# Uradni list C 35/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.035.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 35 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5312. februar 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.035.slv

Uradni list

Evropske unije

C 35

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5312. februar 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 035/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5599 – AMCOR/ALCAN) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 035/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5584 – Belgacom/BICS/MTN) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 035/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5764 – BNP Paribas/Dexia Epargne Pension) (
  1
  ) | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 035/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5599 – AMCOR/ALCAN) (
  1
  )

1

1

2010/C 035/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5584 – Belgacom/BICS/MTN) (
  1
  )

1

1

2010/C 035/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5764 – BNP Paribas/Dexia Epargne Pension) (
  1
  )

1

2

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 035/04 | Menjalni tečaji eura | 3 |
| | Računsko sodišče |
| 2010/C 035/05 | Mnenje št. 1/2010 Izboljševanje finančnega poslovodenja proračuna Evropske unije: tveganja in izzivi | 4 |
| | INFORMACIJE S STRANI DRŽAV ČLANIC |
| 2010/C 035/06 | Posodobitev seznama dovoljenj za prebivanje iz člena 2(15) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 1; UL C 153, 6.7.2007, str. 5; UL C 192, 18.8.2007, str. 11; UL C 271, 14.11.2007, str. 14; UL C 57, 1.3.2008, str. 31; UL C 134, 31.5.2008, str. 14; UL C 207, 14.8.2008, str. 12; UL C 331, 31.12.2008, str. 13; UL C 3, 8.1.2009, str. 5; UL C 64, 19.3.2009, str. 15; UL C 198, 22.8.2009, str. 9; UL C 239, 6.10.2009, str. 2; UL C 298, 8.12.2009, str. 15; UL C 308, 18.12.2009, str. 20) | 5 |
| 2010/C 035/07 | Posodobitev referenčnih zneskov za prehod zunanjih meja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 19; UL C 153, 6.7.2007, str. 22; UL C 182, 4.8.2007, str. 18; UL C 57, 1.3.2008, str. 38; UL C 134, 31.5.2008, str. 19; UL C 37, 14.2.2009, str. 8) | 7 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 035/04

Menjalni tečaji eura

3

Računsko sodišče

2010/C 035/05

Mnenje št. 1/2010 Izboljševanje finančnega poslovodenja proračuna Evropske unije: tveganja in izzivi

4

INFORMACIJE S STRANI DRŽAV ČLANIC

2010/C 035/06

Posodobitev seznama dovoljenj za prebivanje iz člena 2(15) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 1; UL C 153, 6.7.2007, str. 5; UL C 192, 18.8.2007, str. 11; UL C 271, 14.11.2007, str. 14; UL C 57, 1.3.2008, str. 31; UL C 134, 31.5.2008, str. 14; UL C 207, 14.8.2008, str. 12; UL C 331, 31.12.2008, str. 13; UL C 3, 8.1.2009, str. 5; UL C 64, 19.3.2009, str. 15; UL C 198, 22.8.2009, str. 9; UL C 239, 6.10.2009, str. 2; UL C 298, 8.12.2009, str. 15; UL C 308, 18.12.2009, str. 20)

5

2010/C 035/07

Posodobitev referenčnih zneskov za prehod zunanjih meja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 19; UL C 153, 6.7.2007, str. 22; UL C 182, 4.8.2007, str. 18; UL C 57, 1.3.2008, str. 38; UL C 134, 31.5.2008, str. 19; UL C 37, 14.2.2009, str. 8)

7

| | V   Mnenja |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 035/08 | Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa skupnega evropskega metrološkega raziskovalnega programa | 8 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 035/09 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 9 |
| 2010/C 035/10 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 13 |

V   Mnenja

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2010/C 035/08

Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa skupnega evropskega metrološkega raziskovalnega programa

8

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 035/09

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

9

2010/C 035/10

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 12.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5599 – AMCOR/ALCAN)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 35/01

Komisija se je 14. decembra 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5599. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5599. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 12.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5584 – Belgacom/BICS/MTN)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 35/02

Komisija se je 26. oktobra 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5584. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5584. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 12.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5764 – BNP Paribas/Dexia Epargne Pension)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 35/03

Komisija se je 8. februarja 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5764. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5764. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 12.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

11. februarja 2010

2010/C 35/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3718 |
| JPY | japonski jen | 123,03 |
| DKK | danska krona | 7,4452 |
| GBP | funt šterling | 0,87750 |
| SEK | švedska krona | 9,9598 |
| CHF | švicarski frank | 1,4663 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,0975 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,008 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 270,50 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7094 |
| PLN | poljski zlot | 4,0285 |
| RON | romunski leu | 4,1045 |
| TRY | turška lira | 2,0758 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5446 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4502 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,6590 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9633 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9377 |
| KRW | južnokorejski won | 1 585,77 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,5509 |
| CNY | kitajski juan | 9,3757 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3163 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 850,95 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7018 |
| PHP | filipinski peso | 63,404 |
| RUB | ruski rubelj | 41,3730 |
| THB | tajski bat | 45,496 |
| BRL | brazilski real | 2,5342 |
| MXN | mehiški peso | 17,9363 |
| INR | indijska rupija | 63,7900 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3718

