teknisestä hallinnosta. Jos tonnistoverovelvolliset yritykset käyttäisivät ainoastaan määräaikaisesti tai matkakohtaisesti miehistöineen vuokralle otettuja aluksia, ne menettäisivät miehistön hallintoon ja tekniseen hallintoon liittyvää osaamistaan, mikä olisi ristiriidassa suuntaviivojen 2.2 kohdan ensimmäisen alakohdan neljännessä luetelmakohdassa mainitun tavoitteen kanssa, jonka mukaan suuntaviivojen avulla pyritään ”säilyttämään ja kehittämään merenkulkualan osaamista”.

| (20) | Voidaan myös todeta, että suhdeluvun avulla on pyritty toiseen suuntaviivojen tavoitteeseen helpottamalla kansallisten viranomaisten tehtävää valvoa, että tonnistoverotettaviin aluksiin liittyvät, maissa suoritettavat tehtävät suoritetaan yhteisön/ETA:n alueella. On nimittäin todennäköistä, että tonnistoverovelvolliset varustamot hoitavat miehistön hallinnon itse, jos ne liikennöivät omistamillaan tai ilman miehistöä vuokralle otetuilla aluksilla. Kun nämä kaksi toimintoa suoritetaan yrityksen sisällä, veroviranomaisten on yksinkertaisempaa tarkastaa, että asianomaisiin aluksiin liittyvät, maissa suoritettavat tehtävät ovat sijoittautuneet yhteisön/ETA:n alueelle. Näin pyritään ”edistämään jäsenvaltioissa sijaitsevan merenkulkuklusterin lujittamista” suuntaviivojen 2.2 kohdan ensimmäisen alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Voidaan myös todeta, että suhdeluvun avulla on pyritty toiseen suuntaviivojen tavoitteeseen helpottamalla kansallisten viranomaisten tehtävää valvoa, että tonnistoverotettaviin aluksiin liittyvät, maissa suoritettavat tehtävät suoritetaan yhteisön/ETA:n alueella. On nimittäin todennäköistä, että tonnistoverovelvolliset varustamot hoitavat miehistön hallinnon itse, jos ne liikennöivät omistamillaan tai ilman miehistöä vuokralle otetuilla aluksilla. Kun nämä kaksi toimintoa suoritetaan yrityksen sisällä, veroviranomaisten on yksinkertaisempaa tarkastaa, että asianomaisiin aluksiin liittyvät, maissa suoritettavat tehtävät ovat sijoittautuneet yhteisön/ETA:n alueelle. Näin pyritään ”edistämään jäsenvaltioissa sijaitsevan merenkulkuklusterin lujittamista” suuntaviivojen 2.2 kohdan ensimmäisen alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

| (21) | Jos rajoitus poistettaisiin kokonaan, sellaisetkin yritykset, joilla on ainoastaan määräaikaisesti tai matkakohtaisesti miehistöineen vuokralle otettuja aluksia, voisivat hyödyntää tonnistoverojärjestelmän etuja. Tässä yhteydessä komissio katsoo, että ilmoitettu muutos on ristiriidassa edellä olevissa 19 ja 20 kappaleessa mainittujen tavoitteiden kanssa. Komissio katsoo, että miehistöineen vuokralle otettujen ja omistettujen alusten vähimmäissuhde tulee säilyttää ja sen on oltava vähintään 10:1. |
| --- | --- |

(21)

Jos rajoitus poistettaisiin kokonaan, sellaisetkin yritykset, joilla on ainoastaan määräaikaisesti tai matkakohtaisesti miehistöineen vuokralle otettuja aluksia, voisivat hyödyntää tonnistoverojärjestelmän etuja. Tässä yhteydessä komissio katsoo, että ilmoitettu muutos on ristiriidassa edellä olevissa 19 ja 20 kappaleessa mainittujen tavoitteiden kanssa. Komissio katsoo, että miehistöineen vuokralle otettujen ja omistettujen alusten vähimmäissuhde tulee säilyttää ja sen on oltava vähintään 10:1.

| (22) | Jos yllä mainitut tavoitteet eivät täyty, komissio katsoo, että miehistöineen vuokralle otettujen alusten avulla tulisi edistää toista suuntaviivojen tavoitetta, nimittäin kannustaa alusten merkitsemistä tai palauttamista jäsenvaltioiden rekistereihin suuntaviivojen 2.2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Näin ollen komissio voisi pitää yhteistä etua turvattuna, jos asianomainen alus purjehtii yhteisön/ETA:n lipun alla, vaikka alusten miehistön hallinto ja tekninen hallinto eivät molemmat tapahtuisikaan yhteisön tai ETA:n alueella. |
| --- | --- |

(22)

Jos yllä mainitut tavoitteet eivät täyty, komissio katsoo, että miehistöineen vuokralle otettujen alusten avulla tulisi edistää toista suuntaviivojen tavoitetta, nimittäin kannustaa alusten merkitsemistä tai palauttamista jäsenvaltioiden rekistereihin suuntaviivojen 2.2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Näin ollen komissio voisi pitää yhteistä etua turvattuna, jos asianomainen alus purjehtii yhteisön/ETA:n lipun alla, vaikka alusten miehistön hallinto ja tekninen hallinto eivät molemmat tapahtuisikaan yhteisön tai ETA:n alueella.

| (23) | Komissio katsoo yllä olevien tavoitteiden täyttyvän, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | miehistöineen vuokralle otettu alus on merkitty yhteisön tai ETA:n alusrekisteriin tai |
| --- | --- | --- |

(23)

Komissio katsoo yllä olevien tavoitteiden täyttyvän, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

miehistöineen vuokralle otettu alus on merkitty yhteisön tai ETA:n alusrekisteriin tai

| b) | sen miehistön hallinto ja tekninen hallinto tapahtuu yhteisön tai ETA:n alueella. |
| --- | --- |

b)

sen miehistön hallinto ja tekninen hallinto tapahtuu yhteisön tai ETA:n alueella.

| (24) | Jos nämä ehdot täyttyvät, yllä mainittuja suuntaviivojen tavoitteita noudatetaan. |
| --- | --- |

(24)

Jos nämä ehdot täyttyvät, yllä mainittuja suuntaviivojen tavoitteita noudatetaan.

| (25) | Viimeaikaisen oikeuskäytännön (14) mukaisesti muutoksen voidaan hyväksyä tulevan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007 (ilmoituksen päiväys), jotta vältetään sen taannehtiva soveltaminen, |
| --- | --- |

(25)

Viimeaikaisen oikeuskäytännön (14) mukaisesti muutoksen voidaan hyväksyä tulevan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007 (ilmoituksen päiväys), jotta vältetään sen taannehtiva soveltaminen,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ilmoitettu muutos tonnistoverojärjestelmään N 504/02, jonka komissio alun perin hyväksyi 11 päivänä joulukuuta 2002, soveltuu yhteismarkkinoille, jos 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

Sitä voidaan soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen.

2 artikla

Kunkin tonnistoverovelvollisen yrityksen miehistöineen vuokralle ottamien ja omistamien alusten suhteen on oltava vähintään 10:1.

Jokaisen tonnistoverovelvollisen yrityksen käyttämän miehistöineen vuokralle otetun aluksen on täytettävä vähintään yksi seuraavista ehdoista:

| a) | miehistöineen vuokralle otettu alus on merkitty yhteisön tai ETA:n alusrekisteriin; |
| --- | --- |

a)

miehistöineen vuokralle otettu alus on merkitty yhteisön tai ETA:n alusrekisteriin;

| b) | miehistöineen vuokralle otetun aluksen miehistön hallinto ja tekninen hallinto tapahtuu yhteisön tai ETA:n alueella. |
| --- | --- |

b)

miehistöineen vuokralle otetun aluksen miehistön hallinto ja tekninen hallinto tapahtuu yhteisön tai ETA:n alueella.

3 artikla

Irlannin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Irlannille.

Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Antonio TAJANI

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 117, 14.5.2008, s. 32.

1

(2)  Päätös K(2002) 4371 lopullinen.

2

(3)  SG(2008)D/200091.

3

(4)  EUVL C 117, 14.5.2008, s. 32.

4

(5)  Päätös K(2002) 4371 lopullinen, 3–6 kohdat.

5

(6)  Päätös K(2002) 4371 lopullinen, 26 kohta.

6

(7)  EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3.

7

(8)  Suuntaviivojen 3.1 kohta: Varustamoiden verotuskohtelu.

8

(9)  Katso tämän päätöksen alaviite 2.

9

(10)  Suuntaviivojen 3.1 kohdan seitsemäs alakohta.

10

(11)  Katso esimerkiksi komission päätös C 20/03, joka on saatavissa seuraavassa internet-osoitteessa: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2003:145:0004:0047:FR:PDF, ja komission päätös N 572/02, joka on saatavissa virallisella kielellä seuraavassa internet-osoitteessa: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n572-02.pdf

11

(12)  Komission päätös, tehty 12 päivänä maaliskuuta 2002 (valtiontuki N 563/01), saatavissa virallisella kielellä seuraavassa internet-osoitteessa: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

12

(13)  Katso vielä julkaisematon komission päätös C 58/08.

13

(14)  Katso 18 päivänä joulukuuta 2008 annettu tuomio asiassa C-384/07 Wienstrom GmbH v. Bundesminister für Wirtschaft und Arbeit, ei vielä julkaistu, ja erityisesti kohta 26. ”Kun tukihanke on säännönmukaisesti ilmoitettu komissiolle eikä sitä ole toteutettu ennen tätä päätöstä, se voidaan toteuttaa päätöksen tekemisestä lähtien, tarvittaessa myös aikaisemman ajanjakson osalta, jonka yhteismarkkinoille soveltuvaksi todettu toimenpide kattaa.”

14

---

SUUNTAVIIVAT

Euroopan keskuspankki

| 1.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/25

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 31 päivänä heinäkuuta 2009,

julkisyhteisöjen rahoitustilastoista

(uudelleenlaadittu)

(EKP/2009/20)

(2009/627/EY)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 5.1, 5.2, 12.1 ja 14.3 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (1),

ottaa huomioon Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista ja tilastotietojen vaihtamista Euroopan keskuspankkijärjestelmässä koskevista menettelyistä julkisyhteisöjen rahoitustilastojen osalta 17 päivänä helmikuuta 2005 annettuja suuntaviivoja EKP/2005/5 (3) on muutettu useita kertoja. Kun kyseisiin suuntaviivoihin on nyt tarpeen tehdä uusia muutoksia, teksti olisi selvyyden ja avoimuuden vuoksi laadittava uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista ja tilastotietojen vaihtamista Euroopan keskuspankkijärjestelmässä koskevista menettelyistä julkisyhteisöjen rahoitustilastojen osalta 17 päivänä helmikuuta 2005 annettuja suuntaviivoja EKP/2005/5 (3) on muutettu useita kertoja. Kun kyseisiin suuntaviivoihin on nyt tarpeen tehdä uusia muutoksia, teksti olisi selvyyden ja avoimuuden vuoksi laadittava uudelleen.

| (2) | Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi kokonaisvaltaiset ja luotettavat julkisyhteisöjen rahoitustilastot taloudellisia ja rahatalouden analyysejaan varten; näiden rahoitustilastojen tulee kattaa kaikki taloustoimet, mukaan lukien sellaiset, joissa julkisyhteisö toimii Euroopan unionin toimielinten edustajana. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi kokonaisvaltaiset ja luotettavat julkisyhteisöjen rahoitustilastot taloudellisia ja rahatalouden analyysejaan varten; näiden rahoitustilastojen tulee kattaa kaikki taloustoimet, mukaan lukien sellaiset, joissa julkisyhteisö toimii Euroopan unionin toimielinten edustajana.

| (3) | Näissä suuntaviivoissa vahvistetut menettelyt eivät vaikuta vastuun- tai toimivallanjakoon jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

(3)

Näissä suuntaviivoissa vahvistetut menettelyt eivät vaikuta vastuun- tai toimivallanjakoon jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön tasolla.

