# Europos Sąjungos C 42/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.042.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 42 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. vasario 19d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.042.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 42

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. vasario 19d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 042/01 | Euro kursas | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 042/01

Euro kursas

1

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 042/02 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  ) | 2 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 042/03 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 3 |
| 2010/C 042/04 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 7 |
| 2010/C 042/05 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 12 |
| 2010/C 042/06 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 16 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 042/02

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited) (
  1
  )

1

2

KITI AKTAI

Europos Komisija

2010/C 042/03

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

3

2010/C 042/04

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

7

2010/C 042/05

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

12

2010/C 042/06

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 19.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/1

---

Euro kursas (1)

2010 m. vasario 18 d.

2010/C 42/01

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3567 |
| JPY | Japonijos jena | 123,30 |
| DKK | Danijos krona | 7,4432 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87040 |
| SEK | Švedijos krona | 9,7913 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,4651 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0680 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,720 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 271,18 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7090 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0008 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1351 |
| TRY | Turkijos lira | 2,0633 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5115 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4177 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,5364 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,9358 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9102 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 560,70 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 10,3581 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,2703 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2890 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 638,17 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6138 |
| PHP | Filipinų pesas | 62,641 |
| RUB | Rusijos rublis | 40,8190 |
| THB | Tailando batas | 45,009 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,4886 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,4548 |
| INR | Indijos rupija | 62,7810 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3567

JPY

Japonijos jena

123,30

DKK

Danijos krona

7,4432

GBP

Svaras sterlingas

0,87040

SEK

Švedijos krona

9,7913

CHF

Šveicarijos frankas

1,4651

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,0680

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,720

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

271,18

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7090

PLN

Lenkijos zlotas

4,0008

RON

Rumunijos lėja

4,1351

TRY

Turkijos lira

2,0633

AUD

Australijos doleris

1,5115

CAD

Kanados doleris

1,4177

HKD

Honkongo doleris

10,5364

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,9358

SGD

Singapūro doleris

1,9102

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 560,70

ZAR

Pietų Afrikos randas

10,3581

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,2703

HRK

Kroatijos kuna

7,2890

IDR

Indonezijos rupija

12 638,17

MYR

Malaizijos ringitas

4,6138

PHP

Filipinų pesas

62,641

RUB

Rusijos rublis

40,8190

THB

Tailando batas

45,009

BRL

Brazilijos realas

2,4886

MXN

Meksikos pesas

17,4548

INR

Indijos rupija

62,7810

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 19.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/2

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 42/02

| 1. | 2010 m. vasario 12 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Lotte Chemical UK Limited“ – specialiosios paskirties subjektas, priklausantis „KP Chemical Corporation“ („Lotte Group“ filialas, Korėja), pirkdama turtą iš įmonės „Artenius UK Limited“, kuri veikia per savo valdytojus, įgyja, kaip apibrėžta EB susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos (likviduojamos) įmonės „Artenius UK Limited“ kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. vasario 12 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Lotte Chemical UK Limited“ – specialiosios paskirties subjektas, priklausantis „KP Chemical Corporation“ („Lotte Group“ filialas, Korėja), pirkdama turtą iš įmonės „Artenius UK Limited“, kuri veikia per savo valdytojus, įgyja, kaip apibrėžta EB susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos (likviduojamos) įmonės „Artenius UK Limited“ kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Artenius UK Limited“: išgrynintosios tereftalio rūgšties (PTA) ir polietilentereftalato (PET) dervos gamyba ir pardavimas, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Artenius UK Limited“: išgrynintosios tereftalio rūgšties (PTA) ir polietilentereftalato (PET) dervos gamyba ir pardavimas,

| — | „KP Chemical Corporation“: naftos chemijos produktų gamyba ir pardavimas. |
| --- | --- |

—

„KP Chemical Corporation“: naftos chemijos produktų gamyba ir pardavimas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5760 – Lotte Group/Artenius UK Limited adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 19.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/3

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2010/C 42/03

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„ŚLIWKA SZYDŁOWSKA“

EB Nr.: PL-PGI-0005-0634-23.07.2007

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas:

„Śliwka szydłowska“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Lenkija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis:

| Kategorija | : | 1.6 klasė. | Švieži arba perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai |
| --- | --- | --- | --- |

Kategorija

:

1.6 klasė.

Švieži arba perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

„Śliwka szydłowska“ yra slyvos su kauliukais arba be jų, džiovintos arba rūkytos.

Šių slyvų forma priklauso nuo slyvmedžio rūšies; šios slyvos gali būti paplokščios ar pailgos, joms būdingas lygus, tąsus minkštimas ir itin grynas ir intensyvus skonis ir dūmų aromatas. Šioms slyvoms taip pat būdinga itin raukšlėta, bet blizgi, tamsiai mėlynos spalvos žievelė.

„Śliwka szydłowska“ dydis priklauso nuo naudojamų slyvų rūšies, o svoris svyruoja nuo 50 iki 160 slyvų 1 kilograme. Vandens kiekis galutiniame produkte – nuo 35 % iki 45 %.

3.3.   Žaliavos (tik perdirbtiems produktams):

„Śliwka szydłowska“ gamybai naudojama tik naminių slyvų (Prunus domestica L. ssp domestica) atmainos ir iš jų išvestos šios slyvų rūšys: „Stanley“, „Amers“, „Węgierka Dąbrowicka“, „Empress“, „Oneida“, „Jojo“, „Top“, „Valjevka“, „President“ ir „Damacha“. Šių rūšių vaisiams būdingos džiovinimui ir rūkymui reikalingos savybės, tokios kaip didelis cukraus kiekis ir gana didelis vandens kiekis.

Nuimamas ir „śliwka szydłowska“ gamybai naudojamas tik subrendusių ir vartoti tinkamų vaisių derlius. Šie vaisiai turi būti sveiki, be puvimo požymių, mechaniškai neapgadinti ir be matomos vamzdžių, erkių arba kitų kenkėjų padarytos žalos. Vaisiai turi būti neapgadinti, be priemaišų, neužteršti kitais nenustatytais organizmais, dėl kurių slyvos būtų netinkamos vartoti.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Džiovinimo įrenginiai, kuriuose vyksta slyvų džiovinimas ir rūkymas, turi būti pastatyti 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje. Gamybai privaloma naudoti tik specialius tradicinius „Szydłów“ džiovinimo agregatus. Slyvų džiovinimui naudojama mediena – ąžuolas, skroblas, bukas arba vaismedžių mediena. Galima naudoti ir kitokios rūšies medieną, bet griežtai draudžiama naudoti sakingą (spygliuočių) medieną.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

—

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

—

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

„Śliwka szydłowska“ gamybos vietovė – Szydłów savivaldybė (108 km2), esanti Staszów apygardoje, Świętokrzyskie vaivadijoje.

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

„Śliwka szydłowska“ gamybos vietovė apima tik Szydłów savivaldybę. Šiai vietovei būdingas nederlingas dirvožemis, kuriame daug kalkių (mioceno kalkakmenio). Vidutinis metinis kritulių kiekis šioje vietovėje paprastai siekia 500–700 mm. Vasaros mėnesiais šiai vietovei būdingas mažas kritulių kiekis, nes tuomet čia gana daug saulės šviesos. Vegetacijos laikotarpis trunka nuo 200 iki 215 dienų. Daugmaž 80 % šioje vietovėje vaisiams auginti naudojamos žemės auginamos slyvos. Slyvų sodai apima apie 900 ha teritoriją.

Žaliavos vietos gamintojams lengvai pasiekiamos, tad jie surado būdą, kaip jas apdoroti specialioje džiovinimo įrangoje. Specialūs džiovinimo įrenginiai, suprojektuoti ir sukurti vietos žmonių pagal jų unikalius įgūdžius, yra neatsiejama Szydłów savivaldybės kraštovaizdžio dalis. 4 punkte nurodytoje vietovėje iš viso yra apie 400 savitų džiovinimo įrenginių. Ši vietovė apima 108 km2 ir 2004 m. joje buvo 5 118 gyventojų, taigi 2004 m. vienas džiovinimo įrenginys teko vidutiniškai 13 gyvetojų, o 1 kv. km – 3,7 džiovinimo įrenginių. Taigi tai neginčijamai įrodo, kad šis produktas itin glaudžiai susijęs su minėta vietove ir tai, kad jis liudija apie vietos gamintojų įgūdžius.