JPY

japonski jen

123,03

DKK

danska krona

7,4452

GBP

funt šterling

0,87750

SEK

švedska krona

9,9598

CHF

švicarski frank

1,4663

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,0975

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,008

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

270,50

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7094

PLN

poljski zlot

4,0285

RON

romunski leu

4,1045

TRY

turška lira

2,0758

AUD

avstralski dolar

1,5446

CAD

kanadski dolar

1,4502

HKD

hongkonški dolar

10,6590

NZD

novozelandski dolar

1,9633

SGD

singapurski dolar

1,9377

KRW

južnokorejski won

1 585,77

ZAR

južnoafriški rand

10,5509

CNY

kitajski juan

9,3757

HRK

hrvaška kuna

7,3163

IDR

indonezijska rupija

12 850,95

MYR

malezijski ringit

4,7018

PHP

filipinski peso

63,404

RUB

ruski rubelj

41,3730

THB

tajski bat

45,496

BRL

brazilski real

2,5342

MXN

mehiški peso

17,9363

INR

indijska rupija

63,7900

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 12.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/4

---

MNENJE št. 1/2010

„Izboljševanje finančnega poslovodenja proračuna Evropske unije: tveganja in izzivi“

2010/C 35/05

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo Mnenje št. 1/2010 „Izboljševanje finančnega poslovodenja proračuna Evropske unije: tveganja in izzivi“ pravkar objavljeno na spletni strani Sodišča: http://www.eca.europa.eu

---

INFORMACIJE S STRANI DRŽAV ČLANIC

| 12.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/5

---

Posodobitev seznama dovoljenj za prebivanje iz člena 2(15) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 1; UL C 153, 6.7.2007, str. 5; UL C 192, 18.8.2007, str. 11; UL C 271, 14.11.2007, str. 14; UL C 57, 1.3.2008, str. 31; UL C 134, 31.5.2008, str. 14; UL C 207, 14.8.2008, str. 12; UL C 331, 31.12.2008, str. 13; UL C 3, 8.1.2009, str. 5; UL C 64, 19.3.2009, str. 15; UL C 198, 22.8.2009, str. 9; UL C 239, 6.10.2009, str. 2; UL C 298, 8.12.2009, str. 15; UL C 308, 18.12.2009, str. 20)

2010/C 35/06

Objava seznama dovoljenj za prebivanje iz člena 2(15) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), temelji na informacijah, ki jih Komisiji sporočijo države članice v skladu s členom 34 Zakonika o schengenskih mejah.

Poleg objave v Uradnem listu Evropske unije je na voljo mesečna posodobitev na spletni strani Generalnega direktorata za pravosodje, svobodo in varnost.

ČEŠKA REPUBLIKA

Zamenjava seznama, objavljenega v UL C 57, 1.3.2008

Dovoljenja za prebivanje:

| | v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1030/2002:







  — | Povolení k pobytu
  (dovoljenje za prebivanje, enotna nalepka v potni listini – izdaja se od 1. maja 2004 državljanom tretjih držav za stalno ali dolgoročno prebivanje (ustrezni namen prebivanja je naveden na nalepki)) |
| --- | --- | --- |

v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1030/2002:

—

Povolení k pobytu

(dovoljenje za prebivanje, enotna nalepka v potni listini – izdaja se od 1. maja 2004 državljanom tretjih držav za stalno ali dolgoročno prebivanje (ustrezni namen prebivanja je naveden na nalepki))

| | Drugo:







  — | Průkaz o pobytu rodinného příslušníka občana Evropské unie
  (izkaznica za prebivanje za družinske člane državljanov EU – izdaja se državljanom tretjih držav – družinskim članom državljanov EU za začasno prebivanje – modra knjižica, ki se izdaja od 27. aprila 2006) |
| --- | --- | --- |

Drugo:

—

Průkaz o pobytu rodinného příslušníka občana Evropské unie

(izkaznica za prebivanje za družinske člane državljanov EU – izdaja se državljanom tretjih držav – družinskim članom državljanov EU za začasno prebivanje – modra knjižica, ki se izdaja od 27. aprila 2006)

| — | Průkaz o povolení k trvalému pobytu
  (izkaznica za stalno prebivanje, zelena knjižica – izdajala se je od 27. aprila 2006 državljanom tretjih držav – družinskim članom državljanov EU in državljanom EGP/Švice (do 21. decembra 2007)) |
| --- | --- |

—

Průkaz o povolení k trvalému pobytu

(izkaznica za stalno prebivanje, zelena knjižica – izdajala se je od 27. aprila 2006 državljanom tretjih držav – družinskim članom državljanov EU in državljanom EGP/Švice (do 21. decembra 2007))

| — | Potvrzení o přechodném pobytu na území
  (potrdilo o začasnem prebivanju, zložljiva listina – izdaja se od 27. aprila 2006 državljanom EU/EGP/Švice) |
| --- | --- |