| (4) | On tarpeen ottaa käyttöön tehokkaat menettelytavat julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien tietojen vaihtamiseksi EKPJ:ssä, jotta voitaisiin varmistaa, että EKPJ:llä on käytettävissään ajantasaiset ja tarpeitaan vastaavat julkisyhteisöjen rahoitustilastot ja että tilastot ja kansallisten keskuspankkien samoista muuttujista laatimat ennusteet vastaavat toisiaan riippumatta siitä, ovatko tilastot kansallisten keskuspankkien vai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten laatimia. |
| --- | --- |

(4)

On tarpeen ottaa käyttöön tehokkaat menettelytavat julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien tietojen vaihtamiseksi EKPJ:ssä, jotta voitaisiin varmistaa, että EKPJ:llä on käytettävissään ajantasaiset ja tarpeitaan vastaavat julkisyhteisöjen rahoitustilastot ja että tilastot ja kansallisten keskuspankkien samoista muuttujista laatimat ennusteet vastaavat toisiaan riippumatta siitä, ovatko tilastot kansallisten keskuspankkien vai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten laatimia.

| (5) | Muut toimivaltaiset kansalliset viranomaiset kuin kansalliset keskuspankit keräävät osan niistä tiedoista, jotka tarvitaan julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien EKPJ:n tilastovaatimuksien täyttämiseksi. Tämän vuoksi eräät näiden suuntaviivojen perusteella suoritettavista tehtävistä edellyttävät yhteistyötä EKPJ:n ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välillä. Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 2533/98 (4) 4 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on järjestettävä omalta osaltaan tilastotietojen keruu ja tehtävä EKPJ:n kanssa tiivistä yhteistyötä, jotta varmistettaisiin perussäännön 5 artiklasta johtuvien velvollisuuksien täyttäminen. |
| --- | --- |

(5)

Muut toimivaltaiset kansalliset viranomaiset kuin kansalliset keskuspankit keräävät osan niistä tiedoista, jotka tarvitaan julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien EKPJ:n tilastovaatimuksien täyttämiseksi. Tämän vuoksi eräät näiden suuntaviivojen perusteella suoritettavista tehtävistä edellyttävät yhteistyötä EKPJ:n ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välillä. Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 2533/98 (4) 4 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on järjestettävä omalta osaltaan tilastotietojen keruu ja tehtävä EKPJ:n kanssa tiivistä yhteistyötä, jotta varmistettaisiin perussäännön 5 artiklasta johtuvien velvollisuuksien täyttäminen.

| (6) | Asetukseen (EY) N:o 479/2009 ja Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmään yhteisössä (jäljempänä ’EKT 95’ (5) perustuvat tilastolähteet eivät täytä EKPJ:n tarpeita julkisyhteisöjen velkaa ja alijäämä-/velkaoikaisuja koskevien tilastojen eivätkä jäsenvaltioiden ja EU:n budjetin välisiä taloustoimia koskevien tilastojen kattavuuden ja ajantasaisuuden osalta. Tämän vuoksi on tarpeen, että toimivaltaiset kansalliset viranomaiset laativat lisäksi muita tilastoja. |
| --- | --- |

(6)

Asetukseen (EY) N:o 479/2009 ja Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmään yhteisössä (jäljempänä ’EKT 95’ (5) perustuvat tilastolähteet eivät täytä EKPJ:n tarpeita julkisyhteisöjen velkaa ja alijäämä-/velkaoikaisuja koskevien tilastojen eivätkä jäsenvaltioiden ja EU:n budjetin välisiä taloustoimia koskevien tilastojen kattavuuden ja ajantasaisuuden osalta. Tämän vuoksi on tarpeen, että toimivaltaiset kansalliset viranomaiset laativat lisäksi muita tilastoja.

| (7) | On tarpeen luoda tehokas menettely, jonka mukaisesti näiden suuntaviivojen liitteisiin voidaan tehdä teknisiä muutoksia edellyttäen, että niillä ei muuteta näiden suuntaviivojen perustana olevaa käsitteellistä viitekehystä eikä lisätä tietojen antamisesta aiheutuvaa rasitetta, |
| --- | --- |

(7)

On tarpeen luoda tehokas menettely, jonka mukaisesti näiden suuntaviivojen liitteisiin voidaan tehdä teknisiä muutoksia edellyttäen, että niillä ei muuteta näiden suuntaviivojen perustana olevaa käsitteellistä viitekehystä eikä lisätä tietojen antamisesta aiheutuvaa rasitetta,

ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Määritelmät

Näissä suuntaviivoissa

| 1. | ’rahaliittoon osallistuvalla jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, joka on ottanut käyttöön euron; |
| --- | --- |

1.

’rahaliittoon osallistuvalla jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, joka on ottanut käyttöön euron;

| 2. | ’rahaliittoon osallistumattomalla jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, joka ei ole ottanut euroa käyttöön. |
| --- | --- |

2.

’rahaliittoon osallistumattomalla jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, joka ei ole ottanut euroa käyttöön.

2 artikla

Kansallisten keskuspankkien tilastoihin liittyvät tiedonantovelvollisuudet

1.   Kansalliset keskuspankit ilmoittavat julkisyhteisöjen rahoitustilastot Euroopan keskuspankille (EKP) liitteessä I määritellyllä tavalla kalenterivuosittain. Tietojen on vastattava asetuksen (EY) N:o 479/2009 ja EKT 95:n periaatteita ja määritelmiä liitteessä II yksityiskohtaisemmin kuvatulla tavalla.

2.   Täydelliset tietosarjat sisältävät kaikki liitteessä I esitettyjen tulo- ja menotilastojen, alijäämä-/velkaoikaisuja koskevien tilastojen ja velkatilastojen yhteydessä tärkeimmiksi ja vähemmän tärkeiksi osoitetut ryhmät. Osittaiset tietosarjat sisältävät ainakin tulo- ja menotilastojen, alijäämä-/velkaoikaisuja koskevien tilastojen ja velkatilastojen tärkeimmät ryhmät.

3.   Kansalliset keskuspankit antavat tiedot noudattaen metodologisia määritelmiä, jotka vahvistetaan sektorien ja alasektorien osalta näiden suuntaviivojen liitteessä II olevassa 1 jaksossa sekä seuraavien tilastojen osalta liitteessä II olevassa 2 jaksossa:

| a) | ”tulo- ja menotilastot”, jotka käsittävät liitteessä I oleviin taulukoihin 1 A, 1 B ja 1 C sisältyvät tilastot; |
| --- | --- |

a)

”tulo- ja menotilastot”, jotka käsittävät liitteessä I oleviin taulukoihin 1 A, 1 B ja 1 C sisältyvät tilastot;

| b) | ”alijäämä-/velkaoikaisuja koskevat tilastot”, jotka käsittävät liitteessä I oleviin taulukoihin 2 A ja 2 B sisältyvät tilastot; |
| --- | --- |

b)

”alijäämä-/velkaoikaisuja koskevat tilastot”, jotka käsittävät liitteessä I oleviin taulukoihin 2 A ja 2 B sisältyvät tilastot;

| c) | ”velkatilastot”, jotka käsittävät liitteessä I oleviin taulukoihin 3 A ja 3 B sisältyvät tilastot. |
| --- | --- |

c)

”velkatilastot”, jotka käsittävät liitteessä I oleviin taulukoihin 3 A ja 3 B sisältyvät tilastot.

4.   Tiedot kattavat ajanjakson, joka alkaa vuodesta 1995 ja jatkuu aina siihen vuoteen saakka, johon tietojen toimitus liittyy (vuosi t-1).

5.   Alijäämää/ylijäämää, velkaa, tuloja, menoja ja nimellisarvoon ilmoitettua bruttokansantuotetta (BKT) koskeviin tietoihin liitetään oikaisujen perustelut, kun oikaisujen aiheuttama alijäämän/ylijäämän muutos on vähintään 0,3 % BKT:stä tai kun oikaisujen aiheuttama velan, tulojen, menojen tai nimellisarvoon ilmoitetun BKT:n muutos on vähintään 0,5 % BKT:sta.

3 artikla

Tilastoihin liittyvät EKP:n tiedonantovelvollisuudet

1.   EKP hallinnoi kansallisten keskuspankkien ilmoittamien tietojen perusteella julkisyhteisöjen rahoitustilastojen tietokantaa, johon sisältyy euroalueen ja EU:n aggregaatteja. EKP toimittaa julkisyhteisöjen rahoitustilastojen tietokannan kansallisille keskuspankeille.

2.   Kansalliset keskuspankit liittävät tietoihinsa merkinnän, josta ilmenee, kenelle tiedot voidaan antaa. EKP ottaa tämän merkinnän huomioon, kun se päättää julkisyhteisöjen rahoitustilastojen tietokannan luovuttamisesta.

4 artikla

Määräajat

1.   Kansalliset keskuspankit toimittavat täydelliset tietosarjat kahdesti vuodessa, ennen huhtikuun 15. päivää ja ennen lokakuun 15. päivää.

2.   Kansalliset keskuspankit toimittavat omasta aloitteestaan osittaisia tietosarjoja 1 kohdan mukaisten kahden toimitusajankohdan välillä, jos uutta tietoa tulee saataville. Toimittaessaan osittaisia tietosarjoja, jotka kattavat ainoastaan tärkeimmät ryhmät, kansalliset keskuspankit voivat myös ilmoittaa arvioita vähemmän tärkeistä ryhmistä.

3.   EKP toimittaa julkisyhteisöjen rahoitustilastojen tietokannan kansallisille keskuspankeille vähintään kerran kuukaudessa ja viimeistään seuraavana EKP:n työpäivänä sen jälkeen kun EKP on viimeistellyt tiedot julkaisemista varten.

5 artikla

Yhteistyö toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa

1.   Silloin kun muut toimivaltaiset kansalliset viranomaiset kuin kansalliset keskuspankit antavat osan 2 artiklassa tarkoitetuista tiedoista tai kaikki nämä tiedot, kansalliset keskuspankit pyrkivät sopimaan näiden viranomaisten kanssa tarkoituksenmukaisista yhteistyömenettelyistä, jotta voidaan varmistaa pysyvä järjestely tietojen antamista varten EKPJ:n sääntöjen ja vaatimusten mukaisesti, ellei samaan tulokseen ole jo päästy kansallisen lainsäädännön perusteella.

2.   Mikäli kansallinen keskuspankki ei tämän yhteistyön yhteydessä voi täyttää 2 ja 4 artiklan mukaisia vaatimuksia siitä syystä, että toimivaltainen kansallinen viranomainen ei ole antanut kansalliselle keskuspankille tarvittavia tietoja, EKP ja kansallinen keskuspankki neuvottelevat kyseisen viranomaisen kanssa siitä, millä tavalla kyseiset tiedot voidaan toimittaa.

6 artikla

Tiedonsiirto ja koodaus

Kansalliset keskuspankit ja EKP käyttävät liitteessä III täsmennettyjä standardeja 2 ja 3 artiklassa tarkoitetun tiedon siirtoon ja koodaamiseen. Tämä vaatimus ei estä käyttämästä vaihtoehtoisesti muita keinoja tilastotietojen toimittamiseksi EKP:lle, jos tällaisesta varajärjestelystä on sovittu.

7 artikla

Laatu

1.   EKP ja kansalliset keskuspankit valvovat EKP:lle toimitettavien tietojen laatua ja kehittävät sitä.

2.   EKP:n johtokunta esittää vuosittain EKP:n neuvostolle kertomuksen vuosikohtaisten julkisyhteisöjen rahoitustilastojen laadusta.

3.   Kertomuksessa käsitellään ainakin tietojen kattavuutta, niiden vastaavuutta asianomaisiin määritelmiin nähden ja korjausten laajuutta.

8 artikla

Yksinkertaistettu muutosmenettely

EKP:n johtokunnalla on oikeus tilastokomiteaa kuultuaan tehdä näiden suuntaviivojen liitteisiin teknisiä muutoksia edellyttäen, etteivät nämä muutokset vaikuta niiden perustana olevaan käsitteelliseen viitekehykseen tai tietojen antamisesta aiheutuvaan rasitteeseen.

9 artikla

Voimaantulo ja suuntaviivojen EKP/2005/5 kumoaminen

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan kahden päivän kuluttua niiden antamisesta.