„Śliwka szydłowska“ gamybai naudojami tik tokie džiovinimo įrenginiai, kuriuose slyvos gali būti rūkomos ir džiovinamos dūmais ir karštu oru, o ne vien tik karštu oru. Džiovinimo įrenginys yra statinys, kurio dydis priklauso nuo individualių gamintojo poreikių (kurie susiję su padėklų skaičiumi ir dydžiu). Atidarius duris matomi vertikalūs stovai, laikantys išpjaustinėtus padėklus, vadinamus „laski“, kurie išsitraukia kaip stalčiai. Šie padėklai – mediniai. Žemiausias padėklas yra apie 50 cm nuo krosnies, esančios po žeme, dugno. Džiovinimo įrenginys negali būti aukštesnis kaip 3 m. Šiame statinyje yra specialus stalas, ant kurio slyvos rūšiuojamos.

Vaisiai ant padėklų dėliojami rankomis. Slyvos turėtų būti sudedamos taip, kad oras ir dūmai legvai pasiektų kiekvieną slyvą. Priklausomai nuo vaisių dydžio, ant įvairių padėklų dedamas skirtingas slyvų sluoksnių skaičius. Tačiau sluoksniai negali būti storesni kaip 12 cm.

Slyvos džiovinamos karštu oru ir rūkomos kietmedžio, deginamo po padėklais esančioje krosnyje, dūmais. Su dūmais sumaišytas karštas oras praeina pro padėklus ir ant jų esančius vaisius. Tam naudojama gravitacinė oro ir dūmų cirkuliacija. Temperatūra džiovinimo įrenginyje svyruoja nuo 45 °C iki 90 °C; ji priklauso nuo deginamos medienos kiekio ir kaloringumo. Dėl gravitacinės oro cirkuliacijos temperatūra aukščiausia yra apačioje, o žemiausia – vidurinėje džiovinimo įrenginio dalyje. Visas džiovinimo ir rūkymo procesas vidutiniškai trunka apie 48 valandas, bet šis laikas gali skirtis priklausomai nuo vaisių dydžio, temperatūros džiovinimo įrenginiuose ir išorinių oro veiksnių, ypač temperatūros ir drėgmės.

Vienodai išdžiovinti ir išrūkyti vaisiai surenkami nuo padėklų. Vaisiai surenkami ir rūšiuojami rankomis. Gamintojai patikrina (atlikdami organoleptinę analizę), ar džiovintos slyvos atitinka produkto apraše nurodytus kriterijus ir ar slyvos pakankamai išdžiovintos ir išrūkytos. Kiekviena slyva tikrinama atskirai. Reikalavimus atitinkančios slyvos surenkamos, o likusios sudedamos atgal į džiovinimo įrenginį.

Vietos gamintojai žino, kaip atrinkti geros kokybės džiovinti tinkančią žaliavą, ir kaip tinkamai slyvas išdžiovinti ir išrūkyti. Rūkant ir džiovinant slyvas šie vietos gamintojų sugebėjimai daro lemiamą poveikį galutinio produkto kokybei: sugebėjimas slyvas ant padėklų sudėti taip, kad karštas oras ir dūmai pasiektų kiekvieną slyvą; ant padėklų esančias slyvas rūšiuoti ir apversti rankomis bent dukart per dieną, pasirūpinti, kad tarp padėklų ir krosnies būtų tinkamas atstumas, džiovinimo įrenginiuose kasdien nustatyti rūkymo ir džiovinimo laiką ir temperatūrą, kas priklauso nuo vaisių dydžio ir reikalingo rūkymo ir džiovinimo laipsnio, ir atskirai atlikti kiekvienos slyvos organoleptinę patikrą, kuria siekiama užtikrinti, kad išgauta tinkama slyvų rūkymo ir džiovinimo kokybė, reikiamos slyvų savybės ir išrūkymo ir išdžiovinimo laipsnis.

5.2.   Produkto ypatumai:

„Śliwka szydłowska“ slyvų minkštimas paprastai lygus, slyvos yra elastinės konsistencijos, tolygiai išdžiovintos ir išrūkytos, ir turi itin intensyvų ir lengvai atpažįstamą dūmų skonį ir kvapą. Šioms slyvoms taip pat būdinga itin raukšlėta, bet blizgi, tamsiai mėlynos spalvos žievelė. Vandens kiekis „śliwka szydłowska“ pardavimo metu yra didelis: jis siekia 35 %–45 %. Tai, kad slyvos ant visų padėklų išdėliojamos ne storesniu kaip 12 cm sluoksniu ir tai, kad keletą kartų per dieną jos apverčiamos rankomis, reiškia, kad šiltas oras ir dūmai tolygiai pasiekia visas slyvas, ir taip užtikrinama, kad slyvos būtų išrūkytos ir išdžiovintos ir kad jos įgautų „śliwka szydłowska“ būdingas savybes.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto kokybės ar savybių (SKVN atveju) arba kurios nors produkto savybės, gero vardo ar kito požymio (SGN atveju) ryšys:

Ryšys, kuriuo „śliwka szydłowska“ susijusi su minėtu regionu, yra paremtas išskirtine šių slyvų kokybe, kuri išgaunama dėl unikalių vietos gamintojų turimų įgūdžių. Šis ryšys taip pat susijęs su slyvų geru vardu, kuris įgytas tęsiant ilgalaikę slyvų gamybos tradiciją.

Unikalūs vietos gamintojų įgūdžiai ir tradiciniai gamintojų naudojami gamybos būdai yra veiksniai, užtikrinantys aukštą „śliwka szydłowska“ kokybę. Džiovinimo įrenginių konstrukcijos ir naudojami džiovinimo būdai sumanyti pasitelkus vietos gamintojų profesinę patirtį. Šios vietos gamintojų įgūdžiai ir praktinė patirtis labai skiriasi nuo kituose Lenkijos vietovėse ir kaimyniniuose regionuose naudojamų būdų.

Džiovinimo įrenginių konstrukcijos užtikrina, kad oras ir dūmai cirkuliuotų tuo pačiu metu, taip džiovindami ir rūkydami slyvas. Padėklus padedant į kitą džiovinimo įrenginio vietą, nustatant reikiamą temperatūrą ir reikiamą džiovinimo laiką užtikrinama, kad džiovinant ir rūkant minėtas slyvas bus pasiekta tinkama kokybė, reikiamos slyvų savybės ir tinkamas išrūkymo ir išdžiovinimo laipsnis. Kitų regionų gamintojai tokios šios vietos gamintojų profesinės patirties neturi.

„Śliwka szydłowska“ reputacija yra susijusi su ilgalaike šių slyvų gamybos tradicija. Slyvų džiovinimo ir rūkymo Szydłów istorija siekia bent Antrojo pasaulinio karo metus, kaip liudija etnografiniai Szydłów savivaldybėje atlikti tyrimai. Kaip parodė šių tyrimų rezultatai, šioje vietovėje slyvas imta džiovinti prieš daugmaž 80 m. Perspausdintame straipsnyje „Szansa dla miasteczka“, kuris 1988 m. lapkričio 25 d. pasirodė žurnale „Słowo Ludu“, pateikta informacija apie „śliwka szydłowska“ gamybą ir apie su šiomis slyvomis susijusias pirkimo problemas. Produkcijos mastą ankstesniais metais rodo įvairių prekybos centrų 1964–1967 m. išrašytos sąskaitos–faktūros. Šiuo metu per metus pagaminama apie 800 tonų „śliwka szydłowska“.

Apie minėto produkto reputaciją liudija spaudoje – 2006 m. rugpjūčio 25 d.„Echo Dnia – Echo Powiśla“, 2007 m. liepos 26 d.„Gazeta Wyborcza – Kielce“ ir 2005 m. žurnalo „Hasło Ogrodnicze“ 10 Nr. – pasirodę straipsniai. „Śliwka szydłowska“ taip pat rekomenduojamos ir interneto svetainėje http://www.potrawyregionalne.pl („Sezon na śliwki“).

Gerą produkto reputaciją liudija ir tai, kad 2005 m. jis pelnė „Perła“ prizą.