—

Potvrzení o přechodném pobytu na území

(potrdilo o začasnem prebivanju, zložljiva listina – izdaja se od 27. aprila 2006 državljanom EU/EGP/Švice)

| — | Povolení k pobytu
  (dovoljenje za prebivanje, nalepka v potni listini – izdajalo se je od 15. marca 2003 do 30. aprila 2004 državljanom tretjih držav s stalnim prebivališčem) |
| --- | --- |

—

Povolení k pobytu

(dovoljenje za prebivanje, nalepka v potni listini – izdajalo se je od 15. marca 2003 do 30. aprila 2004 državljanom tretjih držav s stalnim prebivališčem)

| — | Průkaz o povolení k pobytu pro cizince
  (dovoljenje za prebivanje, zelena knjižica – izdajalo se je od leta 1996 do 1. maja 2004 državljanom tretjih držav s stalnim prebivališčem, od 1. maja 2004 do 27. aprila 2006 pa za stalno ali začasno prebivanje družinskih članov državljanov EU ter državljanom EGP/Švice in njihovim družinskim članom) |
| --- | --- |

—

Průkaz o povolení k pobytu pro cizince

(dovoljenje za prebivanje, zelena knjižica – izdajalo se je od leta 1996 do 1. maja 2004 državljanom tretjih držav s stalnim prebivališčem, od 1. maja 2004 do 27. aprila 2006 pa za stalno ali začasno prebivanje družinskih članov državljanov EU ter državljanom EGP/Švice in njihovim družinskim članom)

| — | Průkaz o povolení k pobytu pro cizince
  (dovoljenje za prebivanje, zelena knjižica – izdaja se od dneva priključitve Češke republike schengenskemu območju državljanom EGP/Švice in njihovim družinskim članom)
  Poznámka: V případě držitelů povolení k pobytu ve formě knížky je relevantní kategorie pobytu indikována v cestovním dokumentu formou otisku razítka:
  (opomba: v primeru imetnikov dovoljenj za prebivanje v obliki knjižic se ustrezna vrsta prebivališča navede v potni listini, in sicer z žigom)






  — | Přechodný pobyt od ... do .../Začasno prebivališče, veljavno od ... do ..., |
| --- | --- | --- |

—

Průkaz o povolení k pobytu pro cizince

(dovoljenje za prebivanje, zelena knjižica – izdaja se od dneva priključitve Češke republike schengenskemu območju državljanom EGP/Švice in njihovim družinskim članom)

Poznámka: V případě držitelů povolení k pobytu ve formě knížky je relevantní kategorie pobytu indikována v cestovním dokumentu formou otisku razítka:

(opomba: v primeru imetnikov dovoljenj za prebivanje v obliki knjižic se ustrezna vrsta prebivališča navede v potni listini, in sicer z žigom)

—

Přechodný pobyt od ... do .../Začasno prebivališče, veljavno od ... do ...,

| — | Trvalý pobyt v ČR od .../Stalno prebivališče, veljavno od ..., |
| --- | --- |

—

Trvalý pobyt v ČR od .../Stalno prebivališče, veljavno od ...,

| — | Rodinný příslušník občana Evropské unie/Družinski član državljana EU |
| --- | --- |

—

Rodinný příslušník občana Evropské unie/Družinski član državljana EU

| — | Průkaz povolení k pobytu azylanta
  (dovoljenje za prebivanje za osebe, ki jim je bil podeljen azil, siva knjižica – izdaja se osebam, ki jim je bil podeljen azil) |
| --- | --- |

—

Průkaz povolení k pobytu azylanta

(dovoljenje za prebivanje za osebe, ki jim je bil podeljen azil, siva knjižica – izdaja se osebam, ki jim je bil podeljen azil)

| — | Průkaz oprávnění k pobytu osoby požívající doplňkové ochrany
  (dovoljenje za prebivanje za osebe, ki jim je bila odobrena subsidiarna zaščita, rumena knjižica – izdaja se osebam, ki jim je bila odobrena subsidiarna zaščita) |
| --- | --- |

—

Průkaz oprávnění k pobytu osoby požívající doplňkové ochrany

(dovoljenje za prebivanje za osebe, ki jim je bila odobrena subsidiarna zaščita, rumena knjižica – izdaja se osebam, ki jim je bila odobrena subsidiarna zaščita)

| | Drugi dokumenti:







  — | Cestovní doklad Úmluva z 28. července 1951
  (potna listina na podlagi konvencije z dne 28. julija 1951 – izdaja se od 1. januarja 1995 (od 1. septembra 2006 kot e-potni list)) |
| --- | --- | --- |

Drugi dokumenti:

—

Cestovní doklad Úmluva z 28. července 1951

(potna listina na podlagi konvencije z dne 28. julija 1951 – izdaja se od 1. januarja 1995 (od 1. septembra 2006 kot e-potni list))

| — | Cizinecký pas
  (potni list za tujce – če se izda osebi brez državljanstva (zaznamek na notranjih straneh z uradnim žigom z besedilom „Úmluva z 28. září 1954/Convention of 28 September 1954“) – izdaja se od 17. oktobra 2004 (od 1. septembra 2006 kot e-potni list)) |
| --- | --- |

—

Cizinecký pas

(potni list za tujce – če se izda osebi brez državljanstva (zaznamek na notranjih straneh z uradnim žigom z besedilom „Úmluva z 28. září 1954/Convention of 28 September 1954“) – izdaja se od 17. oktobra 2004 (od 1. septembra 2006 kot e-potni list))

| — | Seznam cestujících na školní výlet v rámci Evropské unie
  (seznam potnikov za šolska potovanja znotraj Evropske unije – papirni dokument, izdaja se od 1. aprila 2006) |
| --- | --- |

—

Seznam cestujících na školní výlet v rámci Evropské unie

(seznam potnikov za šolska potovanja znotraj Evropske unije – papirni dokument, izdaja se od 1. aprila 2006)

ŠVICA

Sprememba seznama, objavljenega v UL C 331, 31.12.2008

Prva alinea točke (a) oddelka I se nadomesti z naslednjim:

| — | nacionalni vizum kategorije D z zaznamkom „Vaut comme titre de séjour“ (velja kot dovoljenje za prebivanje) |
| --- | --- |

—

nacionalni vizum kategorije D z zaznamkom „Vaut comme titre de séjour“ (velja kot dovoljenje za prebivanje)

---

| 12.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/7

---

Posodobitev referenčnih zneskov za prehod zunanjih meja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 19; UL C 153, 6.7.2007, str. 22; UL C 182, 4.8.2007, str. 18; UL C 57, 1.3.2008, str. 38; UL C 134, 31.5.2008, str. 19; UL C 37, 14.2.2009, str. 8)

2010/C 35/07

Objavljeni referenčni zneski za prehod zunanjih meja, navedeni v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), temeljijo na informacijah, ki jih Komisiji sporočijo države članice v skladu s členom 34 Zakonika o schengenskih mejah.

Poleg objave v Uradnem listu Evropske unije je na voljo mesečna posodobitev na spletni strani Generalnega direktorata za pravosodje, svobodo in varnost.

ŠPANIJA

Zamenjava informacij, objavljenih v UL C 37, 14.2.2009

V odloku španskega urada predsednika vlade št. PRE/1282/2007 z dne 10. maja 2007 o finančnih sredstvih, ki naj bi jih tujci imeli, da se jim dovoli vstop v Španijo, je določen znesek, za katerega morajo tujci dokazati, da jim je na razpolago, da lahko vstopijo v Španijo.

| (a) | Tujci morajo dokazati, da imajo za stroške svojega bivanja v Španiji na razpolago znesek, ki v eurih znaša 10 % minimalne nacionalne bruto plače (63,30 EUR za leto 2010), oziroma zakonito protivrednost v tuji valuti, pomnožen s številom dni, ki jih nameravajo preživeti v Španiji, in številom vzdrževanih oseb, ki potujejo z njimi Najmanjši znesek, ki ga morajo imeti na razpolago, mora znašati vsaj 90 % minimalne nacionalne bruto plače (570,00 EUR za leto 2010) oziroma zakonite protivrednosti v tuji valuti na osebo, ne glede na nameravano dolžino bivanja. |
| --- | --- |

(a)

Tujci morajo dokazati, da imajo za stroške svojega bivanja v Španiji na razpolago znesek, ki v eurih znaša 10 % minimalne nacionalne bruto plače (63,30 EUR za leto 2010), oziroma zakonito protivrednost v tuji valuti, pomnožen s številom dni, ki jih nameravajo preživeti v Španiji, in številom vzdrževanih oseb, ki potujejo z njimi Najmanjši znesek, ki ga morajo imeti na razpolago, mora znašati vsaj 90 % minimalne nacionalne bruto plače (570,00 EUR za leto 2010) oziroma zakonite protivrednosti v tuji valuti na osebo, ne glede na nameravano dolžino bivanja.

| (b) | Tujci morajo za povratek v matično državo ali prehod v tretjo državo imeti na razpolago neprenosljivo vozovnico z navedbo imena in datumov, določenih za potovanje s predvidenim prevoznim sredstvom. |
| --- | --- |

(b)

Tujci morajo za povratek v matično državo ali prehod v tretjo državo imeti na razpolago neprenosljivo vozovnico z navedbo imena in datumov, določenih za potovanje s predvidenim prevoznim sredstvom.

Tujci morajo dokazati, da imajo na razpolago zgoraj navedena sredstva za preživljanje bodisi z njihovo predložitvijo, če imajo gotovino, bodisi s predložitvijo potrjenih čekov, potovalnih čekov, potrdil o plačilu ali kreditnih kartic, ki jim morajo priložiti nedaven bančni izpisek (dopisi iz banke ali internetni bančni izpiski niso sprejemljivi) ali drugo dokazilo, v katerem je jasno navedena višina razpoložljivega zneska na kartici ali bančnem računu.

