# Eiropas Savienības L 244/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.244.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 244 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 16. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.244.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 244

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 16. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 837/2009 (2009. gada 15. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 838/2009 (2009. gada 15. septembris), ar ko nosaka no 2009. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 839/2009 (2009. gada 15. septembris), ar kuru attiecībā uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 6 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 837/2009 (2009. gada 15. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 838/2009 (2009. gada 15. septembris), ar ko nosaka no 2009. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 839/2009 (2009. gada 15. septembris), ar kuru attiecībā uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

6

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/704/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 16. jūlijs) par valsts atbalstu C 29/04 (ex N 328/03), ko Itālija plāno piešķirt Villasoras cukurfabrikai, kura pieder sabiedrībai Sadam ISZ

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 3531) | 10 |
| | | 2009/705/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 14. septembris), ar ko tiek izveidota Eiropas Patērētāju padomdevēja grupa | 21 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/704/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 16. jūlijs) par valsts atbalstu C 29/04 (ex N 328/03), ko Itālija plāno piešķirt Villasoras cukurfabrikai, kura pieder sabiedrībai Sadam ISZ

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 3531)

Sadam ISZ

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 3531)

10

2009/705/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 14. septembris), ar ko tiek izveidota Eiropas Patērētāju padomdevēja grupa

21

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2009/706/KĀDP (2009. gada 15. septembris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM) | 25 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2009/706/KĀDP (2009. gada 15. septembris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM)

FYROM

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 16.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 837/2009

(2009. gada 15. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 32,7 |
| ZZ | 32,7 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 103,3 |
| ZZ | 65,4 |
| 0709 90 70 | TR | 101,0 |
| ZZ | 101,0 |
| 0805 50 10 | AR | 79,9 |
| CL | 134,9 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 84,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0806 10 10 | EG | 137,1 |
| IL | 227,0 |
| TR | 90,9 |
| ZZ | 151,7 |
| 0808 10 80 | AR | 118,6 |
| BR | 68,1 |
| CL | 84,5 |
| NZ | 85,2 |
| US | 85,9 |
| ZA | 77,0 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 160,8 |
| CN | 70,8 |
| TR | 99,4 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 100,1 |
| 0809 30 | TR | 118,3 |
| US | 228,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0809 40 05 | IL | 126,2 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

32,7

ZZ

32,7

0707 00 05

MK

27,4

TR

103,3

ZZ

65,4

0709 90 70

TR

101,0

ZZ

101,0

0805 50 10

AR

79,9

CL

134,9

UY

81,3

ZA

84,9

ZZ

95,3

0806 10 10

EG

137,1

IL

227,0

TR

90,9

ZZ

151,7

0808 10 80

AR

118,6

BR

68,1

CL

84,5

NZ

85,2

US

85,9

ZA

77,0

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

160,8

CN

70,8

TR

99,4

ZA

69,4

ZZ

100,1

0809 30

TR

118,3

US

228,1

ZZ

173,2

0809 40 05

IL

126,2

TR

113,9

ZZ

120,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 838/2009

(2009. gada 15. septembris),

ar ko nosaka no 2009. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2009. gada 16. septembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2009. gada 16. septembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2009. gada 16. septembra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2009. gada 16. septembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,33 |
| zema kvalitāte | 20,33 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 77,87 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 40,71 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 40,71 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 82,86 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,33

zema kvalitāte

20,33

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

77,87

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

40,71

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

40,71

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

82,86

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

31.8.2009-14.9.2009

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 141,57 | 86,25 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 146,19 | 136,19 | 116,19 | 58,65 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 17,34 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 6,92 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

141,57

86,25

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

146,19

136,19

116,19

58,65

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

17,34

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

6,92

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 17,71 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 20,51 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