Szydłów 10 metų organizuojamas specialus kelias dienas trunkantis ir minėtą produktą reklamuojantis renginys „Święto Śliwki“ (slyvų šventė). Vienas iš labiausiai į šventę žmones pritraukiančių dalykų – slyvų džiovinimo demonstravimas, naudojant tradicinius Szydłów mieste paprastai naudojamus padėklus. Apie džiovinimo proceso demonstravimą aiškiai nurodyta ir šventę reklamuojančiuose plakatuose.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 19.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/7

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2010/C 42/04

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr.: 510/2006

„JABŁKA ŁĄCKIE“

EB Nr.: PL-PGI-0005-0617-05.07.2007

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas:

„Jabłka łąckie“

2.   Valstybė narė arba trečioji valstybė:

Lenkija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis (pagal II priedą):

| 1.6 klasė. | Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti |
| --- | --- |

1.6 klasė.

Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 dalyje nurodytas pavadinimas, aprašymas:

| 1. | Toliau nurodytų veislių obuoliai gali būti parduodami naudojant saugomą pavadinimą „Jabłka łąckie“:
  Obuolių „Jabłka łąckie“ savybės | Veislė | Luobelės spalva | Rausvumas (spalva ir paviršiaus ploto procentinė dalis) | Vidutinis rūgštingumas (g/kg) | Refraktometrinis indeksas (BRIX laipsniais) | Mažiausias kietumas (kg/cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekstra klasė | I klasė |
| 1 | „IDARED“ ir jos atmainos | Geltonai žalia | Raudona > 55 % | Raudona > 35 % | 6,3 | > 10,5 | 5 |
| 2 | „JONAGOLD“ ir jos atmainos | Geltonai žalia | Nuo ryškiai raudonos iki tamsiai raudonos > 40 % | Nuo ryškiai raudonos iki tamsiai raudonos > 18 % | 4,8 | > 10,5 | 5 |
| 3 | „CHAMPION“ ir jos atmainos | Geltonai žalia | Neryškūs rausvi dryžiai > 54 % | Neryškūs rausvi dryžiai > 33,3 % | 5,1 | > 9,5 | 4,5 |
| 4 | „LIGOL“ ir jos atmainos | Geltonai žalia | Neryškūs rausvi dryžiai > 56 % | Neryškūs rausvi dryžiai > 38 % | 6,0 | > 9,5 | 5 |
| 5 | „GOLDEN DELICIOUS “ ir jos atmainos | Žaliai geltona | Rausva > 25 % | Rausva > 10 % | 5,2 | > 10,5 | 5 |
| 6 | „GALA“ ir jos atmainos | Ryškiai žalia, geltona | Raudona > 40 % | Raudona > 20 % | 3,7 | > 10,5 | 5 |
| 7 | „BOSKOOP“ | Žalia, pilka, geltona | Pilkai raudona > 25 % | Pilkai raudona > 10 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 8 | „RED BOSKOOP“ | Žalia, pilka, geltona | Raudona > 55 % | Raudona > 37 % | 12,0 | > 11 | 5 |
| 9 | „ELISE“ | Žaliai geltona | Raudona > 75 % | Raudona > 53 % | 7,5 | > 10,5 | 5,5 |
| 10 | „EARLY GENEVA“ | Žaliai geltona | Raudona > 40 % | Raudona > 10 % | 9,2 | > 9,5 | 4,5 |
| 11 | „TOPAZ“ | Žaliai geltona | Raudona > 56 % | Raudona > 34 % | 9,0 | > 10,5 | 5 |
| 12 | „LOBO“ | Žaliai geltona | Raudona > 53 % | Raudona > 36 % | 5,2 | > 10,5 | 4,5 |
| 13 | „RUBIN“ ir jos atmainos | Žaliai geltona | Ryškūs raudoni dryžiai > 40 % | Ryškūs raudoni dryžiai > 17 % | 6,9 | > 11 | 5 |
| 14 | „GLOSTER“ | Žaliai geltona | Tamsiai raudona > 59 % | Tamsiai raudona > 38 % | 5,9 | > 10,5 | 5,5 |
| 15 | „JONAGORED“ ir jos atmainos | Geltonai žalia | Tamsiai raudona > 75 % | Tamsiai raudona > 54 % | 4,9 | > 10,5 | 5 |

1.

Toliau nurodytų veislių obuoliai gali būti parduodami naudojant saugomą pavadinimą „Jabłka łąckie“:

Obuolių „Jabłka łąckie“ savybės

Veislė

Luobelės spalva

Rausvumas (spalva ir paviršiaus ploto procentinė dalis)

Vidutinis rūgštingumas (g/kg)

Refraktometrinis indeksas (BRIX laipsniais)

Mažiausias kietumas (kg/cm2)

Ekstra klasė

I klasė

1

„IDARED“ ir jos atmainos

Geltonai žalia

Raudona > 55 %

Raudona > 35 %

6,3

> 10,5

5

2

„JONAGOLD“ ir jos atmainos

Geltonai žalia

Nuo ryškiai raudonos iki tamsiai raudonos > 40 %

Nuo ryškiai raudonos iki tamsiai raudonos > 18 %

4,8

> 10,5

5

3

„CHAMPION“ ir jos atmainos

Geltonai žalia

Neryškūs rausvi dryžiai > 54 %

Neryškūs rausvi dryžiai > 33,3 %

5,1

> 9,5

4,5

4

„LIGOL“ ir jos atmainos

Geltonai žalia

Neryškūs rausvi dryžiai > 56 %

Neryškūs rausvi dryžiai > 38 %

6,0

> 9,5

5

5

„GOLDEN DELICIOUS “ ir jos atmainos

Žaliai geltona

Rausva > 25 %

Rausva > 10 %

5,2

> 10,5

5

6

„GALA“ ir jos atmainos

Ryškiai žalia, geltona

Raudona > 40 %

Raudona > 20 %

3,7

> 10,5

5

7

„BOSKOOP“

Žalia, pilka, geltona

Pilkai raudona > 25 %

Pilkai raudona > 10 %

12,0

> 11

5

8

„RED BOSKOOP“

Žalia, pilka, geltona

Raudona > 55 %

Raudona > 37 %

12,0

> 11

5

9

„ELISE“

Žaliai geltona

Raudona > 75 %

Raudona > 53 %

7,5

> 10,5

5,5

10

„EARLY GENEVA“

Žaliai geltona

Raudona > 40 %

Raudona > 10 %

9,2

> 9,5

4,5

11

„TOPAZ“

Žaliai geltona

Raudona > 56 %

Raudona > 34 %

9,0

> 10,5

5

12

„LOBO“

Žaliai geltona

Raudona > 53 %

Raudona > 36 %

5,2

> 10,5

4,5

13

„RUBIN“ ir jos atmainos

Žaliai geltona

Ryškūs raudoni dryžiai > 40 %

Ryškūs raudoni dryžiai > 17 %

6,9

> 11

5

14

„GLOSTER“

Žaliai geltona

Tamsiai raudona > 59 %

Tamsiai raudona > 38 %

5,9

> 10,5

5,5

15

„JONAGORED“ ir jos atmainos

Geltonai žalia

Tamsiai raudona > 75 %

Tamsiai raudona > 54 %

4,9

> 10,5

5

| 2. | Vaisių išorės išvaizda priklauso nuo atitinkamos veislės savybių. Veislei būdinga pagrindinė spalva, o rausvumas aiškiai intensyvesnis už vidutinį. Kai kurių veislių obuolių paviršius vaškinis. Vaisiai linkę į rūdėtumą. |
| --- | --- |

2.

Vaisių išorės išvaizda priklauso nuo atitinkamos veislės savybių. Veislei būdinga pagrindinė spalva, o rausvumas aiškiai intensyvesnis už vidutinį. Kai kurių veislių obuolių paviršius vaškinis. Vaisiai linkę į rūdėtumą.

| 3. | Obuoliai „Jabłka łąckie“ turi būti ekstra arba I kokybės kategorijų. |
| --- | --- |

3.

Obuoliai „Jabłka łąckie“ turi būti ekstra arba I kokybės kategorijų.

| 4. | Derliaus ėmimo metu obuolių minkštimo kietumas – ne mažiau kaip 6,5 kg/cm2, o obuolių sandėliavimo laikotarpio pabaigoje – ne mažiau kaip 4,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

4.