---

V Mnenja

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 12.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/8

---

Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa skupnega evropskega metrološkega raziskovalnega programa

2010/C 35/08

Objavi se razpis za zbiranje predlogov za tematska področja, ki mu bo sledil razpis za zbiranje predlogov za sorodne projekte in štipendije za raziskovalce v okviru delovnega programa evropskega metrološkega raziskovalnega programa.

Predlogi se predložijo za naslednji razpis: Razpis evropskega metrološkega raziskovalnega programa za leto 2010 za naslednji raziskovalni področji:

| — | Metrologija za industrijo, |
| --- | --- |

—

Metrologija za industrijo,

| — | Metrologija za okolje. |
| --- | --- |

—

Metrologija za okolje.

Predlagani proračun za razpis je 41,28 mio. EUR za vsako raziskovalno področje.

Roka za oddajo sta 28. marec 2010 za zbiranje predlogov za možna raziskovalna področja in 11. oktober 2010 za zbiranje predlogov za projekte in štipendije za raziskovalce.

Dodatne informacije in razpisna dokumentacija so na voljo na spletnem naslovu:

http://www.emrponline.eu

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 12.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/9

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 35/09

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„HALBERSTÄDTER WÜRSTCHEN“

ES št.: DE-PGI-0005-0615-02.07.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Halberstädter Würstchen“

2.   Država članica ali tretja država:

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.2 – | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.2 –

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Halberstädter Würstchen“ je drobna in podolgovata obarjena klobasa v mehkem naravnem črevesu (ovčjem črevesu), ki je v ponudbi izključno kot konzerviran proizvod.

Značilnosti prekajenega proizvoda sta temna barva in nezamenljiv intenziven dimljen okus z aromo bukovine. Nastaneta po večfaznem prekajevanju v prekajevalnici s talnim tlečim kuriščem, ko se s kratkotrajnimi temperaturnimi konicami do 110 °C spreminjata zračna vlažnost in gostota dima v kaminskem dimu. Z usmerjenim vodenjem temperature tlilnih temperatur dima nastajajo sestavine, ki oblikujejo barvo in aromo, ti dve pa določata okus in temno barvo klobas „Halberstädter Würstchen“.

—   premer (debelina): 20–24 mm

—   dolžina: 12–18 cm

—   teža: 50–90 g

—   sestava klobas:

—   prašičje meso: pribl. 45 %

—   goveje meso: pribl. 15 %

—   podkožna prašičja maščoba: pribl. 15 %

—   naravno črevo (ovčje črevo): pribl. 1,5 %

—   pitna voda: pribl. 18 %

—   nitritna sol: pribl. 2 %

—   začimbe (predvsem beli poper in muškatov cvet): pribl. 1,5 %

—   aditivi: pribl. 2 %

—   raven vsebnosti maščobe: 20 % (± 5 %)

—   mesne beljakovine brez beljakovin vezivnega tkiva: najmanj 7,5 %

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Celotna proizvodnja, s predhodno pripravo, sušenjem, prekajevanjem, poparjanjem, zorenjem in dodajanjem konzervansov vred, poteka na opredeljenem geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Območje mesta Halberstadt

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Proizvodnja klobas „Halberstädter Würstchen“ poteka na opredeljenem geografskem območju mesta Halberstadt. Gre za proizvode s stoletno tradicijo, ki so zasloveli po zaslugi podjetja Friedrich Heine in njegovih naslednikov, ki so proizvajali izključno na območju mesta Halberstadt.

Poseben postopek prekajevanja v prekajevalnici s talnim tlečim kuriščem, kot se uporablja na opredeljenem geografskem območju, je pogoj za lastnosti proizvoda „Halberstädter Würstchen“, ki se že več kot 100 let proizvaja po tradicionalnem postopku.

Prekajevalnico sestavljajo zidani šamotni kamni, ki so zelo pomembni za toplotno-tehnične pogoje v prekajevalnici. Poleg tega imajo pomembno lastnost, da vsrkavajo negativne sestavine dima z notranje stene prekajevalnice. Te negativne sestavine dima tako ne pridejo v stik s klobasami, ki jih je treba prekaditi. To pa omogoča, da v klobasi in na njej pridejo do izraza samo snovi, ki oblikujejo okus.

Dimljenje pri visoki temperaturi se izvaja od 40 do 50 minut pri povprečnih temperaturah prekajevanja od 60 do 75 °C. Z neposrednim kaminskim kuriščem se temperatura prekajevalne komore v prekajevalnici uravnava tako, da izmenično nastopijo kratkotrajne temperaturne konice nad 110 °C in da ustrezno s temperaturnimi nihanji prihaja do prilagojenega stalnega zniževanja zračne vlažnosti. Nastajanje in prenos dima se izvajata v prostoru, kjer poteka oglenitev.