17,71 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

20,51 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

| 16.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 839/2009

(2009. gada 15. septembris),

ar kuru attiecībā uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB)2008. gada 31. jūlijā publicēja grozījumus 39. starptautiskajam grāmatvedības standartam (SGS) “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana” ar nosaukumu “Attiecināmie pret risku nodrošinātie posteņi”, turpmāk – “grozījumi SGS Nr. 39”. Grozījumi SGS Nr. 39 precizē riska ierobežošanas uzskaites piemērošanu finanšu instrumentu inflācijas komponentam un iespēju līgumiem, ja tie lietoti kā riska ierobežošanas instruments. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB)2008. gada 31. jūlijā publicēja grozījumus 39. starptautiskajam grāmatvedības standartam (SGS) “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana” ar nosaukumu “Attiecināmie pret risku nodrošinātie posteņi”, turpmāk – “grozījumi SGS Nr. 39”. Grozījumi SGS Nr. 39 precizē riska ierobežošanas uzskaites piemērošanu finanšu instrumentu inflācijas komponentam un iespēju līgumiem, ja tie lietoti kā riska ierobežošanas instruments.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka grozījumi SGS Nr. 39 atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā paredzētajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka grozījumi SGS Nr. 39 atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā paredzētajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un Komisijai ziņoja, ka tas ir līdzsvarots un objektīvs.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana” groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Katrs uzņēmums piemēro grozījumus SGS Nr. 39 kā noteikts šīs regulas pielikumā, vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads, pēc 2009. gada 30. jūnija.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| SGS Nr. 39 | Attiecināmie pret risku nodrošinātie posteņi, grozījumi SGS Nr. 39. “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana” |
| --- | --- |

SGS Nr. 39

Attiecināmie pret risku nodrošinātie posteņi, grozījumi SGS Nr. 39. “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana”

Pavairošana atļauta Eiropas ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no IASB tīmekļa vietnē: www.iasb.org

Attiecināmie pret risku nodrošinātie posteņi
  (
  Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana
  . Grozījumi SGS Nr. 39)

Standarts ir papildināts ar 103G punktu.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJA

| 103G | Uzņēmums AG99BA, AG99E, AG99F, AG110A un AG110B punktu retrospektīvi piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai vēlāk, saskaņā ar 8. SGS “Grāmatvedības politika, Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un kļūdās”. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Ja uzņēmums piemēro “Attiecināmos pret risku nodrošinātos posteņus” (grozījumi SGS Nr. 39) periodiem, kas sākas pirms 2009. gada 1. jūlija, tas šo faktu norāda. |
| --- | --- |

103G

Uzņēmums AG99BA, AG99E, AG99F, AG110A un AG110B punktu retrospektīvi piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. jūlijā vai vēlāk, saskaņā ar 8. SGS “Grāmatvedības politika, Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un kļūdās”. Ir atļauts sākt piemērošanu agrāk. Ja uzņēmums piemēro “Attiecināmos pret risku nodrošinātos posteņus” (grozījumi SGS Nr. 39) periodiem, kas sākas pirms 2009. gada 1. jūlija, tas šo faktu norāda.

A pielikums “Piemērošanas norādījumi” ir papildināts ar AG99BA, AG99E, AG99F, AG110A un AG110B punktu.

Pret risku nodrošinātie posteņi (78.–84.punkts)

Kritērijiem atbilstošie posteņi (78.–80. punkts)

| AG99BA | Uzņēmums var noteikt visas pret risku nodrošinātā posteņa naudas plūsmu izmaiņas vai reālās vērtības izmaiņas kā attiecināmas uz riska ierobežošanu. Uzņēmums var arī noteikt kā attiecināmas tikai tās pret risku nodrošinātā posteņa naudas plūsmu izmaiņas vai reālās vērtības izmaiņas, kas ir lielākas vai mazākas par noteiktu cenu vai citu mainīgo lielumu (vienpusējais risks). Vienpusējo risku pret risku nodrošinātā postenī atspoguļo nopirkta iespējas līguma nodrošināšanas instrumenta reālā vērtība (pieņemot, ka tam piemēro tādus pašus galvenos noteikumus kā noteiktajam riskam), nevis tā vērtība laikā. Piemēram, uzņēmums var noteikt kā attiecināmu nākotnes naudas plūsmu rezultātu mainīgumu, kas izriet no prognozējama patēriņa preču pirkuma cenas paaugstināšanās. Šādā situācijā nosaka kā attiecināmus tikai tos naudas plūsmas zaudējumus, kas izriet no cenas paaugstināšanās virs noteiktā līmeņa. Ierobežotais risks neietver nopirkta iespējas līguma vērtību laikā, jo vērtība laikā nav prognozētā darījuma sastāvdaļa, kas ietekmē peļņu vai zaudējumus (86. punkta (b) apakšpunkts). |
| --- | --- |