Derliaus ėmimo metu obuolių minkštimo kietumas – ne mažiau kaip 6,5 kg/cm2, o obuolių sandėliavimo laikotarpio pabaigoje – ne mažiau kaip 4,5 kg/cm2.

| 5. | Tipiška obuolių „Jabłka łąckie“ savybė – palyginti didelis rūgštingumas (3,7–12,0 g/kg). Todėl sakoma, kad obuoliams „Jabłka łąckie“ būdingas „kalnų žalumos atspalvis“; kitaip tariant, šių obuolių skonis išskirtinis, jie yra rūgštūs ir aromatingi. |
| --- | --- |

5.

Tipiška obuolių „Jabłka łąckie“ savybė – palyginti didelis rūgštingumas (3,7–12,0 g/kg). Todėl sakoma, kad obuoliams „Jabłka łąckie“ būdingas „kalnų žalumos atspalvis“; kitaip tariant, šių obuolių skonis išskirtinis, jie yra rūgštūs ir aromatingi.

| 6. | Refraktometrinis indeksas yra 9–16 °Bx. |
| --- | --- |

6.

Refraktometrinis indeksas yra 9–16 °Bx.

3.3.   Žaliavos (tik perdirbtiems produktams):

—

3.4.   Pašarai (tik gyvūninės kilmės produktams):

—

3.5.   Specifiniai auginimo etapai, būtini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Kaip nustatyta specifikacijoje, „Jabłka łąckie“ vaismedžių sodai turi būti užveisti 4 skirsnyje apibūdintoje geografinėje vietovėje. Be to, šioje vietoje turi būti užtikrinami šie auginimo etapai:

| — | genėjimas: |
| --- | --- |

—

genėjimas:

| — | tręšimas: |
| --- | --- |

—

tręšimas:

| — | laistymas: |
| --- | --- |

—

laistymas:

| — | priežiūra: |
| --- | --- |

—

priežiūra:

| — | sandėliavimas (iki pakavimo). |
| --- | --- |

—

sandėliavimas (iki pakavimo).

Visi auginimo etapai atitinka teisės aktus, kuriais nustatomi integruotos auginimo sistemos principai.

3.6.   Specialiosios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir t. t. taisyklės:

Taisyklių nėra

3.7.   Specialiosios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

Reikalaujama, kad visi obuolius „Jabłka łąckie“ pakuojantys augintojai ir įmonės naudotų standartines etiketes. Etiketes platins asociacija „Stowarzyszenie Łącka Droga Owocowa“. Ši asociacija tikrinimo institucijai perduoda išsamias etikečių platinimo taisykles. Šiomis taisyklėmis negali būti diskriminuojami asociacijai nepriklausantys gamintojai.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

Obuoliai „Jabłka łąckie“ auginami Mažosios Lenkijos (Małopolskie) vaivadijos Loncko, Podegrodzų ir Senojo Sončo savivaldybėse (Naujojo Sončo rajone) ir Lukovicos savivaldybėje (Limanovos rajone).

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

Vietovė, kurioje auginami obuoliai „Jabłka łąckie“, – Loncko baseinas. Šią vietovę rytuose riboja Jazowski kalnų masyvas, per kurį tekėdamas Dunajecas įteka į didelį Sončo baseiną. Kadangi nurodyta vietovė yra kalnuota, jos klimatas yra švelnus ir palankus augalams auginti, o vaisiams auginti sąlygos ypač geros.

Šio regiono dirvožemis kompaktiškas, neskeletiškas (mažiau nei 10 % skeletiškas) arba šiek tiek skeletiškas (10–25 %). Todėl medžiai geriau įsišaknija, labai nepažeisdami deguonies ir vandens sistemų. Kadangi dirvožemis dažniausiai yra labai kompaktiškas, nuokalnėse vaismedžių sodinimo sąlygos palankios. Nuokalnėje (daugelis vaismedžių sodų yra 5–15° statumo nuokalnėse) perteklinis vanduo periodiškai nuteka. Per didelis vandens kiekis kompaktiškame dirvožemyje pakenktų vandens sistemoms ir turėtų įtakos grybelinių ligų atsiradimui. Vidutinis metinis kritulių kiekis yra 700–1 000 mm. Didelis dienos ir nakties temperatūros skirtumas – svarbiausias Loncko regiono bruožas. Dažnai vaisių nokimo ir derliaus ėmimo sezono metu dienos temperatūros skirtumas yra didesnis nei 10 °C. Be to, naktimis dažnai būna šalnų.

Vietos gyventojų temperamentas ir per šimtmečius išpuoselėti įgūdžiai buvo labai svarbūs toje vietovėje formuojantis vaismedžių auginimo tradicijai. Įvairiais istorijos etapais į šį regioną keliavę ir jį stebėję žmonės akcentavo jo gyventojų (žinomų kaip „baltieji kalniečiai“) proto šviesumą, įžvalgumą, atkaklumą ir kantrybę. Šios savybės labai svarbios aptariamo sektoriaus plėtrai. Reikėtų taip pat pabrėžti, kad siekdami geresnės kokybės ir kuo mažiau trikdyti aplinką vietos ūkininkai pradėjo taikyti integruotą auginimo sistemą. Reikalaujama, kad šią sistemą taikantys vietos vaisių augintojai naudojamus auginimo metodus pritaikytų prie 4 skirsnyje apibūdintos vietovės klimato ir dirvožemio sąlygų. Tokiu būdu siekiama išsaugoti specifines su kokybe susijusias obuolių „Jabłka łąckie“ savybes.

5.2.   Gaminio ypatumai:

Obuoliams „Jabłka łąckie“ būdinga:

| — | rausvumas; jis intensyvesnis už vidutinį atitinkamos veislės obuolių rausvumą (žr. 3.2 skirsnį), |
| --- | --- |

—

rausvumas; jis intensyvesnis už vidutinį atitinkamos veislės obuolių rausvumą (žr. 3.2 skirsnį),

| — | derliaus ėmimo metu obuolių minkštimo kietumas – ne mažiau kaip 6,5 kg/cm2, o obuolių sandėliavimo laikotarpio pabaigoje – ne mažiau kaip 4,5 kg/cm2, |
| --- | --- |

—

derliaus ėmimo metu obuolių minkštimo kietumas – ne mažiau kaip 6,5 kg/cm2, o obuolių sandėliavimo laikotarpio pabaigoje – ne mažiau kaip 4,5 kg/cm2,

| — | refraktometrinis indeksas yra 9–16 °Bx; |
| --- | --- |

—

refraktometrinis indeksas yra 9–16 °Bx;

| — | didelis rūgštingumas (rūgštieji obuoliai „Jabłka łąckie“ (daugiau kaip 7 g/kg): Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneva; vidutinio rūgštumo obuoliai „Jabłka łąckie“ (3,7–7,0 g/kg): Idared ir jos atmainos, Jonagold ir jos atmainos, Champion ir jos atmainos, Ligol ir jos atmainos, Golden
  Delicious ir jos atmainos, Gala ir jos atmainos, Lobo, Rubin ir jos atmainos, Gloster, Jonagored ir jos atmainos); būtent todėl sakoma, kad obuoliams „Jabłka łąckie“ būdingas „kalnų žalumos atspalvis“; kitaip tariant, jie yra išskirtinai rūgštūs ir aromatingi. |
| --- | --- |

—

didelis rūgštingumas (rūgštieji obuoliai „Jabłka łąckie“ (daugiau kaip 7 g/kg): Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneva; vidutinio rūgštumo obuoliai „Jabłka łąckie“ (3,7–7,0 g/kg): Idared ir jos atmainos, Jonagold ir jos atmainos, Champion ir jos atmainos, Ligol ir jos atmainos, Golden
  Delicious ir jos atmainos, Gala ir jos atmainos, Lobo, Rubin ir jos atmainos, Gloster, Jonagored ir jos atmainos); būtent todėl sakoma, kad obuoliams „Jabłka łąckie“ būdingas „kalnų žalumos atspalvis“; kitaip tariant, jie yra išskirtinai rūgštūs ir aromatingi.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto kokybės ar ypatybių (SKVN atveju) arba produkto ypatingos kokybės, reputacijos ar kitų ypatybių (SGN atveju) ryšys:

Obuolių „Jabłka łąckie“ ir 4 skirsnyje nurodytos geografinės vietovės ryšys nustatytas pagal specifines 5.2 skirsnyje aprašytas su kokybe susijusias savybes, kurias lėmė 5.1.1 skirsnyje aprašyti gamtiniai veiksniai ir obuolių populiarumas.