2.   Kumotaan suuntaviivat EKP/2005/5.

3.   Suuntaviivoihin EKP/2005/5 tehtyjen viittausten katsotaan koskevan näitä suuntaviivoja.

10 artikla

Adressaatit

Näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin eurojärjestelmän keskuspankkeihin.

Annettu Frankfurt am Mainissa 31 päivänä heinäkuuta 2009.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EYVL L 145, 10.6.2009, s. 1.

1

(2)  EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1.

2

(3)  EUVL L 109, 29.4.2005, s. 81.

3

(4)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

4

(5)  Sisältyy asetuksen (EY) N:o 2223/96 liitteeseen A.

5

---

LIITE I

TIEDONANTOVAATIMUKSET

Tärkeimmät ryhmät on lihavoitu, kun taas muut ryhmät ovat vähemmän tärkeitä. Ryhmät liittyvät julkisyhteisöjen sektoriin, ellei toisin ilmoiteta. Vaihtuvakorkoisella velalla tarkoitetaan velkaa sellaisina rahoitusinstrumentteina, joiden kuponkimaksut eivät määräydy tiettynä prosenttiosuutena pääomasta vaan riippuvat jostain kolmannesta korosta tai tuotosta tai vastaavasta indikaattorista.

Tulo- ja menotilastot

Taulukko 1A:

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 1 = 2 – 5 |
| Tulot yhteensä | 2 = 3 + 4 |
| Juoksevat tulot yhteensä | 3 = 11 |
| Pääomatulot yhteensä | 4 = 33 |
| Menot yhteensä | 5 = 6 + 7 |
| Juoksevat menot yhteensä | 6 = 23 |
| Pääomamenot yhteensä | 7 = 35 |
| Perusalijäämä (–) tai -ylijäämä (+) | 8 = 9 + 10 |
| Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 9 = 1 |
| Korkomenot | 10 = 28 |
| Juoksevat tulot yhteensä | 11 = 12 + 15 + 17 + 20 + 22 |
| Välittömät verot | 12 |
| joista yritysten maksamia | 13 |
| joista kotitalouksien maksamia | 14 |
| Välilliset verot | 15 |
| joista arvonlisäveroa (ALV) | 16 |
| Sosiaaliturvamaksut | 17 |
| joista työnantajien todellisia sosiaaliturvamaksuja | 18 |
| joista palkansaajien sosiaaliturvamaksuja | 19 |
| Muut juoksevat tulot | 20 |
| joista korkotuloja | 21 |
| Myynnit | 22 |
| Juoksevat menot yhteensä | 23 = 24 + 28 + 29 + 31 |
| Tulonsiirrot | 24 = 25 + 26 + 27 |
| Sosiaaliturvamenot | 25 |
| Tukipalkkiot | 26 |
| Muut tulonsiirtomenot | 27 |
| Korkomenot | 28 |
| Palkansaajakorvaukset | 29 |
| joista palkkoja ja palkkioita | 30 |
| Välituotekäyttö | 31 |
| Bruttosäästäminen | 32 = 11 – 23 |
| Pääomatulot yhteensä | 33 |
| joista pääomaveroja | 34 |
| Pääomamenot yhteensä | 35 = 36 + 37 + 38 |
| Investoinnit | 36 |
| Muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat | 37 |
| Maksetut pääomansiirrot | 38 |
| Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 39 = 1 = 40 + 41 + 42 + 43 |
| Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 40 |
| Osavaltiohallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 41 |
| Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 42 |
| Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 43 |
| Lisätietoerät |
| Todelliset sosiaaliturvamaksut | 44 |
| Rahamääräiset sosiaalietuudet | 45 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

1 = 2 – 5

Tulot yhteensä

2 = 3 + 4

Juoksevat tulot yhteensä

3 = 11

Pääomatulot yhteensä

4 = 33

Menot yhteensä

5 = 6 + 7

Juoksevat menot yhteensä

6 = 23

Pääomamenot yhteensä

7 = 35

Perusalijäämä (–) tai -ylijäämä (+)

8 = 9 + 10

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

9 = 1

Korkomenot

10 = 28

Juoksevat tulot yhteensä

11 = 12 + 15 + 17 + 20 + 22

Välittömät verot

12

joista yritysten maksamia

13

joista kotitalouksien maksamia

14

Välilliset verot

15

joista arvonlisäveroa (ALV)

16

Sosiaaliturvamaksut

17

joista työnantajien todellisia sosiaaliturvamaksuja

18

joista palkansaajien sosiaaliturvamaksuja

19

Muut juoksevat tulot

20

joista korkotuloja

21

Myynnit

22

Juoksevat menot yhteensä

23 = 24 + 28 + 29 + 31

Tulonsiirrot

24 = 25 + 26 + 27

Sosiaaliturvamenot

25

Tukipalkkiot

26

Muut tulonsiirtomenot

27

Korkomenot

28

Palkansaajakorvaukset

29

joista palkkoja ja palkkioita

30

Välituotekäyttö

31

Bruttosäästäminen

32 = 11 – 23

Pääomatulot yhteensä

33

joista pääomaveroja

34

Pääomamenot yhteensä

35 = 36 + 37 + 38

Investoinnit

36

Muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat

37

Maksetut pääomansiirrot

38

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

39 = 1 = 40 + 41 + 42 + 43

Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

40

Osavaltiohallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

41

Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

42

Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

43

Lisätietoerät

Todelliset sosiaaliturvamaksut

44

Rahamääräiset sosiaalietuudet

45

Taulukko 1B:

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Jäsenvaltion maksut Euroopan unionin budjettiin | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot | 2 |
| joista EU:n budjettiin suoritettava ALV | 3 |
| Kansainväliseen yhteistyöhön liitt. maksut julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin | 4 |
| Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin | 5 |
| joista EU:n neljäs oma vara | 6 |
| Pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin | 7 |
| EU:n menot jäsenvaltiossa | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot | 9 |
| Tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille | 10 |
| Tulonsiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille | 11 |
| Pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille | 12 |
| Pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille | 13 |
| Nettotulot EU:n budjetista (nettosaaja +, nettomaksaja –) | 14 = 8 – 1 |
| Lisätietoerä |
| Omien varojen keräämiskustannukset | 15 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Jäsenvaltion maksut Euroopan unionin budjettiin

1 = 2 + 4 + 5 + 7

EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot

2

joista EU:n budjettiin suoritettava ALV

3

Kansainväliseen yhteistyöhön liitt. maksut julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin

4

Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin

5

joista EU:n neljäs oma vara

6

Pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin

7

EU:n menot jäsenvaltiossa

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot

9

Tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille

10

Tulonsiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille

11

Pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille

12

Pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille

13

Nettotulot EU:n budjetista (nettosaaja +, nettomaksaja –)

14 = 8 – 1

Lisätietoerä

Omien varojen keräämiskustannukset

15

Taulukko 1C:

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Kulutusmenot | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Yksilölliset kulutusmenot | 2 |
| Kollektiiviset kulutusmenot | 3 |
| Palkansaajakorvaukset | 4 = [1A.29] (1) |
| Välituotekäyttö | 5 = [1A.31] |
| Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot | 6 |
| Kiinteän pääoman kuluminen | 7 |
| Maksetut tuotannon verot miinus saadut tukipalkkiot | 8 |
| Toimintaylijäämä nettomääräisenä | 9 |
| Myynnit | 10 = [1A.22] |
| Lisätietoerä |
| Kulutusmenot edellisen vuoden hinnoin | 11 |
| Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 12 = [1A.1] |
| Korkomenot | 13 = [1A.10] |
| Korot, mukaan lukien swap- ja korkotermiinijärjestelyjen alaiset maksut | 14 |
| Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 15 = 12 + 13 – 14 |
| Yleismaailmallisen matkaviestintäjärjestelmän (UMTS) tuotot | 16 |
| Velka | 17 = [Taulukko 3A.1] |
| Bruttokansantuote (BKT) nykyhinnoin | 18 |
| BKT edellisen vuoden hinnoin | 19 |
| Julkisyhteisöjen investoinnit edellisen vuoden hinnoin | 20 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Kulutusmenot

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Yksilölliset kulutusmenot

2

Kollektiiviset kulutusmenot

3

Palkansaajakorvaukset

4 = [1A.29] (1)

Välituotekäyttö

5 = [1A.31]

Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot

6

Kiinteän pääoman kuluminen

7

Maksetut tuotannon verot miinus saadut tukipalkkiot

8

Toimintaylijäämä nettomääräisenä

9

Myynnit

10 = [1A.22]

Lisätietoerä

Kulutusmenot edellisen vuoden hinnoin

11

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

12 = [1A.1]

Korkomenot

13 = [1A.10]

Korot, mukaan lukien swap- ja korkotermiinijärjestelyjen alaiset maksut

14

Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

15 = 12 + 13 – 14

Yleismaailmallisen matkaviestintäjärjestelmän (UMTS) tuotot

16

Velka

17 = [Taulukko 3A.1]

Bruttokansantuote (BKT) nykyhinnoin

18

BKT edellisen vuoden hinnoin

19

Julkisyhteisöjen investoinnit edellisen vuoden hinnoin

20

Alijäämä-/velkaoikaisuja koskevat tilastot

Taulukko 2A:

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 1 = [1A.1] |
| Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä | 2 = 1 – 3 |
| Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet | 3 = 4 – 15 |
| Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet | 5 |
| Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkä- ja lyhytaikaiset arvopaperit | 6 |
| Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet | 7 |
| Lainoihin kohdistuvat taloustoimet | 8 |
| Osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet | 9 |
| Yksityistämiset | 10 |
| Pääomasijoitukset | 11 |
| Muut | 12 |
| Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet | 13 |
| joista kertyneitä veroja ja sosiaaliturvamaksuja, joita ei ole vielä maksettu | 14 |
| Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet | 16 |
| Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit | 17 |
| Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit | 18 |
| Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet | 19 |
| Lainoihin kohdistuvat taloustoimet | 20 |
| joista lainoja keskuspankilta | 21 |
| Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet | 22 |
| Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu)
  = julkisyhteisöjen lainatarve | 23 = 16 + 17 + 18 + 20
  23 = 25 + 26 + 27
  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet | 24 |
| Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet | 25 |
| Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (2) | 26 |
| Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet | 27 |
| Muut virrat | 28 = 29 + 32 |
| Velan arvostusvaikutukset | 29 = 30 + 31 |
| Valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot | 30 |
| Muut arvostusvaikutukset – nimellisarvo | 31 |
| Muut muutokset velan määrässä | 32 |
| Velan muutos | 33 = 23 + 28
  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

1 = [1A.1]

Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä

2 = 1 – 3

Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet

3 = 4 – 15

Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet

5

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkä- ja lyhytaikaiset arvopaperit

6

Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet

7

Lainoihin kohdistuvat taloustoimet

8

Osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet

9

Yksityistämiset

10

Pääomasijoitukset

11

Muut

12

Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet

13

joista kertyneitä veroja ja sosiaaliturvamaksuja, joita ei ole vielä maksettu

14

Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet

16

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit

17

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit

18

Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet

19

Lainoihin kohdistuvat taloustoimet

20

joista lainoja keskuspankilta

21

Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet

22

Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu)

= julkisyhteisöjen lainatarve

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet

24

Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet

25

Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (2)

26

Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet

27

Muut virrat

28 = 29 + 32

Velan arvostusvaikutukset

29 = 30 + 31

Valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot

30

Muut arvostusvaikutukset – nimellisarvo

31

Muut muutokset velan määrässä

32

Velan muutos

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Taulukko 2B:

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat | 2 |
| Lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat | 3 |
| Pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat | 4 |
| Keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet | 5 |
| Muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat | 6 |
| Sulautettavat taloustoimet | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Sulautettavat taloustoimet – käteisraha ja talletukset | 8 = 2 – [2A.16] |
| Sulautettavat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit | 9 = 3 – [2A.17] |
| Sulautettavat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit | 10 = 4 – [2A.18] |
| Sulautettavat taloustoimet – lainat | 11 = 6 – ([2A.20] – [2A.21]) |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat

2

Lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat

3

Pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat

4

Keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet

5

Muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat

6

Sulautettavat taloustoimet

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Sulautettavat taloustoimet – käteisraha ja talletukset

8 = 2 – [2A.16]

Sulautettavat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit

9 = 3 – [2A.17]

Sulautettavat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit

10 = 4 – [2A.18]