AG99BA

Uzņēmums var noteikt visas pret risku nodrošinātā posteņa naudas plūsmu izmaiņas vai reālās vērtības izmaiņas kā attiecināmas uz riska ierobežošanu. Uzņēmums var arī noteikt kā attiecināmas tikai tās pret risku nodrošinātā posteņa naudas plūsmu izmaiņas vai reālās vērtības izmaiņas, kas ir lielākas vai mazākas par noteiktu cenu vai citu mainīgo lielumu (vienpusējais risks). Vienpusējo risku pret risku nodrošinātā postenī atspoguļo nopirkta iespējas līguma nodrošināšanas instrumenta reālā vērtība (pieņemot, ka tam piemēro tādus pašus galvenos noteikumus kā noteiktajam riskam), nevis tā vērtība laikā. Piemēram, uzņēmums var noteikt kā attiecināmu nākotnes naudas plūsmu rezultātu mainīgumu, kas izriet no prognozējama patēriņa preču pirkuma cenas paaugstināšanās. Šādā situācijā nosaka kā attiecināmus tikai tos naudas plūsmas zaudējumus, kas izriet no cenas paaugstināšanās virs noteiktā līmeņa. Ierobežotais risks neietver nopirkta iespējas līguma vērtību laikā, jo vērtība laikā nav prognozētā darījuma sastāvdaļa, kas ietekmē peļņu vai zaudējumus (86. punkta (b) apakšpunkts).

Finanšu posteņu kā pret risku nodrošināto posteņu norādīšana (81. un 81.A punkts)

| AG99E | 81. punkts ļauj uzņēmumam noteikt kā attiecināmu pazīmi, kas nav visas finanšu instrumenta reālās vērtības izmaiņas vai naudas plūsmas mainīgums. Piemēram:






  a) | visas finanšu instrumenta naudas plūsmas var tikt noteiktas kā attiecināmas uz naudas plūsmas vai reālās vērtības izmaiņām, kas izriet no dažiem (bet ne visiem) riskiem, vai |
| --- | --- | --- |

AG99E

81. punkts ļauj uzņēmumam noteikt kā attiecināmu pazīmi, kas nav visas finanšu instrumenta reālās vērtības izmaiņas vai naudas plūsmas mainīgums. Piemēram:

a)

visas finanšu instrumenta naudas plūsmas var tikt noteiktas kā attiecināmas uz naudas plūsmas vai reālās vērtības izmaiņām, kas izriet no dažiem (bet ne visiem) riskiem, vai

| b) | dažas (bet ne visas) finanšu instrumenta naudas plūsmas var tikt noteiktas kā attiecināmas uz naudas plūsmas vai reālās vērtības izmaiņām, kas izriet no visiem vai dažiem riskiem (t. i., daļu no naudas instrumenta naudas plūsmām var noteikt kā attiecināmu uz izmaiņām, kas izriet no visiem vai tikai dažiem riskiem). |
| --- | --- |

b)

dažas (bet ne visas) finanšu instrumenta naudas plūsmas var tikt noteiktas kā attiecināmas uz naudas plūsmas vai reālās vērtības izmaiņām, kas izriet no visiem vai dažiem riskiem (t. i., daļu no naudas instrumenta naudas plūsmām var noteikt kā attiecināmu uz izmaiņām, kas izriet no visiem vai tikai dažiem riskiem).

| AG99F | Lai noteiktajiem riskiem un daļām varētu piemērot riska ierobežošanas uzskaiti, tiem jābūt atsevišķi identificējamām finanšu instrumenta sastāvdaļām un visa finanšu instrumenta naudas plūsmu vai reālās vērtības izmaiņām, kas izriet no noteikto risku un daļu izmaiņām, jābūt ticami novērtējamām. Piemēram:






  a) | attiecībā uz fiksētas likmes finanšu instrumentu, kas nodrošināts pret reālās vērtības izmaiņām, kuras izriet no bezriska procentu likmes vai standarta procentu likmes izmaiņām, bezriska procentu likmi vai standarta procentu likmi parasti uzskata gan par atsevišķi identificējamu, gan ticami novērtējamu finanšu instrumenta sastāvdaļu; |
| --- | --- | --- |