Didelis dienos ir nakties temperatūros skirtumas daro teigiamą įtaką vaisių organoleptinėms, fizinėms bei cheminėms savybėms, ypač obuolių rausvumui ir rūgštingumui. Obuolių „Jabłka łąckie“ išskirtinumą patvirtina ir juslinių savybių tyrimų rezultatai. Šiais tyrimais patvirtinta, kad vaisiams būdingas pirmiau minėtų savybių, įskaitant kietumą, ryškumas, palyginti su kitų geografinių vietovių obuoliais. Kadangi vaisiai yra kieti imant derlių ir po teisingo sandėliavimo, taip užtikrinamas obuolių „Jabłka łąckie“ traškumas.

Kaip patvirtina faktas, kad jau XIII amžiuje šviežios slyvos ir obuoliai buvo vežami iš Loncko vietovės į Gdanską (W. Bazelich, „Historie starosądeckie“, Krokuva, 1965 m., p. 173), obuoliai „Jabłka łąckie“ populiarūs dėl ilgalaikės jų auginimo tradicijos gyvumo. XVI amžiaus dokumentuose Loncko vietovės vaismedžių sodai vadinami dvaro sodais ir parapijos sodais. XVII ir XVIII amžiais jie jau buvo dideli tos vietovės vaismedžių sodai. Dvaro įrašuose apie 1698 m. atliktą patikrinimą šalia kitų dalykų teigiama, kad keletas baudžiavą ėjusių valstiečių buvo įpareigoti nurinkti vaisius ir pristatyti juos į dvarą.

Nuo 1947 m. ten vyksta obelų žydėjimo festivalis, vadinamas „Dni Kwitnącej Jabłoni“. Šis festivalis gimė iš didelio noro Loncke išsaugoti vaisių auginimo tradiciją, nes buvo parengtas planas statyti Dunajeco užtvanką ir miestą užlieti. Nuo to laiko šis festivalis vyksta kiekvienų metų gegužės mėnesį, o jo populiarumas toks pat didelis. Šiame renginyje dalyvauja regiono kolektyvai, pučiamųjų orkestrai ir žinomi Lenkijos atlikėjai. Įspūdingai atrodo ir prekystaliai bei vitrinos, nukrauti vaisiais, kulinarijos skanėstais, liaudies amatininkų kūriniais. Informacija apie obelų žydėjimo festivalį skelbiama spaudoje. Vykstant festivaliui į Loncką suguža ne tik turistai iš visos Lenkijos, bet ir žemės ūkio institutų mokslininkai bei akademikai. Visa tai rodo, koks svarbus šis ekonomikos sektorius yra vietos gyventojams.

Gerą vardą obuoliai „Jabłka łąckie“ užsitarnavo ir dėl įvairių laidų, pavyzdžiui, per televiziją „Telewizja Polska“ laidoje „Tyden“ (2007 m.) ir per televizijas „Telewizja Trwam“ ir „Telewizja Polonia“ rodytų reportažų. Reportažų būta ir per radiją „Radio Kraków“. Pavyzdžiui, „Forum Ekonomiczne w Krynicy“ (2006 m.), „Owocobranie“ (2006 ir 2007 m.), „Święto Kwitnącej Jabłoni“ (2008 m.). Be to, apie šiuos obuolius parašyta ir straipsnių: „Jabłka łąckie produktem regionalnym“ („Hasło Ogrodnicze“, 2005 m.), „Trzy pytania do ...“ („Dziennik Polski“, 2007 m. liepos 6 d.), „Małopolski festiwal smaku“ (savaitraštis „Extra“, 2008 m. liepos 17 d.), „Krapik tygrysem Europy“ („Dziennik Polski“, 2007 m. liepos 30 d.), „Łącka Droga Owocowa“ („Nasz Dziennik“, 2007 m. rugpjūčio 2 d.), „Owoc pod ochroną“ („Tarnowski Gość Niedzielny“).

Bėgant metams vis gerėjantys atsiliepimai apie „Jabłka łąckie“ obuolius turėjo įtakos ir padidėjusiai jų paklausai. Tai, kad 4 skirsnyje aprašytai vietovei šie obuoliai labai svarbūs, grindžiama ir faktu, kad apie 80 % viso žemės, kurioje ūkininkaujama, ploto išties apsodinta obelimis. Aptariamoje vietovėje obelų sodai užima 3 000 ha. Loncko savivaldybei priklauso 50 % šios vietovės obelų sodų, Senojo Sončo savivaldybei – 15 %, Podegrodzų savivaldybei – 18,3 %, o Lukovicos savivaldybei – 16,7 %.

Septintajame šalies konkurse „Mūsų kultūros paveldas“ už obuolius „Jabłka łąckie“, kaip geriausią Mažosios Lenkijos maisto produktą, skirtas pagrindinis augalininkystės produktų ir gaminių kategorijos apdovanojimas.

Nuoroda į specifikacijos paskelbimą:

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)   OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 19.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/12

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2010/C 42/05

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„LAPIN PORON KUIVALIHA“

EB Nr.: FI-PDO-0005-0384-19.10.2004

SKVN ( X ) SGN ( )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiami pagrindiniai produkto specifikacijos elementai.

1.   Atsakinga valstybės narės institucija:

| Pavadinimas: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Adresas: | PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Pavadinimas:

Maa- ja metsätalousministeriö

Adresas:

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 916054278

Faks.

+358 916053400

E. paštas:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Grupė:

| Pavadinimas: | Paliskuntain yhdistys |
| --- | --- |
| Adresas: | Koskikatu 33 A |
| FI-96100 Rovaniemi |
| SUOMI/FINLAND |

Pavadinimas:

Paliskuntain yhdistys

Adresas:

Koskikatu 33 A

FI-96100 Rovaniemi

SUOMI/FINLAND

Tel.:

+358 163316000

Faks.

+358 163316060

E. paštas:

Matti.Sarkela@paliskunnat.fi

Sudėtis:

Gamintojai ir (arba) perdirbėjai ( X ) Kita ( )

3.   Produkto rūšis:

| 1.2 klasė. | Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti) |
| --- | --- |

1.2 klasė.

Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti)

4.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1.   Pavadinimas:

„Lapin Poron kuivaliha“

4.2.   Aprašymas:

„Lapin Poron kuivaliha“ (džiovinta Laplandijos šiaurinių elnių mėsa) yra pagaminta iš viso raumens (raumenų grupių) ir raumenų dalių. Raumenų jungiamieji audiniai matomi, o riebalų plika akimi nesimato. Ši mėsa yra smulkiai sumalta ir tanki, o skaidulų ant nupjauto paviršiaus nematyti. Ši mėsa sumalama smulkiau nei kitų rūšių džiovinta mėsa. Priklausomai nuo gaminio sausumo, nupjautos mėsos paviršiaus struktūra – pilkšva matinė ir lygi. Toks paviršius tamsesnis nei kitų rūšių mėsa. Dar vienas šios mėsos skiriamasis požymis – rusvas atspalvis.

Galutinis „Lapin Poron kuivaliha“ produktas – skirtingų formų gabalai arba 1–5 cm storio ir 10–20 cm ilgio griežiniai. Produkto svoris – nuo šimto iki kelių šimtų gramų.