Za nastajanje dima se uporablja mešanica iz bukovih ostružkov in žagovine v razmerju od 70 do 30 masnega odstotka z 52-odstotno vlažnostjo. To je pogoj za to, da se prekajevanje glede na temperaturo uravnava tako, da se vse pomembne in zaželene sestavine dima proizvedejo v zadostni količini in da se usedejo na površino čreva. Z usmerjenim vodenjem temperature tlilnih temperatur dima se proizvajajo sestavine, ki oblikujejo barvo in aromo, ti pa določata okus in temno barvo klobase „Halberstädter Würstchen“.

Neposredno prekajevanje poteka v več fazah, ki so z različnimi časi prekajevanja opredeljene z različnimi temperaturami v kaminskem dimu, in dosežejo se temperaturna območja in temperaturne konice od 75 do 80 °C, od 85 do 90 °C, od 95 do 100 °C in nad 110 °C.

Doseganje različnih temperatur med prekajevanjem in ohranjanje teh temperaturnih območij skozi določena časovna območja določi prekajevalec s svojimi rokodelskimi sposobnostmi. Temperature in različna temperaturna območja se dosežejo z nastajanjem žarečih gnezd v kurišču prekajevalnice. Tukaj pride do izraza rokodelska spretnost prekajevalca, ki uravnava gorenje in s tem nastajanje temperatur prekajevanja, tako da tvori žareča gnezda oziroma jih pretrga, s čimer se dosežejo želena temperaturna območja. S tem ravnanjem se ustvari talno tleče kurišče, ki je pomemben pogoj za pazljivo prekajevanje proizvodov, ki jih je treba proizvesti. To prekajevanje se doseže tudi z ročnim uravnavanjem temperature med prekajevanjem, med katerim prihaja do sprememb ter stalnega zniževanja zračne vlage in gostote kaminskega dima, ki sta pomembni za nastajanje proizvoda, ki ga je treba proizvesti.

5.2   Posebnost proizvoda:

Klobase „Halberstädter Würstchen“ se odlikujejo predvsem po temni barvi ter nezamenljivem in intenzivnem okusu po dimu, po katerih se tudi razlikujejo od primerljivih proizvodov drugega porekla.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Svojevrstne značilnosti, opisane v točki 5.2, proizvod dobi s posebnim tradicionalnim postopkom prekajevanja v prekajevalnici, opisanim v poglavju 5.1.

Ti kaminski dimi so edinstveni in v prekajevalnici izvedene procese prekajevanja je treba bistveno ločiti od procesov prekajevanja v sodobnih prekajevalnicah z vročim dimom.

Zniževanje relativne zračne vlage na < 25 % je pri tem poleg odpornosti polnila proizvoda vzrok za to, da klobase, ki jih je treba obdelati, brez škode prenesejo izjemno visoke vročinske obremenitve.

Med vlažnimi fazami poteka vsrkavanje sestavin dima, v suhih in vročih fazah pa sledijo predvsem reakcije različnih sestavin dima med seboj in s sestavinami naravnega črevesa ter z vsebino pečenja.

Tradicionalne in značilne začimbe ter posebna obdelava teh proizvodov utemeljujejo nezamenljiv okus in poseben videz proizvoda. Tradicionalni postopek prekajevanja poleg tradicionalnih receptov in mešanic začimb oblikuje osnovo za nezamenljiv okus klobas „Halberstädter Würstchen“, pri čemer je glavni pogoj uravnavanje temperature pri nastajanju kaminskega dima, ki temelji na rokodelski spretnosti prekajevalca, da proizvod dobi značilen okus in posebno zunanjo barvo ovoja klobase.

Poseben sloves klobas „Halberstädter Würstchen“ temelji na več kot stoletni tradiciji proizvodnje klobas v Halberstadtu.

Klobase „Halberstädter Würstchen“ je 23. novembra 1883 prvič proizvedel halberstadtski mesar Friedrich Heine. Leto pozneje je v Halberstadtu odprl tovarno. Leta 1896 je na razstavi kuharskih umetnosti prejel javno priznanje za svoje proizvode in leta 1896 so bile klobase prvič konzervirane v konzerve ter na razstavi kuharskih umetnosti v Wiesbadnu predstavljene kot svetovna novost. Leta 1913 je Friedrich Heine v Halberstadtu postavil nov obrat, ki je bil takrat najsodobnejša in največja tovarna klobas v Evropi.

Že na začetku prejšnjega stoletja skoraj ni bilo restavracije ob železniški postaji, ki ni ponujala klobas „Halberstädter Würstchen“. Enako velja tudi za oddelke Mitropa na vlakih nemške železnice Deutscher Reichsbahn, v katerih so ponujali konzervirane klobase „Halberstädter Würstchen“. Klobase „Halberstädter Würstchen“ se v Halberstadtu še danes proizvajajo v tradicionalnih obratih, in sicer več ton na dan.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 5102006)

Specifikacija proizvoda in odobritvena odločba nemškega urada za patente in znamke (Deutsches Patent- und Markenamt) sta bili v DE Markenblatt Heft 25 objavljeni 22. avgusta 2007 – del 7 b.