AG99F

Lai noteiktajiem riskiem un daļām varētu piemērot riska ierobežošanas uzskaiti, tiem jābūt atsevišķi identificējamām finanšu instrumenta sastāvdaļām un visa finanšu instrumenta naudas plūsmu vai reālās vērtības izmaiņām, kas izriet no noteikto risku un daļu izmaiņām, jābūt ticami novērtējamām. Piemēram:

a)

attiecībā uz fiksētas likmes finanšu instrumentu, kas nodrošināts pret reālās vērtības izmaiņām, kuras izriet no bezriska procentu likmes vai standarta procentu likmes izmaiņām, bezriska procentu likmi vai standarta procentu likmi parasti uzskata gan par atsevišķi identificējamu, gan ticami novērtējamu finanšu instrumenta sastāvdaļu;

| b) | inflācija nav atsevišķi identificējama un ticami novērtējama, un to nevar norādīt kā risku vai finanšu instrumenta daļu, ja nav ievērotas c) apakšpunktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

b)

inflācija nav atsevišķi identificējama un ticami novērtējama, un to nevar norādīt kā risku vai finanšu instrumenta daļu, ja nav ievērotas c) apakšpunktā noteiktās prasības;

| c) | līgumā noteikta atzītas inflācijai piesaistītas obligācijas naudas plūsmu inflācijas daļa (pieņemot, ka netiek prasīts atsevišķi uzskaitīt iegulto atvasinājumu) ir atsevišķi identificējama un ticami novērtējama, kamēr vien citas instrumenta naudas plūsmas neietekmē inflācijas daļa. |
| --- | --- |

c)

līgumā noteikta atzītas inflācijai piesaistītas obligācijas naudas plūsmu inflācijas daļa (pieņemot, ka netiek prasīts atsevišķi uzskaitīt iegulto atvasinājumu) ir atsevišķi identificējama un ticami novērtējama, kamēr vien citas instrumenta naudas plūsmas neietekmē inflācijas daļa.

Riska ierobežošanas uzskaite (85.–102. punkts)

Riska ierobežošanas efektivitātes novērtēšana

| AG110A | 74. punkta a) apakšpunkts ļauj uzņēmumam nošķirt iespēju līguma reālo vērtību un laika vērtību un kā ierobežošanas instrumentu noteikt tikai iespēju līguma patiesās vērtības izmaiņas. Šādas noteikšanas rezultāts var būt riska ierobežošanas attiecība, kas ir absolūti efektīva to naudas plūsmu izmaiņu ieskaita panāšanā, kas attiecināmas uz ierobežoto prognozētā darījuma vienpusējo risku, ja prognozētā darījuma un nodrošināšanas instrumenta galvenie nosacījumi ir vienādi. |
| --- | --- |

AG110A

74. punkta a) apakšpunkts ļauj uzņēmumam nošķirt iespēju līguma reālo vērtību un laika vērtību un kā ierobežošanas instrumentu noteikt tikai iespēju līguma patiesās vērtības izmaiņas. Šādas noteikšanas rezultāts var būt riska ierobežošanas attiecība, kas ir absolūti efektīva to naudas plūsmu izmaiņu ieskaita panāšanā, kas attiecināmas uz ierobežoto prognozētā darījuma vienpusējo risku, ja prognozētā darījuma un nodrošināšanas instrumenta galvenie nosacījumi ir vienādi.

| AG110B | Ja uzņēmums iegādātu iespēju līgumu kopumā nosaka kā attiecināmu uz tādu vienpusēja riska ierobežošanas instrumentu, kas izriet no prognozētā darījuma, tad riska ierobežošanas attiecība nebūs absolūti efektīva. Tas ir tāpēc, ka par iespēju līgumu samaksātā prēmija ietver vērtību laikā un, kā norādīts AG99BA punktā, noteiktais vienpusējais risks neietver iespēju līguma vērtību laikā. Tāpēc šādā situācijā nebūs ieskaita starp naudas plūsmām, kas attiecas uz samaksātās iespēju līguma prēmijas vērtību laikā un noteikto ierobežoto risku. |
| --- | --- |