Sulautettavat taloustoimet – lainat

11 = 6 – ([2A.20] – [2A.21])

Velkatilastot

Taulukko 3A:

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Velka | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6
  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15
  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22
  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Velka – käteisraha ja talletukset (velat) | 2 |
| Velka – lyhytaikaiset arvopaperit (velat) | 3 |
| Velka – pitkäaikaiset arvopaperit (velat) | 4 |
| Velka – lainat keskuspankilta (velat) | 5 |
| Velka – muut lainat (velat) | 6 |
| Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Keskuspankin hallussa oleva velka | 8 |
| Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka | 9 |
| Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka | 10 |
| Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka | 11 |
| Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka | 12 |
| Kansallisen valuutan määräinen velka | 13 |
| Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräinen velka | 14 |
| Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräinen velka | 15 |
| Lyhytaikainen velka | 16 |
| Pitkäaikainen velka | 17 |
| josta vaihtuvakorkoista | 18 |
| Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi | 19 |
| Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 mutta enintään 5 vuotta | 20 |
| josta vaihtuvakorkoista | 21 |
| Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta | 22 |
| josta vaihtuvakorkoista | 23 |
| Valtionhallinnon velkaosuus | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Osavaltiohallinnon velkaosuus | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Paikallishallinnon velkaosuus | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Sosiaaliturvarahastojen velkaosuus | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Lisätietoerät |
| Velan keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti | 28 |
| Velka – nollakuponkilainat | 29 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Velka

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Velka – käteisraha ja talletukset (velat)

2

Velka – lyhytaikaiset arvopaperit (velat)

3

Velka – pitkäaikaiset arvopaperit (velat)

4

Velka – lainat keskuspankilta (velat)

5

Velka – muut lainat (velat)

6

Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Keskuspankin hallussa oleva velka

8

Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka

9

Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka

10

Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka

11

Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka

12

Kansallisen valuutan määräinen velka

13

Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräinen velka

14

Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräinen velka

15

Lyhytaikainen velka

16

Pitkäaikainen velka

17

josta vaihtuvakorkoista

18

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi

19

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 mutta enintään 5 vuotta

20

josta vaihtuvakorkoista

21

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta

22

josta vaihtuvakorkoista

23

Valtionhallinnon velkaosuus

24 = [3B.7] – [3B.15]

Osavaltiohallinnon velkaosuus

25 = [3B.9] – [3B.16]

Paikallishallinnon velkaosuus

26 = [3B.11] – [3B.17]

Sosiaaliturvarahastojen velkaosuus

27 = [3B.13] – [3B.18]

Lisätietoerät

Velan keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti

28

Velka – nollakuponkilainat

29

Taulukko 3B:

| Ryhmä | Nro ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Velka (sulauttamaton) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Sulautuserät | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Sulautuserät – käteisraha ja talletukset | 3 |
| Sulautuserät – lyhytaikaiset arvopaperit | 4 |
| Sulautuserät – pitkäaikaiset arvopaperit | 5 |
| Sulautuserät – lainat | 6 |
| Valtion liikkeeseen laskema velka | 7 |
| josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa | 8 |
| Osavaltiohallinnon liikkeeseen laskema velka | 9 |
| josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa | 10 |
| Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka | 11 |
| josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa | 12 |
| Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka | 13 |
| josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa | 14 |
| Lisätietoerät |
| Valtionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka | 15 |
| Osavaltiohallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka | 16 |
| Paikallishallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka | 17 |
| Sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka | 18 |

Ryhmä

Nro ja lineaarinen suhde

Velka (sulauttamaton)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Sulautuserät

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Sulautuserät – käteisraha ja talletukset

3

Sulautuserät – lyhytaikaiset arvopaperit

4

Sulautuserät – pitkäaikaiset arvopaperit

5

Sulautuserät – lainat

6

Valtion liikkeeseen laskema velka

7

josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa

8

Osavaltiohallinnon liikkeeseen laskema velka

9

josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa

10

Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka

11

josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa

12

Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka

13

josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa

14

Lisätietoerät

Valtionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka

15

Osavaltiohallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka

16

Paikallishallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka

17

Sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka

18

---

(1)  [x,y] tarkoittaa taulukon x ryhmää nro y.

(2)  Ilmoitetaan jäsenvaltion rahaliittoon osallistuvaksi jäsenvaltioksi tulemista edeltäviltä vuosilta.

---

LIITE II

METODOLOGISET MÄÄRITELMÄT

1.   Sektorien ja alasektorien määritelmät

EKT 95:n sektorit ja alasektorit

| | | Julkiset | Yksityiset kotimaiset | Ulkomaalaisomisteiset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koko kansantalous | S.1 | | | |
| Yritykset | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Rahoituslaitokset | S.12 | | | |
| Keskuspankki | S.121 | | | |
| Muut rahalaitokset | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Muut rahoituslaitokset kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Julkisyhteisöt | S.13 | | | |
| Valtionhallinto | S.1311 | | | |
| Osavaltiohallinto | S.1312 | | | |
| Paikallishallinto | S.1313 | | | |
| Sosiaaliturvarahastot | S.1314 | | | |
| Kotitaloudet | S.14 | | | |
| Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt | S.15 | | | |
| Ulkomaat | S.2 | | | |
| EU | S.21 | | | |
| EU:n jäsenmaat | S.211 | | | |
| EU:n laitokset | S.212 | | | |
| Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt | S.22 | | | |

Julkiset

Yksityiset kotimaiset

Ulkomaalaisomisteiset

Koko kansantalous

S.1

Yritykset

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Rahoituslaitokset

S.12

Keskuspankki

S.121

Muut rahalaitokset

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Muut rahoituslaitokset kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Julkisyhteisöt

S.13

Valtionhallinto

S.1311

Osavaltiohallinto

S.1312

Paikallishallinto

S.1313

Sosiaaliturvarahastot

S.1314

Kotitaloudet

S.14

Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt

S.15

Ulkomaat

S.2

EU

S.21

EU:n jäsenmaat

S.211

EU:n laitokset

S.212

Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt

S.22

2.   Ryhmien määritelmät
   (1)

Taulukko 1A:

| 1. | Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1] on yhtä suuri kuin S.13:n nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9). |
| --- | --- |

1.

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1] on yhtä suuri kuin S.13:n nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9).

| 2. | Tulot yhteensä [1A.2] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot yhteensä [1A.3] plus pääomatulot yhteensä [1A.4]. |
| --- | --- |

2.

Tulot yhteensä [1A.2] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot yhteensä [1A.3] plus pääomatulot yhteensä [1A.4].

| 3. | Juoksevat tulot yhteensä [1A.3] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot yhteensä [1A.11]. |
| --- | --- |

3.

Juoksevat tulot yhteensä [1A.3] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot yhteensä [1A.11].

| 4. | Pääomatulot yhteensä [1A.4] on yhtä suuri kuin pääomatulot yhteensä [1A.33]. |
| --- | --- |

4.

Pääomatulot yhteensä [1A.4] on yhtä suuri kuin pääomatulot yhteensä [1A.33].

| 5. | Menot yhteensä [1A.5] on yhtä suuri kuin juoksevat menot yhteensä [1A.6] plus pääomamenot yhteensä [1A.7]. |
| --- | --- |

5.

Menot yhteensä [1A.5] on yhtä suuri kuin juoksevat menot yhteensä [1A.6] plus pääomamenot yhteensä [1A.7].

| 6. | Juoksevat menot yhteensä [1A.6] on yhtä suuri kuin juoksevat menot yhteensä [1A.23]. |
| --- | --- |

6.

Juoksevat menot yhteensä [1A.6] on yhtä suuri kuin juoksevat menot yhteensä [1A.23].

| 7. | Pääomamenot yhteensä [1A.7] on yhtä suuri kuin pääomamenot yhteensä [1A.35]. |
| --- | --- |

7.

Pääomamenot yhteensä [1A.7] on yhtä suuri kuin pääomamenot yhteensä [1A.35].

| 8. | Perusalijäämä (–) tai -ylijäämä (+) [1A.8] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.9] plus korkomenot [1A.10]. |
| --- | --- |

8.

Perusalijäämä (–) tai -ylijäämä (+) [1A.8] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.9] plus korkomenot [1A.10].

| 9. | Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.9] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1]. |
| --- | --- |

9.

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.9] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1].

| 10. | Korkomenot [1A.10] on yhtä suuri kuin korkomenot [1A.28]. |
| --- | --- |

10.

Korkomenot [1A.10] on yhtä suuri kuin korkomenot [1A.28].

| 11. | Juoksevat tulot yhteensä [1A.11] on yhtä suuri kuin välittömät verot [1A.12] plus välilliset verot [1A.15] plus sosiaaliturvamaksut [1A.17] plus muut juoksevat tulot [1A.20] plus myynnit [1A.22]. |
| --- | --- |

11.

Juoksevat tulot yhteensä [1A.11] on yhtä suuri kuin välittömät verot [1A.12] plus välilliset verot [1A.15] plus sosiaaliturvamaksut [1A.17] plus muut juoksevat tulot [1A.20] plus myynnit [1A.22].

| 12. | Välittömät verot [1A.12] on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

12.

Välittömät verot [1A.12] on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 13. | Välittömät verot, joista yritysten maksamia [1A.13], on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.11:n ja S.12:n käyttöön. |
| --- | --- |

13.

Välittömät verot, joista yritysten maksamia [1A.13], on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.11:n ja S.12:n käyttöön.

| 14. | Välittömät verot, joista kotitalouksien maksamia [1A.14], on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.14:n käyttöön. |
| --- | --- |

14.

Välittömät verot, joista kotitalouksien maksamia [1A.14], on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.14:n käyttöön.

| 15. | Välilliset verot [1A.15] on yhtä suuri kuin tuotannon ja tuonnin verot (D.2) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

15.

Välilliset verot [1A.15] on yhtä suuri kuin tuotannon ja tuonnin verot (D.2) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 16. | Välilliset verot, joista arvonlisäveroa (ALV) [1A.16], on yhtä suuri kuin arvonlisäverot (D.211) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

16.

Välilliset verot, joista arvonlisäveroa (ALV) [1A.16], on yhtä suuri kuin arvonlisäverot (D.211) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 17. | Sosiaaliturvamaksut [1A.17] on yhtä suuri kuin sosiaaliturvamaksut (D.61) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

17.

Sosiaaliturvamaksut [1A.17] on yhtä suuri kuin sosiaaliturvamaksut (D.61) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 18. | Sosiaaliturvamaksut, joista työnantajien todellisia sosiaaliturvamaksuja [1A.18], on yhtä suuri kuin työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.6111) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

18.

Sosiaaliturvamaksut, joista työnantajien todellisia sosiaaliturvamaksuja [1A.18], on yhtä suuri kuin työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.6111) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 19. | Sosiaaliturvamaksut, joista palkansaajien sosiaaliturvamaksuja [1A.19], on yhtä suuri kuin palkansaajan sosiaaliturvamaksut (D.6112) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

19.

Sosiaaliturvamaksut, joista palkansaajien sosiaaliturvamaksuja [1A.19], on yhtä suuri kuin palkansaajan sosiaaliturvamaksut (D.6112) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 20. | Muut juoksevat tulot [1A.20] on yhtä suuri kuin omaisuustulot (D.4) plus vahinkovakuutuskorvaukset (D.72) plus tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n resursseihin, lukuun ottamatta S.13:n korkoja (D.41), jotka kuuluvat myös S.13:n käyttöön, plus muut tuotantotukipalkkiot (D.39), jotka kuuluvat S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

20.

Muut juoksevat tulot [1A.20] on yhtä suuri kuin omaisuustulot (D.4) plus vahinkovakuutuskorvaukset (D.72) plus tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n resursseihin, lukuun ottamatta S.13:n korkoja (D.41), jotka kuuluvat myös S.13:n käyttöön, plus muut tuotantotukipalkkiot (D.39), jotka kuuluvat S.13:n käyttöön.

| 21. | Muut juoksevat tulot, joista korkotuloja [1A.21], on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n resursseihin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

21.