Dėl džiovinimo drėgmės kiekis „Lapin Poron kuivaliha“ mažas, o baltymų kiekis – labai didelis. Turint omenyje tai, kad šis produktas džiovintas, jis neriebus. Šio gaminio pH vertė – normali mėsos pH vertė. Jungiamųjų audinių baltymų kiekis yra gana mažas. Druskos kiekis turi būti pakankamai didelis siekiant užtikrinti, kad gaminys būtų saugiai išlaikytas. Toliau išvardijamos penkių tipinių ėminių vidutinės vertės ir standartiniai nuokrypiai:

| | Drėgmės kiekis (%) 40,6 (2,8) |
| --- | --- |

Drėgmės kiekis (%) 40,6 (2,8)

| | Baltymų kiekis (%) 43,6 (2,3) |
| --- | --- |

Baltymų kiekis (%) 43,6 (2,3)

| | iš kurių jungiamuosiuose audiniuose yra (%) 3,1 (0,9) |
| --- | --- |

iš kurių jungiamuosiuose audiniuose yra (%) 3,1 (0,9)

| | Riebalų kiekis (%) 4,7 (1,6) |
| --- | --- |

Riebalų kiekis (%) 4,7 (1,6)

| | Druskos kiekis (%) 5,4 (2,0) |
| --- | --- |

Druskos kiekis (%) 5,4 (2,0)

| | pH vertė 5,69 (0,19) |
| --- | --- |

pH vertė 5,69 (0,19)

Šios džiovintos mėsos skonis – gana stiprus. Ji turi elnienai būdingą savitą stiprų kvapą ir skonį. Šis aromatas būdingas ne tiek žvėrienai, kiek būtent šiauriniams elniams. Dėl ypač didelio baltymų kiekio šis gaminys įprastai būna gana nesūrus. Jo spalva – nuo tamsiai raudonos iki rudos ar beveik juodos. Dėl džiovinimo gaminio kraštai būna tamsesni.

„Lapin Poron kuivaliha“ struktūra – kieta paviršiuje ir minkštesnė viduje. Šiame gaminyje yra raumenų jungiamųjų audinių, kurių skonis juntamas valgant, o vidinis jungiamasis audinys nejuntamas. Nors šis produktas yra minkštas viduje, lenkiamas jis lengvai nelūžta, bet lengvai atsiskiria kramtant – tuomet jaučiamas subtilus ir neskaidulingas skonis. Lengvas atsiskyrimas yra šiam gaminiui būdinga savybė. Taip pat lengvai atsiskiria ir raumenų jungiamieji audiniai, tad juos lengva nuryti.

4.3.   Geografinė vietovė:

„Lapin Poron kuivaliha“ gaminama, perdirbama ir pakuojama Suomijos šiaurinių elnių auginimo vietovėje, kuri yra tarp 65° ir 70° šiaurės platumos. Remiantis Suomijos šiaurinių elnių auginimo įstatymu (Nr. 848/1990), ši teritorija apima Laplandijos provinciją (išskyrus Kemi ir Tornio miestus ir Keminmaa savivaldybę), Oulu provincijoje esančias Hyrynsalmi, Kuivaniemi, Kuusamo, Pudasjärvi, Suomussalmi, Taivalkoski ir Yli-Ii savivaldybes ir teritorijas, esančias į šiaurę nuo Kiiminkijoki upės, bei Puolanka, Utajärvi ir Ylikiiminki savivaldybėse esantį Puolanka-Hyrynsalmi kelią.

4.4.   Kilmės įrodymas:

Remiantis Suomijos šiaurinių elnių auginimo įstatymais, siekiant kontroliuoti mėsos kilmę, elnių savininkai vos tik elniams gimus arba bent jau ne vėliau kaip gyvulius atvežus skersti į šių gyvūnų ausis privalo įverti ausų įsagus. Parenkant skersti skirtus elnius ir atskyrus juos nuo elnių, kurių nesiruošiama skersti, ganyklose atrenkami gyvuliai sužymimi ausų įsagais, žyminčiais tai, kad gyvuliai skirti skersti. Tokiu būdu visi skerstini gyvuliai sunumeruojami, o numeriai paliekami skerdenoje iki jos pjaustymo. Supjaustytai mėsai suteikiami pjaustymo ir perdirbimo partijos numeriai, kuriais pažymėta mėsa pasiekia ir vartotojus. Pjaustymo cechuose ir mėsos gaminių įrenginiuose turi būti registruojamos skerdenos ir kita mėsa, patenkanti į įmonę ir išsiunčiama iš jos. Mėsos pjaustymo cechai ir įrenginiai prižiūrimi savivaldybės kontrolės įstaigų. Be to, džiovintą šiaurinių elnių mėsą parduoti vartotojams leidžiama tiesiogiai pirminėje gamybos vietoje (2006 m. balandžio 21 d. Komisijos priimta nukrypti leidžianti nuostata).

Visą gamybos grandinę prižiūri Suomijos maisto saugos tarnyba („Eviros“) ir minėtų provincijų institucijos prie Žemės ūkio ir miškų ūkio ministerijos. Gamybą prižiūri ir vietos maisto tarnybos.

4.5.   Gamybos būdas:

„Lapin Poron kuivaliha“ gaminama iš šiaurinių elnių, gimusių, užaugintų ir paskerstų Suomijos šiaurinių elnių auginimo teritorijoje, mėsos. Minėtoje teritorijoje augantys šiauriniai elniai pavasarį, vasarą, rudenį ir ankstyvą žiemą iki juos skerdžiant gali laisvai ganytis natūraliose ganyklose. Šiuo laikotarpiu jie maitinasi beveik vien tik nurodytoje geografinėje teritorijoje gamtoje randamu maistu. Iš esmės jie minta žole, grybais ir kerpėmis. Apie 70–75 % skerdžiamų gyvulių yra 5–8 mėnesių elnių jaunikliai, kurių svoris skerdžiant siekia apie 22 kg. Vidutinis skerdžiamų suaugusių elnių patelių svoris siekia apie 35 kg, o didžiausių skerdžiamų elnių patinų svoris gali siekti 70–80 kg.

„Lapin Poron kuivaliha“ naudojama žaliava – filė, išorinis kumpis, mentė, nugarinė, šoninės ir papilvės išpjovos. Dažniausiai naudojama P0 tipo mėsa, kuri yra pagrindinė džiovinamai mėsai naudojama žaliava (raidė „p“ reiškia suomių kalbos žodį „šiaurinis elnias“, o skaičius – klasifikacijos numerį). Tam tikrais atvejais gali būti naudojama PE tipo, arba „ekstra“ klasės mėsa (pavyzdžiui, išorinis kumpis arba filė) bei P1 tipo mėsa (pavyzdžiui, sprandinė, šoninės ir papilvės išpjovos). Įvairių tipų mėsos savybių skirtumai ir parduodamos mėsos paskirtis nurodyti Šiaurinių elnių kerdžių asociacijos parengtoje mėsos klasifikacijoje (2005 m.), skirtoje šiaurinių elnių produktų gamybos sektoriui. Įvairių tipų mėsos skirtumai pagrįsti riebalų ir membranos kiekiu mėsoje.

Paviršiaus ir ertmės riebios, storos jungiamųjų audinių membranos, sukrešėjęs kraujas ir žymos turi būti pašalinami iš „Lapin Poron kuivaliha“ produktui gaminti naudojamos elnienos žaliavos. Gaminio paruošimas prasideda nuo kietesnės mėsos (išorinio kumpio, menčių, filė ir kaklo mėsos) pjaustymo ir dažniausiai kaulų išėmimo. Mėsa, iš kurios išimti kaulai, supjaustoma apie 5 cm storio skirtingų dydžių gabalėliais ir paruošiama apdoroti. Kitos skerdenos dalys paliekamos su kaulu ir taip pat supjaustomos tinkamo dydžio gabalais.

Mėsa apdorojama kaip galima greičiau ir mažais kiekiais siekiant, kad ji per daug nesušiltų. Patvirtintuose pjaustymo įrenginiuose pjaustant mėsą jos temperatūra negali būti aukštesnė kaip + 7 °C.

Mėsa sūdoma tam skirtuose kubiluose arba ant padėklų. Sūdoma gali būti druską įtrinant. Tokiu atveju druskos kiekis sudaro apie 3 % šviežios mėsos svorio. Jei mėsa sūdoma sūryme, druskos kiekis vandenyje siekia apie 6 % ar 7 %. Sūdymas ir pirminis brandinimas trunka nuo 3 iki 14 dienų.

Po sūdymo mėsa pakabinama lauke, kad išdžiūtų. Džiovinimas vyksta pakankamai aukštai virš žemės. Džiovinama uždengtoje patalpoje, kuri pastatyta arba skirta mėsai džiovinti. Šią mėsą nuo kenkėjų saugo gana tankus paklotas ir tinklas. Švarūs metaliniai kabliai arba kitos neakytos medžiagos, tokios kaip plastmasinės virvės, naudojamos mėsai ant džiovinimo strypų pakabinti.