---

| 12.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 35/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 35/13

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 35/10

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SUSKA SECHLOŃSKA“

ES št.: PL-PGI-005-600-23.04.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Suska sechlońska“

2.   Država članica ali tretja država:

Poljska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Ime „suska sechlońska“ izvira iz krajevnega narečja. „Suska“ pomeni suhi sadež, tj. sušena in dimljena sliva. Pridevnik „sechlońska“ izvira iz krajevnega imena Sechna, v občini Laskowa, od koder izvira tradicija sušenja.

„Suska sechlońska“ je sušena dimljena sliva s koščico ali brez.

Njena velikost je odvisna od velikosti sadeža uporabljene sorte sliv ter se giblje med 1,5 in 4,5 cm, po teži je v kilogramu proizvoda 44 do 99 sadežev. Njena oblika je odvisna od sorte sadeža, namenjenega sušenju, lahko je okrogla in sploščena vse tja do podolgovate. Za proizvod „suska sechlońska“ je značilno prožno in sočno meso ter nagubana in lepljiva koža temno modre do črne barve. Je rahlo sladkega okusa, s pookusom in aromo po dimu. Vsebnost vode v končnem proizvodu je v času prodaje med 24 in 42 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Pri proizvodnji „suska sechlońska“ se uporabljajo le sadeži Prunus domestica L. ssp. domestica in sort, ki so izvedene iz te vrste sliv: Promis, Tolar, Nektawit, Valjevka in Stanley. Sadje teh sort ima posebej zaželene lastnosti za sušenje in dimljenje, vključno z visoko vsebnostjo sladkorja in razmeroma nizko vsebnostjo vode.

Sadje mora biti zdravo, brez znakov gnilobe ali mehanskih poškodb, prav tako mora biti brez vidnih sledov napadov žuželk, črvov ali drugih škodljivcev. Sadje mora biti brez kakršnih koli drugih poškodb, nečistosti ali drugih nedoločenih organizmov, zaradi katerih bi bilo neprimerno za uživanje.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Sušilnice, ki se uporabljajo za sušenje, se morajo nahajati znotraj opredeljenega geografskega območja, kjer mora potekati tudi celotni postopek sušenja ter dimljenja. Drva in surovine, uporabljene v proizvodnji, lahko izvirajo tudi zunaj opredeljenega območja. Prepovedana je uporaba smolnatih drv. Celoten postopek sušenja in dimljenja poteka v posebnih sušilnicah za sadje, ki so značilne za to območje.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje, na katerem se proizvaja „suska sechlońska“, pokriva 239,55 km2 in se nahaja znotraj upravnih meja štirih občin vojvodstva Male Poljske: Laskowa, Iwkowa, Łososina Dolna in Żegocina. Ime „sechlońska“ izvira iz imena vasi Sechna, ki se nahaja v občini Laskowa in se tradicionalno uporablja znotraj celotnega geografskega območja, v katerem se proizvaja „suska sechlońska“.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Območje, opredeljeno v točki 4, se nahaja na nadmorski višini nad 300 m in njegova topografija je zelo raznolika, večina pobočij ima naklon med 5° in 25°.

Značilne sušilnice sadja, ki so jih oblikovali in zgradili krajani v slogu, prilagojenemu krajevnemu terenu, se dobro vklapljajo v pokrajino geografskega območja. Območje znotraj štirih navedenih občin se ponaša z nič manj kot 677 takšnimi sušilnicami. To nedvomno kaže na tesno povezavo med proizvodom in geografskim območjem. Število sušilnic je eden od vidikov, ki zadevno območje ločujejo od sosednjih območij.

Sušilnice so izdelane iz zidanih opečnih temeljev okrog ognjišča in iz pokrite komore z leseno rešetko. Širina povprečne komore je približno 2 metra, dolžina pa približno 3,5 metra. Po sredini deli komoro na dva dela lesena pregrada. Rešetka, ki jo sestavljajo stikajoče se gladke lesene palice širine 4 centimetre, višine 3 centimetre in dolžine približno 1 meter, tvori spodnji del komore. Palice so razporejene na enaki višini. Razporejene so tako, da omogočajo pretok dima in toplega zraka na višini okrog 180 centimetrov nad ognjiščem. Komora se zapira z lesenimi vrati, skozi katera se sušilnica polni s slivami in ki hkrati pomagajo znotraj komore zadrževati toploto ter varovati pred neugodnimi vremenskimi razmerami. Pod vsako komoro je peč. Sušilnica je zaščitena s sedlasto streho. Sušilnice sadja imajo ponavadi dve ali tri komore; vendar je mogoče najti tudi sušilnice z le eno komoro ali s celo petimi komorami.

Temperatura v sušilnici se pri proizvajanju suhih sliv „suska sechlońska“ giblje med 45 °C in 60 °C.