Muut juoksevat tulot, joista korkotuloja [1A.21], on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n resursseihin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n käyttöön.

| 22. | Myynnit [1A.22] on yhtä suuri kuin markkinatuotos (P.11) plus tuotos omaan loppukäyttöön (P.12) plus muuhun markkinattomaan tuotokseen liittyvät maksut (P.131) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

22.

Myynnit [1A.22] on yhtä suuri kuin markkinatuotos (P.11) plus tuotos omaan loppukäyttöön (P.12) plus muuhun markkinattomaan tuotokseen liittyvät maksut (P.131) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 23. | Juoksevat menot yhteensä [1A.23] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot [1A.24] plus korkomenot [1A.28] plus palkansaajakorvaukset [1A.29] plus välituotekäyttö [1A.31]. |
| --- | --- |

23.

Juoksevat menot yhteensä [1A.23] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot [1A.24] plus korkomenot [1A.28] plus palkansaajakorvaukset [1A.29] plus välituotekäyttö [1A.31].

| 24. | Tulonsiirrot [1A.24] on yhtä suuri kuin sosiaaliturvamenot [1A.25] plus tukipalkkiot [1A.26] plus muut tulonsiirtomenot [1A.27]. |
| --- | --- |

24.

Tulonsiirrot [1A.24] on yhtä suuri kuin sosiaaliturvamenot [1A.25] plus tukipalkkiot [1A.26] plus muut tulonsiirtomenot [1A.27].

| 25. | Sosiaaliturvamenot [1A.25] on yhtä suuri kuin rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62) plus markkinatuottajien kotitalouksille toimittamiin tuotteisiin liittyviä menoja koskevat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.6311 + D.63121 + D.63131) kirjattuina S.13:n käyttöön plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n käyttöön ja S.15:n resursseihin. |
| --- | --- |

25.

Sosiaaliturvamenot [1A.25] on yhtä suuri kuin rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62) plus markkinatuottajien kotitalouksille toimittamiin tuotteisiin liittyviä menoja koskevat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.6311 + D.63121 + D.63131) kirjattuina S.13:n käyttöön plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n käyttöön ja S.15:n resursseihin.

| 26. | Tukipalkkiot [1A.26] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

26.

Tukipalkkiot [1A.26] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 27. | Muut tulonsiirrot [1A.27] on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) plus muut tuotantoverot (D.29) plus omaisuustulot (D.4) lukuun ottamatta korkoa (D.41) plus nettovahinkovakuutusmaksut (D.71) plus tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) kirjattuina S.13:n käyttöön plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.15:n resursseihin. |
| --- | --- |

27.

Muut tulonsiirrot [1A.27] on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) plus muut tuotantoverot (D.29) plus omaisuustulot (D.4) lukuun ottamatta korkoa (D.41) plus nettovahinkovakuutusmaksut (D.71) plus tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) kirjattuina S.13:n käyttöön plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.15:n resursseihin.

| 28. | Korkomenot [1A.28] on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

28.

Korkomenot [1A.28] on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin.

| 29. | Palkansaajakorvaukset [1A.29] on yhtä suuri kuin palkansaajakorvaukset (D.1) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

29.

Palkansaajakorvaukset [1A.29] on yhtä suuri kuin palkansaajakorvaukset (D.1) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 30. | Palkansaajakorvaukset, joista palkkoja ja palkkioita [1A.30], on yhtä suuri kuin palkat ja palkkiot (D.11) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

30.

Palkansaajakorvaukset, joista palkkoja ja palkkioita [1A.30], on yhtä suuri kuin palkat ja palkkiot (D.11) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 31. | Välituotekäyttö [1A.31] on yhtä suuri kuin välituotekäyttö (P.2) kirjattuna S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

31.

Välituotekäyttö [1A.31] on yhtä suuri kuin välituotekäyttö (P.2) kirjattuna S.13:n käyttöön.

| 32. | Bruttosäästäminen [1A.32] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot yhteensä [1A.11] miinus juoksevat menot yhteensä [1A.23]. |
| --- | --- |

32.

Bruttosäästäminen [1A.32] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot yhteensä [1A.11] miinus juoksevat menot yhteensä [1A.23].

| 33. | Pääomatulot yhteensä [1A.33] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n maksettaviin pääomansiirtoihin. |
| --- | --- |

33.

Pääomatulot yhteensä [1A.33] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n maksettaviin pääomansiirtoihin.

| 34. | Pääomatulot yhteensä, joista pääomaveroja [1A.34], on yhtä suuri kuin pääomaverot (D.91) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

34.

Pääomatulot yhteensä, joista pääomaveroja [1A.34], on yhtä suuri kuin pääomaverot (D.91) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 35. | Pääomamenot yhteensä [1A.35] on yhtä suuri kuin investoinnit [1A.36] plus muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat [1A.37] plus maksetut pääomansiirrot [1A.38]. |
| --- | --- |

35.

Pääomamenot yhteensä [1A.35] on yhtä suuri kuin investoinnit [1A.36] plus muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat [1A.37] plus maksetut pääomansiirrot [1A.38].

| 36. | Investoinnit [1A.36] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51) kirjattuna S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

36.

Investoinnit [1A.36] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51) kirjattuna S.13:n saamisten muutoksiin.

| 37. | Muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat [1A.37] on yhtä suuri kuin varastojen muutokset (P.52), arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset (P.53) ja valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat miinus vähennykset (K.2) kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

37.

Muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat [1A.37] on yhtä suuri kuin varastojen muutokset (P.52), arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset (P.53) ja valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat miinus vähennykset (K.2) kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin.

| 38. | Maksetut pääomansiirrot [1A.38] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamiin pääomansiirtoihin. |
| --- | --- |

38.

Maksetut pääomansiirrot [1A.38] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamiin pääomansiirtoihin.

| 39. | Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.39] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1] ja on yhtä suuri kuin valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.40] plus osavaltiohallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.41] plus paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.42] plus sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.43]. |
| --- | --- |

39.

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.39] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1] ja on yhtä suuri kuin valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.40] plus osavaltiohallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.41] plus paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.42] plus sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.43].

| 40. | Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.40] on yhtä suuri kuin S.1311:n nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9). |
| --- | --- |

40.

Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.40] on yhtä suuri kuin S.1311:n nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9).

| 41. | Osavaltiohallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.41] on yhtä suuri kuin S.1312:n nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9). |
| --- | --- |

41.

Osavaltiohallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.41] on yhtä suuri kuin S.1312:n nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9).

| 42. | Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.42] on yhtä suuri kuin S.1313:n nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9). |
| --- | --- |

42.

Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.42] on yhtä suuri kuin S.1313:n nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9).

| 43. | Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.43] on yhtä suuri kuin S.1314:n nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9). |
| --- | --- |

43.

Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.43] on yhtä suuri kuin S.1314:n nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9).

| 44. | Todelliset sosiaaliturvamaksut [1A.44] on yhtä suuri kuin todelliset sosiaaliturvamaksut (D.611) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

44.

Todelliset sosiaaliturvamaksut [1A.44] on yhtä suuri kuin todelliset sosiaaliturvamaksut (D.611) kirjattuina S.13:n resursseihin.

| 45. | Rahamääräiset sosiaalietuudet [1A.45] on yhtä suuri kuin rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

45.

Rahamääräiset sosiaalietuudet [1A.45] on yhtä suuri kuin rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62) kirjattuina S.13:n käyttöön.

Taulukko 1B:

| 1. | Jäsenvaltion maksut EU:n budjettiin [1B.1] on yhtä suuri kuin EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot plus tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.4] plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.5], plus pääomansiirrot (D.9) julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltion maksut EU:n budjettiin [1B.1] on yhtä suuri kuin EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot plus tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.4] plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.5], plus pääomansiirrot (D.9) julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.7].

| 2. | EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot [1B.2] on yhtä suuri kuin tuotannon ja tuonnin verot (D.2) kirjattuina S.212:n resursseihin. |
| --- | --- |

2.

EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot [1B.2] on yhtä suuri kuin tuotannon ja tuonnin verot (D.2) kirjattuina S.212:n resursseihin.

| 3. | EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot, joista EU:n budjettiin suoritettava ALV [1B.3], on yhtä suuri kuin arvonlisäverot (D.211) kirjattuina S.212:n resursseihin. |
| --- | --- |

3.

EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot, joista EU:n budjettiin suoritettava ALV [1B.3], on yhtä suuri kuin arvonlisäverot (D.211) kirjattuina S.212:n resursseihin.

| 4. | Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät maksut julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.4] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) kirjattuina S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

4.

Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät maksut julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.4] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) kirjattuina S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön.

| 5. | Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.5] on yhtä suuri kuin muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

5.

Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.5] on yhtä suuri kuin muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön.

| 6. | Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin, joista EU:n neljäs oma vara [1B.6], on yhtä suuri kuin BKTL-pohjainen neljäs oma vara (EKT 95, 4.138 kohta) kirjattuna muihin sekalaisiin tulonsiirtoihin (D.75) S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

6.

Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin, joista EU:n neljäs oma vara [1B.6], on yhtä suuri kuin BKTL-pohjainen neljäs oma vara (EKT 95, 4.138 kohta) kirjattuna muihin sekalaisiin tulonsiirtoihin (D.75) S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön.

| 7. | Pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.7] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.212:n saamiin pääomansiirtoihin. |
| --- | --- |

7.

Pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.7] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.212:n saamiin pääomansiirtoihin.

| 8. | EU:n menot jäsenvaltiossa [1B.8] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3), jotka maksetaan EU:n budjetista [1B.9], plus muut tulonsiirrot (D.7) EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10], plus muut tulonsiirrot (D.7) EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.11], plus pääomansiirrot (D.9) EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12], plus pääomansiirrot (D.9) EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

EU:n menot jäsenvaltiossa [1B.8] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3), jotka maksetaan EU:n budjetista [1B.9], plus muut tulonsiirrot (D.7) EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10], plus muut tulonsiirrot (D.7) EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.11], plus pääomansiirrot (D.9) EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12], plus pääomansiirrot (D.9) EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13].

| 9. | EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot [1B.9] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3) kirjattuina S.212:n resursseihin. |
| --- | --- |

9.

EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot [1B.9] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3) kirjattuina S.212:n resursseihin.

| 10. | Tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.212:n käyttöön. |
| --- | --- |

10.

Tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.212:n käyttöön.

| 11. | Tulonsiirrot EU budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.11] on yhtä suuri kuin muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.212:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

11.

Tulonsiirrot EU budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.11] on yhtä suuri kuin muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.212:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin.

| 12. | Pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12] on yhtä suuri kuin saadut pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.212:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

12.

Pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12] on yhtä suuri kuin saadut pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.212:n saamisten muutoksiin.

| 13. | Pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13] on yhtä suuri kuin maksettavat pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.212:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

13.

Pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13] on yhtä suuri kuin maksettavat pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.212:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 14. | Nettotulot EU:n budjetista [1B.14] on yhtä suuri kuin julkisyhteisöjen nettotulot EU:n budjetista plus muiden kuin julkisyhteisöjen nettotulot EU:n budjetista. |
| --- | --- |

14.

Nettotulot EU:n budjetista [1B.14] on yhtä suuri kuin julkisyhteisöjen nettotulot EU:n budjetista plus muiden kuin julkisyhteisöjen nettotulot EU:n budjetista.

| 15. | Omien varojen keräämiskustannukset [1B.15] on se osuus S.13:n resursseihin kirjattavasta markkinatuotoksesta (P.11), joka on EU:n budjetista suoritettavia omien varojen keräämiskustannuksia. |
| --- | --- |

15.

Omien varojen keräämiskustannukset [1B.15] on se osuus S.13:n resursseihin kirjattavasta markkinatuotoksesta (P.11), joka on EU:n budjetista suoritettavia omien varojen keräämiskustannuksia.

Taulukko 1C:

| 1. | Kulutusmenot [1C.1] on yhtä suuri kuin kulutusmenot (P.3) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

1.

Kulutusmenot [1C.1] on yhtä suuri kuin kulutusmenot (P.3) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 2. | Yksilölliset kulutusmenot [1C.2] on yhtä suuri kuin yksilölliset kulutusmenot (P.31) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

2.