Džiovinimas vyksta vasario–balandžio mėnesiais ir, priklausomai nuo oro sąlygų, trunka nuo trijų iki šešių savaičių. Mėsai minkštėjant ir bręstant, išgaruoja 40–60 % šviežios mėsos svorio ir ji įgauna intensyvų skonį. Mėsos paruošimas kontroliuojamas laikas nuo laiko tikrinant jos drėgmės kiekį ir ragaujant mėsą. Jei gaminys džiovinamas per ilgai, jis papilkėja ir praranda skonį.

„Lapin Poron kuivaliha“ supakuojami į patvirtintas maisto pakuotes, kurių dydis siekia nuo šimto iki kelių šimtų gramų.

Šiaurinių elnių mėsa, kuri bus pažymėta „Lapin Poron kuivaliha“ pavadinimu, turi būti supakuota nurodytoje geografinėje teritorijoje, t. y. Suomijos šiaurinių elnių auginimo vietovėje, siekiant apsaugoti gaminio kokybę ir siekiant užkirsti kelią gaminio kokybės, ypač jo organoleptinių savybių prastėjimui. Džiovinimas vyksta lauke. Jis yra įtakojamas meteorologinių sąlygų (vėjo, šalčio, karščio arba saulės). Džiovinimo procesas atidžiai prižiūrimas, kad mėsa būtų tinkamai subrandinta ir būtų išlaikytos mėsos organoleptines savybės. Esminis „Lapin Poron kuivaliha“ gamybos veiksnys – nuspręsti, kada paimti mėsą iš lauko, kur ji džiovinama. Tam reikalingi specialūs šios vietovės produkto gamybą išmanančių žinovų įgūdžiai. Nors „Lapin Poron kuivaliha“ mėsa yra liesa, riebalai gali pakeisti mėsos skonį ir organoleptines savybes, jei mėsa perdirbama netinkamai arba jei ji per ilgai būna gryname ore. Be to, siekiama užtikrinti visišką gaminio atsekamumą, kad vartotojai būtų tikri, kad jiems siūlomas produktas tikrai pagamintas ir paruoštas jo kilmės regione ir kad būtų galima kontroliuoti produkto gamybos grandinę.

4.6.   Ryšys su geografine vietove:

Šiaurinių elnių mėsą gamina profesionalūs šiaurinių elnių augintojai, gyvenantys Suomijos šiaurinių elnių auginimo vietovėje, kurios 20 % populiacijos sudaro samiai, vietinė Europos Sąjungos tauta. Šiaurinių elnių augintojų darbas pagrįstas per šimtmečius surinkta informacija apie šiaurinius elnius ir jų mėsą. Seniausia informacija apie džiovintą mėsą aptikta XVI a. buhalterinėse knygose ir 1555 m. Olafo Magnuso knygoje „Šiaurės tautų istorija“, kurioje aprašoma Suomija. Vėliau džiovinta šiaurinių elnių mėsa anksčiausiai paminėta tik XVII ir XVIII a. tyrinėtojų knygose.

Šiaurinių elnių mėsa džiovinama naudojant tradicinius įgūdžius. Pavyzdžiui, dauguma šiaurinių elnių mėsos perdirbimo įrenginių priklauso šiaurinius elnius laikančioms šeimoms. Visi minėtieji šiaurinių elnių mėsos perdirbėjai sudaro unikalų šiaurinių elnių auginimo vietovės profesinę patirtį turinčių žmonių tinklą. Šie gamintojai turi įgūdžius ir galimybes, kurių reikia minėtoje šiaurinių elnių auginimo vietovėje produktui „Lapin Poron kuivaliha“ iš šiaurinių elnių mėsos pagaminti naudojant tradicinius metodus.

„Lapin Poron kuivaliha“ yra džiovinama lauke, taikant ištisus šimtmečius naudojamus tradicinius metodus. Mėsa džiovinama vasario–balandžio mėn. Ji pakabinama gana aukštai ir džiovinama uždengtoje patalpoje, kuri pastatyta arba skirta mėsai džiovinti. Šią mėsą nuo kenkėjų saugo gana tankus paklotas ir tinklas. Šiaurinių elnių mėsa sėkmingai išdžiovinama gali būti tik šiauriniuose regionuose, kur temperatūros skirtumai žiemos pabaigoje yra gana dideli. Dėl didelių temperatūros skirtumų (nuo – 30 °C iki + 7 °C) žiemos pabaigoje šiaurinio klimato vietovėse mėsa suminkštėja ir įgyja natūralų skonį. Kitos regiono gamtos ypatybės, tokios kaip skirtingi metų laikai, maistas, kuriuo šeriami šiauriniai elniai, ir tradiciniai šiaurinių elnių mėsos žaliavos atrinkimo ir paruošimo įgūdžiai lemia išskirtinį šio džiovintos mėsos gaminio skonį.

4.7.   Kontrolės įstaiga:

| Pavadinimas: | Elintarviketurvallisuusvirasto (Evira) |
| --- | --- |
| Adresas: | Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Pavadinimas:

Elintarviketurvallisuusvirasto (Evira)

Adresas:

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel.

+358 20772003

Faks.

+358 207724350

E. paštas:

kirjaamo@evira.fi

4.8.   Ženklinimas etiketėmis:

„Lapin Poron kuivaliha“ gaminiai laikomi arba parduodami supakuoti patvirtintose skirtingų dydžių maisto pakuotėse. Išorinis pakuočių paviršius pažymimas užrašu „Lapin Poron kuivaliha“ (t. y. uždedamas atspaudas arba priklijuojamas lipdukas), po kuriuo parašyti žodžiai „suojattu alkuperänimitys“ (saugoma geografinė nuoroda) arba uždedamas atitinkamas oficialus Bendrijos simbolis. Taip pat nurodoma, ar šiai mėsai pagaminti naudota suaugusio gyvulio, ar jauniklio mėsa. Panašus ženklinimas turi būti naudojamas ir mėsą parduodant tiesiogiai.

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 19.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 42/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 42/16

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2010/C 42/06

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai pateikiami Komisijai per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„VASTEDDA DELLA VALLE DEL BELÌCE“

EB Nr.: IT-PDO-0005-0661-26.11.2007

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas:

„Vastedda della valle del Belìce“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis (žr. III priedą):

| 1.3 klasė. | Sūriai |
| --- | --- |

1.3 klasė.

Sūriai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

SKVN „Vastedda della valle del Belìce“ – avies pieno pasta filata tipo sūris, kuris valgomas šviežias ir kuris pardavimo metu turi pasižymėti toliau nurodomomis savybėmis. Jis yra būdingos papločio išgaubtu viršumi ir apačia formos, 15–17 cm skersmens ir 3–4 cm aukščio, 500–700 g svorio, priklausomai nuo dydžio. Sūrio paviršiuje žievė nesusidaro, paviršius gelsvas, lygus ir standus, nedėmėtas ir negruoblėtas. Šiaudų spalvos apnašos leidžiamos. Baltas sūrio vidus tolygus, lygus, negrūdėtas, gali būti dryželių žymių, atsiradusių minkant nepramoniniu būdu. Sūris neakytas arba labai nedaug akytas, taip pat nėra rasojimo žymių. Jam būdingas avies pieno kvapas, skonis švelnus, gaivus ir malonus, kartais gali būti rūgštokas. Riebalai sudaro ne mažiau kaip 35 % sausosios medžiagos ir 18 % šviežio produkto. Natrio chlorido (druskos) kiekis negali sudaryti daugiau kaip 5 % sausosios medžiagos ir 2,7 % šviežio produkto.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams):

SKVN „Vastedda della valle del Belìce“ sūris gaminamas iš žalio nenugriebto 4 punkte nurodytoje gamybos vietovėje auginamų Valle del Belìce veislės avių pieno su natūraliomis fermentavimo rūgštimis.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

Avys šeriamos natūralių ir (arba) kultūrinių ganyklų žole, šviežiais pašarais, šienu ir šiaudais iš 4 punkte nurodytos vietovės, javų ražienomis ir šalutiniais augalų produktais (vynuogių tarpueiliuose augančia žole, alyvmedžių šakomis, likusiomis po genėjimo žiemą, figavaisės opuncijos kladodžiais, nuskynus vynuoges likusiais lapais). Avys taip pat gali būti šeriamos grūdais, ankštiniais augalais ir genetiškai nemodifikuotais paprastais arba sudėtiniais koncentruotais gyvulių pašarais, tačiau toks pašaras negali sudaryti daugiau nei 50 % viso avių raciono sausosios medžiagos. Pašarui naudoti gyvūninės kilmės produktus ir ožragės, tapijokos ir manioko augalus ar jų dalis (sėklas) draudžiama.