Slive so med sušenjem in dimljenjem naložene v plasti debeline 30 do 50 centimetrov. Proizvajalci obrnejo maso sliv med sušenjem s posebno lopato enkrat na dan. Postopek traja 4 do 6 dni, odvisno od debeline plasti sliv. Ta metoda sušenja in dimljenja sliv se je razvila iz domačega znanja krajevnih proizvajalcev in se uporablja izključno za proizvodnjo proizvoda „suska sechlońska“ na opredeljenem geografskem območju.

5.2   Posebnost proizvoda:

„Suska sechlońska“ gre hkrati skozi postopek sušenja in dimljenja. Postopek sušenja in dimljenja v sušilnih napravah se izvaja z vročim dimom, kar loči slive „suska sechlońska“ od tradicionalno sušenih sliv na vročem zraku. Med dimljenjem slive iz svojega mesa izgubijo nekaj vode in vsrkajo vase dim, ki ima tudi antiseptične lastnosti. Zmanjšanje vsebnosti vode v mesu med dimljenjem in antiseptični učinek dima zavirata razvoj bakterij gnilobe in tako podaljšujeta trajanje proizvoda. Dim daje sadežu edinstveno barvo, aromo in okus.

Ker se slive sušijo v plasteh debeline 30 do 50 cm in se obračajo enkrat na dan, sok iz njih v času sušenja prepoji suhe sadeže in jim daje malce sladek pookus. Za proizvod „suska sechlońska“, ki je proizveden na tak način, je značilen poseben sladek okus s prepoznavnim dimnim pookusom in aromo ter z lepljivo kožo temno modre do črne barve.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO).:

Povezava med slivami „suska sechlońska“ in območjem temelji na slovesu tega proizvoda, ki je bil pridobljen skozi dolgo tradicijo njegovega proizvajanja na podlagi edinstvenega znanja krajevnih proizvajalcev.

Visoka kakovost proizvoda „suska sechlońska“ se pripisuje edinstvenemu znanju krajevnih proizvajalcev in tradicionalnim načinom proizvodnje, ki jih uporabljajo. Konstrukcija sušilnic in način sušenja kažeta na znanje krajevnih proizvajalcev in se zelo razlikujeta od načinov proizvodnje, ki se uporabljajo na drugih območjih na Poljskem ter tudi v sosednjih regijah. Način gradnje sušilnic omogoča, da topel zrak in dim krožita hkrati in tako sušita ter dimita slive.

Povezava med „suska sechlońska“ in geografskim območjem se dejansko odraža v imenu vasi „Sechna“, ki je izpeljano iz stare poljske besede „sechnie“, kar pomeni sušenje. To kaže na edinstvenost proizvoda in globoko vkoreninjeno tradicijo načina proizvodnje na geografskem območju iz točke 4.

Legenda pravi, da se je zgodovina sušenja sliv začela s krajevnim duhovnikom, ki je razširil običaj dimljenja sliv med svoje župljane. Dolga tradicija suhih sliv „suska sechlońska“ je izpričana v delu Jana Ligęze z naslovom Ujanowice – wieś powiatu limanowskiego, ki je bilo objavljeno leta 1905 (Delo št. 9 etnografske komisije Poljske akademije umetnosti in znanosti). Običaj se je ohranil do današnjih dni in način proizvodnje je ostal praktično nespremenjen. Najstarejša sušilna naprava, ki ni več v uporabi, je stara več kot 100 let. Posebne sušilne naprave, ki so jih razvili krajevni proizvajalci in so še danes v uporabi, dokazujejo, da so stari načini proizvodnje še ohranjeni. Te sušilne naprave se odlično vklapljajo v pokrajino tega območja.

Sušenje in dimljenje je tako popularno, da so bili o tem napisani napevi in pesmi, ki opevajo to tradicijo, kot na primer ta stari napev:

„... Oj Sechna, Sechna ty skopciała wiosko, gdyby nie suszarnie byłabyś stolicą ...“

(Oj Sechna, od dima počrnela Sechna, če ne bi bilo teh sušilnic, bi bila ti glavno mesto ...)

Sloves proizvoda „suska sechlońska“ se kaže tudi v nagradah in priznanjih, ki jih je prejel na različnih tekmovanjih: priznanje na tekmovanju „Nasze Kulinarne Dziedzictwo“ (naša kulinarična dediščina) leta 2000; nagrada na tekmovanju „Perła 2004“ za najboljši poljski pokrajinski živilski proizvod; prva nagrada glasovanja „Małopolski Smak“ leta 2006 („Okus Male Poljske“).

Praznik sliv (Święto Suszonej Śliwki), ki se prireja v Dobrocieszu od leta 2001 in predstavlja slive v najrazličnejših oblikah, priča prav tako o slovesu tega proizvoda, njegovi povezavi z območjem in tradiciji sušenja sliv. Nadaljnja potrditev slovesa suhih sliv „suska sechlońska“ je „turistična pot med sadovnjaki sliv“, ki so jo vrisale krajevne oblasti in kaže na posesti s sadovnjaki sliv in napravami za sušenje.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---