Yksilölliset kulutusmenot [1C.2] on yhtä suuri kuin yksilölliset kulutusmenot (P.31) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 3. | Kollektiiviset kulutusmenot [1C.3] on yhtä suuri kuin kollektiiviset kulutusmenot (P.32) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

3.

Kollektiiviset kulutusmenot [1C.3] on yhtä suuri kuin kollektiiviset kulutusmenot (P.32) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 4. | Palkansaajakorvaukset [1C.4] on yhtä suuri kuin [1A.29]. |
| --- | --- |

4.

Palkansaajakorvaukset [1C.4] on yhtä suuri kuin [1A.29].

| 5. | Välituotekäyttö [1C.5] on yhtä suuri kuin [1A.31]. |
| --- | --- |

5.

Välituotekäyttö [1C.5] on yhtä suuri kuin [1A.31].

| 6. | Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot [1C.6] on yhtä suuri kuin markkinatuottajien kotitalouksille toimittamiin tuotteisiin liittyviä menoja koskevat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.6311 + D.63121 + D.63131) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

6.

Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot [1C.6] on yhtä suuri kuin markkinatuottajien kotitalouksille toimittamiin tuotteisiin liittyviä menoja koskevat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.6311 + D.63121 + D.63131) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 7. | Kiinteän pääoman kuluminen [1C.7] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman kuluminen (K.1) kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

7.

Kiinteän pääoman kuluminen [1C.7] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman kuluminen (K.1) kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 8. | Maksetut tuotannon verot miinus saadut tukipalkkiot [1C.8] on yhtä suuri kuin muut tuotantoverot (D.29) kirjattuina S.13:n käyttöön miinus muut tuotantotukipalkkiot (D.39) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
| --- | --- |

8.

Maksetut tuotannon verot miinus saadut tukipalkkiot [1C.8] on yhtä suuri kuin muut tuotantoverot (D.29) kirjattuina S.13:n käyttöön miinus muut tuotantotukipalkkiot (D.39) kirjattuina S.13:n käyttöön.

| 9. | Toimintaylijäämä nettomääräisenä [1C.9] on yhtä suuri kuin S.13:n toimintaylijäämä, netto (B.2n). |
| --- | --- |

9.

Toimintaylijäämä nettomääräisenä [1C.9] on yhtä suuri kuin S.13:n toimintaylijäämä, netto (B.2n).

| 10. | Myynnit [1C.10] on yhtä suuri kuin [1A.22]. |
| --- | --- |

10.

Myynnit [1C.10] on yhtä suuri kuin [1A.22].

| 11. | Kulutusmenot edellisen vuoden hinnoin [1C.11] on yhtä suuri kuin kulutusmenojen (P.3) ketjutettu volyymi kirjattuina S.13:n käyttöön edellisen vuoden hinnoin. |
| --- | --- |

11.

Kulutusmenot edellisen vuoden hinnoin [1C.11] on yhtä suuri kuin kulutusmenojen (P.3) ketjutettu volyymi kirjattuina S.13:n käyttöön edellisen vuoden hinnoin.

| 12. | Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1C.12] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1]. |
| --- | --- |

12.

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1C.12] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1].

| 13. | Korkomenot [1C.13] on yhtä suuri kuin korkomenot [1A.10]. |
| --- | --- |

13.

Korkomenot [1C.13] on yhtä suuri kuin korkomenot [1A.10].

| 14. | Korot, mukaan lukien swap- ja korkotermiinijärjestelyjen alaiset maksut [1C.14], on yhtä suuri kuin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn (EDP) korot (EDP D.41) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin. |
| --- | --- |

14.

Korot, mukaan lukien swap- ja korkotermiinijärjestelyjen alaiset maksut [1C.14], on yhtä suuri kuin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn (EDP) korot (EDP D.41) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin.

| 15. | EDP:n alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1C.15] on yhtä suuri kuin S.13:n EDP:hen liittyvä nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (EDP B.9). |
| --- | --- |

15.

EDP:n alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1C.15] on yhtä suuri kuin S.13:n EDP:hen liittyvä nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (EDP B.9).

| 16. | Yleismaailmallisen matkaviestintäjärjestelmän tuotot [1C.16] on yhtä suuri kuin kolmannen sukupolven matkapuhelinlupien myynnistä saadut tulot kirjattuina käytettävissä oleviin muihin kuin rahoitusvaroihin matkapuhelinlupien jakamista koskevan Eurostatin päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

16.

Yleismaailmallisen matkaviestintäjärjestelmän tuotot [1C.16] on yhtä suuri kuin kolmannen sukupolven matkapuhelinlupien myynnistä saadut tulot kirjattuina käytettävissä oleviin muihin kuin rahoitusvaroihin matkapuhelinlupien jakamista koskevan Eurostatin päätöksen mukaisesti.

| 17. | Velka [1C.17] on yhtä suuri kuin asetuksen (EY) N:o 479/2009 mukaisesti määritelty velka. |
| --- | --- |

17.

Velka [1C.17] on yhtä suuri kuin asetuksen (EY) N:o 479/2009 mukaisesti määritelty velka.

| 18. | Bruttokansantuote (BKT) nykyhinnoin [1C.18] on yhtä suuri kuin BKT (B.1 * g) markkinahinnoin. |
| --- | --- |

18.

Bruttokansantuote (BKT) nykyhinnoin [1C.18] on yhtä suuri kuin BKT (B.1 * g) markkinahinnoin.

| 19. | BKT edellisen vuoden hinnoin [1C.19] on yhtä suuri kuin BKT:n (B.1 * g) ketjutettu volyymi edellisen vuoden hinnoin. |
| --- | --- |

19.

BKT edellisen vuoden hinnoin [1C.19] on yhtä suuri kuin BKT:n (B.1 * g) ketjutettu volyymi edellisen vuoden hinnoin.

| 20. | Julkisyhteisöjen investoinnit edellisen vuoden hinnoin [1C.20] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman bruttomuodostuksen (P.51) ketjutettu volyymi kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin kiintein hinnoin. |
| --- | --- |

20.

Julkisyhteisöjen investoinnit edellisen vuoden hinnoin [1C.20] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman bruttomuodostuksen (P.51) ketjutettu volyymi kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin kiintein hinnoin.

Taulukko 2A:

| 1. | Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [2A.1] on yhtä suuri kuin [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [2A.1] on yhtä suuri kuin [1A.1].

| 2. | Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä [2A.2] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [2A.1] miinus rahoitusvaroihin ja -velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä [2A.2] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [2A.1] miinus rahoitusvaroihin ja -velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet [2A.3].

| 3. | Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet [2A.3] on yhtä suuri kuin rahoitusvarojen nettohankintoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.4] miinus velkoihin kohdistuvien taloustoimien [2A.15] nettomuutokset. |
| --- | --- |

3.

Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet [2A.3] on yhtä suuri kuin rahoitusvarojen nettohankintoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.4] miinus velkoihin kohdistuvien taloustoimien [2A.15] nettomuutokset.

| 4. | Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.4] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin (F.2) kohdistuvat taloustoimet [2A.5] plus muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet [2A.6] plus johdannaisiin (F.34) kohdistuvat taloustoimet [2A.7] plus lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet [2A.8] plus osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet [2A.9] plus muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.13], kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

4.

Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.4] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin (F.2) kohdistuvat taloustoimet [2A.5] plus muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet [2A.6] plus johdannaisiin (F.34) kohdistuvat taloustoimet [2A.7] plus lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet [2A.8] plus osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet [2A.9] plus muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.13], kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 5. | Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.5] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

5.

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.5] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 6. | Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkä- ja lyhytaikaiset arvopaperit (saamiset) [2A.6] on yhtä suuri kuin muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.33) nettohankinnat, kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

6.

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkä- ja lyhytaikaiset arvopaperit (saamiset) [2A.6] on yhtä suuri kuin muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.33) nettohankinnat, kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 7. | Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.7] on yhtä suuri kuin johdannaisiin (F.34) liittyvät nettomaksut kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

7.

Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.7] on yhtä suuri kuin johdannaisiin (F.34) liittyvät nettomaksut kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 8. | Lainoihin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.8] on yhtä suuri kuin julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat uudet lainat (F.4) miinus julkisyhteisöille suoritetut lainojen lyhennykset kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

8.

Lainoihin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.8] on yhtä suuri kuin julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat uudet lainat (F.4) miinus julkisyhteisöille suoritetut lainojen lyhennykset kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 9. | Osakkeisiin ja osuuksiin (saamiset) kohdistuvat taloustoimet [2A.9] on yhtä suuri kuin osakkeiden ja osuuksien (F.5) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

9.

Osakkeisiin ja osuuksiin (saamiset) kohdistuvat taloustoimet [2A.9] on yhtä suuri kuin osakkeiden ja osuuksien (F.5) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin.

| 10. | Yksityistämiset (netto) [2A.10] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n tai S.12:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita suoritetaan S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä (EKT 95, 2.26 kohta) (2); tällaiset taloustoimet voi S.13 suorittaa suoraan velallisyksikön kanssa tai toisen velkojayksikön kanssa. |
| --- | --- |

10.

Yksityistämiset (netto) [2A.10] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n tai S.12:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita suoritetaan S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä (EKT 95, 2.26 kohta) (2); tällaiset taloustoimet voi S.13 suorittaa suoraan velallisyksikön kanssa tai toisen velkojayksikön kanssa.

| 11. | Pääomasijoitukset (netto) [2A.11] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n tai S.12:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita ei suoriteta S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä ja joita S.13 suorittaa suoraan velallisyksikön kanssa. |
| --- | --- |

11.

Pääomasijoitukset (netto) [2A.11] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n tai S.12:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita ei suoriteta S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä ja joita S.13 suorittaa suoraan velallisyksikön kanssa.

| 12. | Muut [2A.12] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n, S.12:n tai S.14:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita ei suoriteta S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä ja joita S.13 ei suorita suoraan velallisyksikön kanssa vaan toisen velkojayksikön kanssa. |
| --- | --- |

12.

Muut [2A.12] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n, S.12:n tai S.14:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita ei suoriteta S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä ja joita S.13 ei suorita suoraan velallisyksikön kanssa vaan toisen velkojayksikön kanssa.

| 13. | Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.13] on yhtä suuri kuin monetaarisen kullan ja erityisten nosto-oikeuksien (F.1) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin, vakuutusteknisen vastuuvelan (F.6) ja muiden saamisten ja velkojen (F.7) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

13.

Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.13] on yhtä suuri kuin monetaarisen kullan ja erityisten nosto-oikeuksien (F.1) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin, vakuutusteknisen vastuuvelan (F.6) ja muiden saamisten ja velkojen (F.7) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 14. | Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet, joista kertyneitä veroja ja sosiaaliturvamaksuja, joita ei ole vielä maksettu [2A.14], on yhtä suuri kuin se osa muista saamisista (F.7 saamiset), joka liittyy D.2:een, D.5:een, D.6:een ja D.91:een kirjattuihin veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin, miinus tosiasiallisesti kannetut verot, kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

14.

Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet, joista kertyneitä veroja ja sosiaaliturvamaksuja, joita ei ole vielä maksettu [2A.14], on yhtä suuri kuin se osa muista saamisista (F.7 saamiset), joka liittyy D.2:een, D.5:een, D.6:een ja D.91:een kirjattuihin veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin, miinus tosiasiallisesti kannetut verot, kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 15. | Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.15] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin (F.2) kohdistuvat taloustoimet [2A.16] plus muihin lyhytaikaisiin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.331) kohdistuvat taloustoimet [2A.17] plus muihin pitkäaikaisiin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.332) kohdistuvat taloustoimet [2A.18] plus johdannaisiin (F.34) kohdistuvat taloustoimet [2A.19] plus lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet [2A.20] plus muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.22], kirjattuna S13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

15.

Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.15] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin (F.2) kohdistuvat taloustoimet [2A.16] plus muihin lyhytaikaisiin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.331) kohdistuvat taloustoimet [2A.17] plus muihin pitkäaikaisiin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.332) kohdistuvat taloustoimet [2A.18] plus johdannaisiin (F.34) kohdistuvat taloustoimet [2A.19] plus lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet [2A.20] plus muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.22], kirjattuna S13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 16. | Käteisrahaan ja talletuksiin (velat) kohdistuvat taloustoimet [2A.16] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinnat kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

16.