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Pienas turi būti gaminamas ir traukinamas nustatytoje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

Sūris parduodamas 15–17 cm skersmens ir 3–4 cm aukščio galvomis, hermetiškai supakuotomis į polietileną. Kadangi šis produktas yra šviežias, siekiant užtikrinti jo kokybę ir ypač apsaugoti jo mikrobiologines savybes, įskaitant jam būdingas pieno bakterijas, dėl kurių šis produktas yra „gyvas“ ir nuolat besikeičiantis, pakuojama toje pačioje gamybos vietovėje.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

Ant „Vastedda della valle del Belìce“ sūrio išorinės polietileno pakuotės etikečių privalo būti pavadinimo logotipas ir užrašas „Vastedda della valle del Belìce“. Logotipas gali būti naudojamas leidiniuose ir reklaminėje medžiagoje.

Tačiau leidžiama naudoti nuorodas į pavadinimus, įmonių pavadinimus ar prekių ženklus, su sąlyga, kad jie neklaidintų pirkėjų ir būtų gerokai mažesnio dydžio nei šio SKVN produkto ženklas.

Image

Logotipą sudaro skritulys, aplink kurį viena linija tamsiai žaliomis raidėmis iš kairės į dešinę eina užrašas „Vastedda della valle del Belìce“. Skritulio viduje, apačioje, iš kairės į dešinę viena linija baltomis raidėmis eina užrašas „Denominazione d’Origine Protetta“.

Logotipo viduje, viršutinėje skritulio dalyje pateikiamas stilizuotas gelsvos saulės atvaizdas aiškiais kontūrais; iš jo centro atsiskiria V raidės formos dalis, panaši į sūrio gabalėlį. Saulę supa 11 geltonų sūrio gabalėlių formos spindulių; visa tai vaizduojama mėlyno dangaus fone.

Apačioje, centrinėje logotipo dalyje vaizduojamos dvi žalios susikertančios kalvos, sudarančios V raidę, kurią dar paryškina papildomos šviesiai žalios kalvų viršumi einančios juostos.

Dešinėje stilizuotai geltona spalva vaizduojama dalis dorėninės šventyklos su dviem laipteliais ir keturiomis kolonomis, virš kurių yra kapiteliai. Virš kapitelių yra šventyklos architravas ir nuožulnus stogas. Logotipo skersmuo, įskaitant užrašą „Vastedda della valle del Belìce“, negali viršyti 4 cm.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

Geografinei vietovei, kurioje auginamos avys, gaminamas ir perdirbamas jų pienas, taip pat pakuojamas SKVN „Vastedda della valle del Belìce“ sūris, priskiriamos šių savivaldybių administracinės teritorijos:

| | Agridžento provincijoje: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce ir Sciacca; |
| --- | --- |

Agridžento provincijoje: Caltabellotta, Menfi, Montevago, Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belìce ir Sciacca;

| | Trapanio provincijoje: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa ir Vita; |
| --- | --- |

Trapanio provincijoje: Calatafimi, Campobello di Mazara, Castelvetrano, Gibellina, Partanna, Poggioreale, Salaparuta, Salemi, Santa Ninfa ir Vita;

| | Palermo provincijoje: Contessa Entellina ir Bisacquino, tačiau tik dalis, vadinama San Biagio. |
| --- | --- |

Palermo provincijoje: Contessa Entellina ir Bisacquino, tačiau tik dalis, vadinama San Biagio.

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

„Vastedda della valle del Belìce“ sūrio gamybos vietovei būdingi kalkiniai rudžemiai, uolėtžemiai (lithosols), pradžiažemiai (regosols), verstžemiai (vertisols), natūralios ir kultūrinės pievos, kuriose gausu laukinių augalų ir vietos ekotipų, kurių augmeniją sudaro ankštiniai, žoliniai ir bastučio genties augalai. Jie sudaro didžiąją gyvulių pašaro dalį ir, remiantis įvairiais moksliniais tyrimais, turi įtakos gaminamam sūriui, nes augalai gali keisti pieno cheminę sudėtį ir kvapą.

Gamybos vietovės klimatas skiriasi nuo kitų Sicilijos vietovių, t. y. dėl Beličės slėnio didžiausios (35 °C) bei mažiausios (9 °C) temperatūros ir ypatingos gamybos vietovės orografinės padėties gamybos vietovėje klimato pokyčiai nėra staigūs (tai galėtų turėti poveikio pieno, tradiciškai naudojamo „Vastedda della valle del Belìce“ sūriui gaminti, vietos mikroflorai).

Be to, šiam sūriui gaminti visada buvo naudojama vietos avių veislė, šiandien vadinama „Valle del Belìce“ ir žinoma dėl puikiai sūriui tinkančio pieno.

„Vastedda della valle del Belìce“ sūris – neatskiriama regiono paveldo dalis, susijusi su vietos dirvomis, sūrio gamybos žinovų naudojamais pieno perdirbimo metodais ir naudojamais mediniais ir nendriniais įrankiais, ant kurių yra tam tikrų pieno mikrofloros kultūrų, dėl kurių „Vastedda della valle del Belìce“ išsiskiria iš kitų panašių sūrių.

5.2.   Produkto ypatumai:

„Vastedda della valle del Belìce“ – ne vienintelis, tačiau vienas nedaugelio avių pieno pasta filata sūrių. Jam būdingas ypatingas, tipiškas šviežio avies sūrio skonis, kuris gali būti rūgštokas, tačiau neaitrus. Sūris standus, baltas, gali būti dryželių žymių, atsiradusių minkant nepramoniniu būdu. Jis yra būdingos papločio išgaubtu viršumi ir apačia formos.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir kurios nors produkto savybės, gero vardo ar kito požymio ryšys:

Avių auginimo ir sūrio gamybos tradicijos „Vastedda della valle del Belìce“ sūrio gamybos vietovėje yra labai senos. Net ir šiais laikais avys tradiciškai auginamos aptvaruose, gyvūnams suteikiančiuose jų poreikius atitinkantį prieglobstį, dėl kurio galiausiai pagerėja pieno, naudojamo „Vastedda della valle del Belìce“ sūriui gaminti, kokybė. Natūraliose ir kultūrinėse ganyklose želiantys augalai turi įtakos cheminėms ir aromatinėms pieno savybėms, dėl kurių sūris įgyja ypatingą skonį ir kvapą. Pagrindiniai gamybos veiksniai, lemiantys galutinį sūrio skonį ir kvapą, yra varškės gamyba nepramoniniu būdu, dėl kurio sūriui perduodamos tam tikros enzimų savybės, ir varškės rauginimas nendriniuose sietuose, veikiant tik gamybos vietovei būdingai natūraliai mikroflorai.

Be to, masę minkant nepramoniniu būdu būtini geri įgūdžiai, nes avių pieną gana sudėtinga perdirbti į pasta filata sūrį.

Pavadinimas „Vastedda“ kilęs iš formos, kurią po minkymo įgauna sūris, kai jis paliekamas kietėti ant gilių keraminių lėkščių, vadinamų „Vastedde“, kurios šiam sūriui suteikia papločio formą.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

Valdžios institucijos pradėjo nacionalinę užprotestavimo procedūrą, paskelbdamos SKVN „Vastedda della valle del Belìce“ pripažinimo paraišką 2007 m. spalio 13 d.Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 239.

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

arba

tiesiogiai ministerijos interneto svetainės (http://www.politicheagricole.it) „Prodotti di Qualità“ (Kokybiški produktai) skyrelyje (kairėje ekrano pusėje) ir „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“ (Specifikacijos, pateiktos nagrinėti ES (Reglamentas (EB) Nr. 510/2006)).

---