Käteisrahaan ja talletuksiin (velat) kohdistuvat taloustoimet [2A.16] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinnat kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 17. | Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit (velat) [2A.17] on yhtä suuri kuin sellaisten muiden lyhytaikaisten arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.331) nettohankinnat, joiden alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi (F.331), kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

17.

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit (velat) [2A.17] on yhtä suuri kuin sellaisten muiden lyhytaikaisten arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.331) nettohankinnat, joiden alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi (F.331), kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 18. | Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit (velat) [2A.18] on yhtä suuri kuin sellaisten muiden pitkäaikaisten arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.332) nettohankinnat, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi (F.332), kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

18.

Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit (velat) [2A.18] on yhtä suuri kuin sellaisten muiden pitkäaikaisten arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.332) nettohankinnat, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi (F.332), kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 19. | Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.19] on yhtä suuri kuin johdannaisiin (F.34) liittyvät nettotulot kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

19.

Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.19] on yhtä suuri kuin johdannaisiin (F.34) liittyvät nettotulot kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 20. | Lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.20] on yhtä suuri kuin uudet otetut lainat (F.4) miinus olemassa olevien lainojen nettolyhennykset kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

20.

Lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.20] on yhtä suuri kuin uudet otetut lainat (F.4) miinus olemassa olevien lainojen nettolyhennykset kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 21. | Lainoihin keskuspankilta kohdistuvat taloustoimet [2A.21] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä S.121:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

21.

Lainoihin keskuspankilta kohdistuvat taloustoimet [2A.21] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä S.121:n saamisten muutoksiin.

| 22. | Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.22] on yhtä suuri kuin vakuutusteknisen vastuuvelan (F.6) plus muiden saamisten ja velkojen (F.7) nettolainanotto kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

22.

Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.22] on yhtä suuri kuin vakuutusteknisen vastuuvelan (F.6) plus muiden saamisten ja velkojen (F.7) nettolainanotto kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamisten muutoksiin.

| 23. | Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.23] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) [2A.16] plus muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.33) [2A.17 ja 2A.18] plus lainojen (F.4) [2A.20] nettolainanotto. Sitä kutsutaan myös julkisyhteisöjen lainatarpeeksi. |
| --- | --- |

23.

Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.23] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) [2A.16] plus muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.33) [2A.17 ja 2A.18] plus lainojen (F.4) [2A.20] nettolainanotto. Sitä kutsutaan myös julkisyhteisöjen lainatarpeeksi.

| 24. | Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.24] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien nettolainanotto [2A.23], joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi. |
| --- | --- |

24.

Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.24] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien nettolainanotto [2A.23], joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi.

| 25. | Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.25] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien nettolainanotto [2A.23], jotka ovat jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisiä. |
| --- | --- |

25.

Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.25] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien nettolainanotto [2A.23], jotka ovat jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisiä.

| 26. | Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.26] on yhtä suuri kuin ecumääräisten velkainstrumenttien nettolainanotto [2A.23] plus ennen euron käyttöönottoa jäsenvaltiossa euromääräisinä olleet velkainstrumentit plus ennen jäsenvaltion osallistumista rahaliittoon jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisinä olleet velkainstrumentit. Siihen ei sisälly kansallista valuuttaa [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.26] on yhtä suuri kuin ecumääräisten velkainstrumenttien nettolainanotto [2A.23] plus ennen euron käyttöönottoa jäsenvaltiossa euromääräisinä olleet velkainstrumentit plus ennen jäsenvaltion osallistumista rahaliittoon jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisinä olleet velkainstrumentit. Siihen ei sisälly kansallista valuuttaa [2A.25].

| 27. | Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.27] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien nettolainanotto [2A.23], jotka eivät kuulu ryhmiin [2A.25] tai [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.27] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien nettolainanotto [2A.23], jotka eivät kuulu ryhmiin [2A.25] tai [2A.26].

| 28. | Muut virrat [2A.28] on yhtä suuri kuin velan arvostusvaikutukset [2A.29] plus muut muutokset velan määrässä [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Muut virrat [2A.28] on yhtä suuri kuin velan arvostusvaikutukset [2A.29] plus muut muutokset velan määrässä [2A.32].

| 29. | Velan arvostusvaikutukset [2A.29] on yhtä suuri kuin valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot [2A.30] plus muut arvostusvaikutukset – nimellisarvo [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Velan arvostusvaikutukset [2A.29] on yhtä suuri kuin valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot [2A.30] plus muut arvostusvaikutukset – nimellisarvo [2A.31].

| 30. | Valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot [2A.30] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] nimelliset hallussapitovoitot ja -tappiot (K.11), kun velan arvo muuttuu kansalliseen valuuttaan vaihtamisen yhteydessä valuuttakurssien muutosten vuoksi. |
| --- | --- |

30.

Valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot [2A.30] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] nimelliset hallussapitovoitot ja -tappiot (K.11), kun velan arvo muuttuu kansalliseen valuuttaan vaihtamisen yhteydessä valuuttakurssien muutosten vuoksi.

| 31. | Muut arvostusmuutokset – nimellisarvo [2A.31] on yhtä suuri kuin velan muutos [2.33] miinus velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.23], miinus valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot [2A.30], miinus muut muutokset velan määrässä [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Muut arvostusmuutokset – nimellisarvo [2A.31] on yhtä suuri kuin velan muutos [2.33] miinus velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.23], miinus valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot [2A.30], miinus muut muutokset velan määrässä [2A.32].

| 32. | Muut muutokset velan määrässä [2A.32] on yhtä suuri kuin muut sellaisten velkojen määrän muutokset (K.7, K.8, K.10 ja K.12), jotka luokitellaan joko käteisrahaan ja talletuksiin (AF.2), muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (AF.33) tai lainoihin (AF.4) ja jotka eivät ole S.13:n saamisia. |
| --- | --- |

32.

Muut muutokset velan määrässä [2A.32] on yhtä suuri kuin muut sellaisten velkojen määrän muutokset (K.7, K.8, K.10 ja K.12), jotka luokitellaan joko käteisrahaan ja talletuksiin (AF.2), muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (AF.33) tai lainoihin (AF.4) ja jotka eivät ole S.13:n saamisia.

| 33. | Velan muutos [2A.33] on yhtä suuri kuin velka [3A.1] vuonna t miinus velka [3A.1] vuonna t – 1. |
| --- | --- |

33.

Velan muutos [2A.33] on yhtä suuri kuin velka [3A.1] vuonna t miinus velka [3A.1] vuonna t – 1.

Taulukko 2B:

| 1. | Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat [2B.1] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] plus lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] plus pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] plus keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2B.5] plus muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat [2B.1] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] plus lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] plus pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] plus keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2B.5] plus muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6].

| 2. | Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin (F.2) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

2.

Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin (F.2) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 3. | Lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] on yhtä suuri kuin sellaisiin muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet, joiden alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi, kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

3.

Lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] on yhtä suuri kuin sellaisiin muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet, joiden alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi, kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 4. | Pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] on yhtä suuri kuin sellaisiin muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi, kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
| --- | --- |

4.

Pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] on yhtä suuri kuin sellaisiin muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi, kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin.

| 5. | Keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2B.5] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.121:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

5.

Keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2B.5] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.121:n saamisten muutoksiin.

| 6. | Muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.121:n saamisten muutoksiin. |
| --- | --- |

6.

Muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.121:n saamisten muutoksiin.

| 7. | Sulautettavat taloustoimet [2B.7] on yhtä suuri kuin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat [2B.1] miinus velkainstrumentteihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (sulautettu) [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Sulautettavat taloustoimet [2B.7] on yhtä suuri kuin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet – sulauttamattomat [2B.1] miinus velkainstrumentteihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (sulautettu) [2A.23].

| 8. | Sulautettavat taloustoimet – käteisraha ja talletukset [2B.8] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] miinus käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Sulautettavat taloustoimet – käteisraha ja talletukset [2B.8] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.2] miinus käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.16].

| 9. | Sulautettavat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit [2B.9] on yhtä suuri kuin lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] miinus muihin lyhytaikaisiin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Sulautettavat taloustoimet – lyhytaikaiset arvopaperit [2B.9] on yhtä suuri kuin lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.3] miinus muihin lyhytaikaisiin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.17].

| 10. | Sulautettavat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit [2B.10] on yhtä suuri kuin pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] miinus muihin pitkäaikaisiin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Sulautettavat taloustoimet – pitkäaikaiset arvopaperit [2B.10] on yhtä suuri kuin pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.4] miinus muihin pitkäaikaisiin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.18].

| 11. | Sulautettavat taloustoimet – lainat [2B.11] on yhtä suuri kuin muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6] miinus (lainoihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.20] miinus lainoihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet, joista lainoja keskuspankilta [2A.21]). |
| --- | --- |

11.

Sulautettavat taloustoimet – lainat [2B.11] on yhtä suuri kuin muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) – sulauttamattomat [2B.6] miinus (lainoihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.20] miinus lainoihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet, joista lainoja keskuspankilta [2A.21]).

Taulukko 3A:

| 1. | Velka [3A.1] on yhtä suuri kuin velka [1C.17]. |
| --- | --- |

1.

Velka [3A.1] on yhtä suuri kuin velka [1C.17].

| 2. | Velka – käteisraha ja talletukset (velat) [3A.2] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] osa käteisrahan ja talletusten instrumentissa (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Velka – käteisraha ja talletukset (velat) [3A.2] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] osa käteisrahan ja talletusten instrumentissa (AF.2).

| 3. | Velka – lyhytaikaiset arvopaperit (velat) [3A.3] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (AF.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi. |
| --- | --- |

3.

Velka – lyhytaikaiset arvopaperit (velat) [3A.3] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (AF.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi.

| 4. | Velka – pitkäaikaiset arvopaperit (velat) [3A.4] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (AF.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi. |
| --- | --- |

4.

Velka – pitkäaikaiset arvopaperit (velat) [3A.4] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (AF.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi.

| 5. | Velka – lainat keskuspankilta (velat) [3A.5] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa lainojen instrumentissa (AF.4), joka muodostaa S.121:n saamisen. |
| --- | --- |

5.

Velka – lainat keskuspankilta (velat) [3A.5] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa lainojen instrumentissa (AF.4), joka muodostaa S.121:n saamisen.

| 6. | Velka – muut lainat (velat) [3A.6] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa lainojen instrumentissa (AF.4), joka ei muodosta S.121:n saamista. |
| --- | --- |

6.

Velka – muut lainat (velat) [3A.6] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa lainojen instrumentissa (AF.4), joka ei muodosta S.121:n saamista.

| 7. | Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.7] on yhtä suuri kuin keskuspankin hallussa oleva velka [3A.8] plus muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3A.9] plus muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3A.10] plus muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.7] on yhtä suuri kuin keskuspankin hallussa oleva velka [3A.8] plus muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3A.9] plus muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3A.10] plus muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.11].

| 8. | Keskuspankin hallussa oleva velka [3A.8] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.121:n saamisen. |
| --- | --- |

8.

Keskuspankin hallussa oleva velka [3A.8] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.121:n saamisen.

| 9. | Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3A.9] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.122:n saamisen. |
| --- | --- |

9.

Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3A.9] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.122:n saamisen.

| 10. | Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3A.10] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.123:n, S.124:n tai S.125:n saamisen. |
| --- | --- |

10.

Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3A.10] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.123:n, S.124:n tai S.125:n saamisen.

| 11. | Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.11] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.11:n, S.14:n tai S.15:n saamisen. |
| --- | --- |

11.

Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.11] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.11:n, S.14:n tai S.15:n saamisen.

| 12. | Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.12] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.2:n saamisen. |
| --- | --- |

12.

Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.12] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.2:n saamisen.

| 13. | Kansallisen valuutan määräinen velka [3A.13] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka on jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä käytetyn valuutan määräinen. |
| --- | --- |

13.

Kansallisen valuutan määräinen velka [3A.13] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka on jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä käytetyn valuutan määräinen.

| 14. | Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräinen velka [3A.14] on yhtä suuri kuin – jäsenvaltion liittymistä rahaliittoon edeltävä – velan [3A.1] se osa, joka on jossain rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä käytettävän rahayksikön määräistä (lukuun ottamatta kansallista valuuttaa [3A.13]), plus ecu- tai euromääräinen velka. |
| --- | --- |

14.

Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräinen velka [3A.14] on yhtä suuri kuin – jäsenvaltion liittymistä rahaliittoon edeltävä – velan [3A.1] se osa, joka on jossain rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä käytettävän rahayksikön määräistä (lukuun ottamatta kansallista valuuttaa [3A.13]), plus ecu- tai euromääräinen velka.

| 15. | Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräinen velka [3A.15] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka ei kuulu ryhmiin [3A.13] tai [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräinen velka [3A.15] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka ei kuulu ryhmiin [3A.13] tai [3A.14].

| 16. | Lyhytaikainen velka [3A.16] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi. |
| --- | --- |

16.

Lyhytaikainen velka [3A.16] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi.

| 17. | Pitkäaikainen velka [3A.17] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi. |
| --- | --- |

17.

Pitkäaikainen velka [3A.17] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi.

| 18. | Pitkäaikainen velka, josta vaihtuvakorkoista [3A.18], on yhtä suuri kuin pitkäaikaisen velan [3A.17] se osa, joka on vaihtuvakorkoista. |
| --- | --- |

18.

Pitkäaikainen velka, josta vaihtuvakorkoista [3A.18], on yhtä suuri kuin pitkäaikaisen velan [3A.17] se osa, joka on vaihtuvakorkoista.

| 19. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi [3A.19], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi. |
| --- | --- |

19.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi [3A.19], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi.

| 20. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta [3A.20], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta. |
| --- | --- |

20.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta [3A.20], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta.

| 21. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoista [3A.21], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta [3A.20] ja joka on vaihtuvakorkoinen. |
| --- | --- |

21.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoista [3A.21], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta [3A.20] ja joka on vaihtuvakorkoinen.

| 22. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.22], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta. |
| --- | --- |

22.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.22], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta.

| 23. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoista [3A.23], on yhtä suuri kuin velan se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.22], ja joka on vaihtuvakorkoinen. |
| --- | --- |

23.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoista [3A.23], on yhtä suuri kuin velan se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.22], ja joka on vaihtuvakorkoinen.

| 24. | Valtionhallinnon velkaosuus [3A.24] on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka ei ole S.1311:n saamisia, miinus S.1311:n saamiset, jotka ovat S.13:n velkaa, S.1311:n velat pois lukien [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Valtionhallinnon velkaosuus [3A.24] on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka ei ole S.1311:n saamisia, miinus S.1311:n saamiset, jotka ovat S.13:n velkaa, S.1311:n velat pois lukien [3B.15].

| 25. | Osavaltiohallinnon velkaosuus [3A.25] on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka ei ole S.1312:n saamisia, miinus S.1312:n saamiset, jotka ovat S.13:n velkaa, S.1312:n velat pois lukien [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Osavaltiohallinnon velkaosuus [3A.25] on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka ei ole S.1312:n saamisia, miinus S.1312:n saamiset, jotka ovat S.13:n velkaa, S.1312:n velat pois lukien [3B.16].

| 26. | Paikallishallinnon velkaosuus [3A.26] on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka ei ole S.1313:n saamisia, miinus S.1313:n saamiset, jotka ovat S.13:n velkaa, S.1313:n velat pois lukien [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Paikallishallinnon velkaosuus [3A.26] on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka ei ole S.1313:n saamisia, miinus S.1313:n saamiset, jotka ovat S.13:n velkaa, S.1313:n velat pois lukien [3B.17].

| 27. | Sosiaaliturvarahastojen velkaosuus [3A.27] on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka ei ole S.1314:n saamisia, miinus S.1314:n saamiset, jotka ovat S.13:n velkaa, S.1314:n velat pois lukien [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Sosiaaliturvarahastojen velkaosuus [3A.27] on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka ei ole S.1314:n saamisia, miinus S.1314:n saamiset, jotka ovat S.13:n velkaa, S.1314:n velat pois lukien [3B.18].

| 28. | Velan keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti [3A.28] on yhtä suuri kuin keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti kantatiedoilla painotettuna, ilmaistu vuosina. |
| --- | --- |

28.

Velan keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti [3A.28] on yhtä suuri kuin keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti kantatiedoilla painotettuna, ilmaistu vuosina.

| 29. | Velka – nollakuponkilainat [3A.29] on yhtä suuri kuin nollakuponkilainojen eli joukkolainojen, joihin ei liity kuponkimaksuja, muodossa olevan velan [3A.1] se osa, jonka korko perustuu lunastushinnan ja liikkeeseenlaskuhinnan väliseen eroon. |
| --- | --- |

29.

Velka – nollakuponkilainat [3A.29] on yhtä suuri kuin nollakuponkilainojen eli joukkolainojen, joihin ei liity kuponkimaksuja, muodossa olevan velan [3A.1] se osa, jonka korko perustuu lunastushinnan ja liikkeeseenlaskuhinnan väliseen eroon.

Taulukko 3B:

| 1. | Velka – sulauttamaton [3B.1] on yhtä suuri kuin S.13:n velka, mukaan lukien velka, joka on S.13:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Velka – sulauttamaton [3B.1] on yhtä suuri kuin S.13:n velka, mukaan lukien velka, joka on S.13:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 2. | Sulautuserät [3B.2] on yhtä suuri kuin S.13:n velka, joka on samalla S.13:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Sulautuserät [3B.2] on yhtä suuri kuin S.13:n velka, joka on samalla S.13:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 3. | Sulautuserät – käteisraha ja talletukset [3B.3] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] osa käteisrahan ja talletusten instrumentissa (F.2). |
| --- | --- |

3.

Sulautuserät – käteisraha ja talletukset [3B.3] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] osa käteisrahan ja talletusten instrumentissa (F.2).

| 4. | Sulautuserät – lyhytaikaiset arvopaperit [3B.4] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (F.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi. |
| --- | --- |

4.

Sulautuserät – lyhytaikaiset arvopaperit [3B.4] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (F.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuosi.

| 5. | Sulautuserät – pitkäaikaiset arvopaperit [3B.5] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (F.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi. |
| --- | --- |

5.

Sulautuserät – pitkäaikaiset arvopaperit [3B.5] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (F.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi.

| 6. | Sulautuserät – lainat [3B.6] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] osa lainojen instrumentissa (F.4). |
| --- | --- |

6.

Sulautuserät – lainat [3B.6] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] osa lainojen instrumentissa (F.4).

| 7. | Valtion liikkeeseen laskema velka [3B.7] on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka ei ole S.1311:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Valtion liikkeeseen laskema velka [3B.7] on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka ei ole S.1311:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 8. | Valtionhallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.8], on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka on S.1312:n, S.1313:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Valtionhallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.8], on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka on S.1312:n, S.1313:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 9. | Osavaltiohallinnon liikkeeseen laskema velka [3B.9] on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka ei ole S.1312:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Osavaltiohallinnon liikkeeseen laskema velka [3B.9] on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka ei ole S.1312:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 10. | Osavaltiohallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.10], on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka on S.1311:n, S.1313:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Osavaltiohallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.10], on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka on S.1311:n, S.1313:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 11. | Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka [3B.11] on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka ei ole S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka [3B.11] on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka ei ole S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 12. | Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.12], on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka on S.1311:n, S.1312:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.12], on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka on S.1311:n, S.1312:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 13. | Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka [3B.13] on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka ei ole S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka [3B.13] on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka ei ole S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 14. | Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.14], on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka on S.1311:n, S.1312:n tai S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.14], on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka on S.1311:n, S.1312:n tai S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 15. | Valtionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.15] on yhtä suuri kuin S.1312:n, S.1313:n tai S.1314:n velka, joka on S.1311:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Valtionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.15] on yhtä suuri kuin S.1312:n, S.1313:n tai S.1314:n velka, joka on S.1311:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 16. | Osavaltiohallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.16] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1313:n tai S.1314:n velka, joka on S.1312:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Osavaltiohallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.16] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1313:n tai S.1314:n velka, joka on S.1312:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 17. | Paikallishallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.17] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1312:n tai S.1314:n velka, joka on S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Paikallishallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.17] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1312:n tai S.1314:n velka, joka on S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

| 18. | Sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka [3B.18] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1312:n tai S.1313:n velka, joka on S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
| --- | --- |

18.

Sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka [3B.18] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1312:n tai S.1313:n velka, joka on S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1].

---

(1)  [x,y] tarkoittaa taulukon x ryhmää nro y.

(2)  Tämä johtaa velallisyksikön uudelleenluokitteluun alasektorilta S.11001 tai S.12x01 alasektorille S.11002/3 tai S.12x02/3 tai päinvastoin.

---

LIITE III

TIEDONSIIRTO JA KOODIT

Kansalliset keskuspankit ja EKP käyttävät 2 ja 3 artiklan mukaiseen tilastotietojen sähköiseen siirtämiseen EXDI-järjestelmää. Tiedostot koodataan SDMX-EDI (GESMES/TS) -sanomamuotoon. Jokainen aikasarja esitetään käyttämällä alla esitetyn sarjaperheen ECB_GST1-koodeja.

ECB_GST1-sarjaperhe

| Numero | Nimi | Kuvaus | Koodiluettelo |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Frekvenssi | Ilmoitettavien aikasarjojen raportointitiheys | CL_FREQ |
| 2 | Viitealue | Tiedonantajamaan tai aggregaatin aakkosnumeerinen 2-merkkinen ISO-maatunnus | CL_AREA_EE |
| 3 | Oikaisutunnus | Tämä muuttuja kuvaa, onko aikasarjoihin tehty joitain oikaisuja, kuten kausivaihteluun ja/tai pankkipäivien määrään liittyviä oikaisuja | CL_ADJUSTMENT |
| 4 | Käyttö tai velkoja-/saamissektori | Sektori, jolle ryhmä on saamisten käyttö/muutos | CL_SECTOR_ESA |
| 5 | Erä | Aikasarjan ryhmä | CL_GOVNT_ITEM_ESA |
| 6 | Resurssi tai velallis-/velkasektori | Sektori, jolle ryhmä on resurssi/velkojen ja nettoarvon muutos | CL_SECTOR_ESA |
| 7 | Arvostaminen | Käytetty arvostusmenetelmä | CL_GOVNT_VALUATION |
| 8 | Sarjan yksikkö | Ilmoitetun ryhmän yksikkö ja muita ominaisuuksia | CL_GOVNT_ST_SUFFIX |

Numero

Nimi

Kuvaus

Koodiluettelo

1

Frekvenssi

Ilmoitettavien aikasarjojen raportointitiheys

CL_FREQ

2

Viitealue

Tiedonantajamaan tai aggregaatin aakkosnumeerinen 2-merkkinen ISO-maatunnus

CL_AREA_EE

3

Oikaisutunnus

Tämä muuttuja kuvaa, onko aikasarjoihin tehty joitain oikaisuja, kuten kausivaihteluun ja/tai pankkipäivien määrään liittyviä oikaisuja

CL_ADJUSTMENT

4

Käyttö tai velkoja-/saamissektori

Sektori, jolle ryhmä on saamisten käyttö/muutos

CL_SECTOR_ESA

5

Erä

Aikasarjan ryhmä

CL_GOVNT_ITEM_ESA

6

Resurssi tai velallis-/velkasektori

Sektori, jolle ryhmä on resurssi/velkojen ja nettoarvon muutos

CL_SECTOR_ESA

7

Arvostaminen

Käytetty arvostusmenetelmä

CL_GOVNT_VALUATION

8

Sarjan yksikkö

Ilmoitetun ryhmän yksikkö ja muita ominaisuuksia

CL_GOVNT_ST_SUFFIX

---

SOPIMUKSET

Neuvosto

| 1.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/46

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen välisen, kilpailunvastaista toimintaa koskevasta yhteistyöstä tehdyn sopimuksen voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen sopimus kilpailunvastaista toimintaa koskevasta yhteistyöstä tuli voimaan 1. heinäkuuta 2009, jolloin sopimuksen 11 artiklan 1 kohdassa määrätyt menettelyt oli saatu päätökseen.

---