AG110B

Ja uzņēmums iegādātu iespēju līgumu kopumā nosaka kā attiecināmu uz tādu vienpusēja riska ierobežošanas instrumentu, kas izriet no prognozētā darījuma, tad riska ierobežošanas attiecība nebūs absolūti efektīva. Tas ir tāpēc, ka par iespēju līgumu samaksātā prēmija ietver vērtību laikā un, kā norādīts AG99BA punktā, noteiktais vienpusējais risks neietver iespēju līguma vērtību laikā. Tāpēc šādā situācijā nebūs ieskaita starp naudas plūsmām, kas attiecas uz samaksātās iespēju līguma prēmijas vērtību laikā un noteikto ierobežoto risku.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 16.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/10

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 16. jūlijs)

par valsts atbalstu C 29/04 (ex N 328/03), ko Itālija plāno piešķirt Villasoras cukurfabrikai, kura pieder sabiedrībai Sadam ISZ

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 3531)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(2009/704/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minēto pantu, un ņemot vērā iesniegtos apsvērumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2003. gada 22. jūlija vēstuli Itālija paziņoja Komisijai par atbalstu Villasoras cukurfabrikai, kas pieder sabiedrībai Sadam ISZ. Itālija 2003. gada 19. septembra un 2004. gada 30. marta vēstulēs iesniedza Komisijai papildu informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2003. gada 22. jūlija vēstuli Itālija paziņoja Komisijai par atbalstu Villasoras cukurfabrikai, kas pieder sabiedrībai Sadam ISZ. Itālija 2003. gada 19. septembra un 2004. gada 30. marta vēstulēs iesniedza Komisijai papildu informāciju.

| (2) | Komisija 2004. gada 8. septembra vēstulē informēja Itāliju par savu lēmumu attiecībā uz konkrēto atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2004. gada 8. septembra vēstulē informēja Itāliju par savu lēmumu attiecībā uz konkrēto atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 2. punktā.

| (3) | Itālija ar 2004. gada 13. oktobra un 2005. gada 7. aprīļa vēstulēm nosūtīja Komisijai Itālijas iestāžu apsvērumus par lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Itālija ar 2004. gada 13. oktobra un 2005. gada 7. aprīļa vēstulēm nosūtīja Komisijai Itālijas iestāžu apsvērumus par lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru.

| (4) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par attiecīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par attiecīgo atbalstu.

| (5) | Attiecībā uz šo atbalstu Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām. Tā šos apsvērumus nosūtīja Itālijai, dodot tai iespēju apsvērumus komentēt, un saņēma Itālijas komentārus ar 2005. gada 18. maija vēstuli. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz šo atbalstu Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām. Tā šos apsvērumus nosūtīja Itālijai, dodot tai iespēju apsvērumus komentēt, un saņēma Itālijas komentārus ar 2005. gada 18. maija vēstuli.

| (6) | Itālijas iestādes ar 2008. gada 31. janvāra un 2008. gada 14. aprīļa vēstulēm nosūtīja Komisijai informāciju, ko tā pieprasīja 2007. gada 29. marta vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

Itālijas iestādes ar 2008. gada 31. janvāra un 2008. gada 14. aprīļa vēstulēm nosūtīja Komisijai informāciju, ko tā pieprasīja 2007. gada 29. marta vēstulē.

II.   APRAKSTS

| (7) | Atbalsta saņēmējs uzņēmums Villasoras cukurfabrika, kas pieder sabiedrībai Sadam ISZ, ir cukurbiešu pārstrādes uzņēmums, kurš ir vienīgais šāda veida uzņēmums Sardīnijas teritorijā (vienā no lielākajām Vidusjūras salām). |
| --- | --- |

(7)

Atbalsta saņēmējs uzņēmums Villasoras cukurfabrika, kas pieder sabiedrībai Sadam ISZ, ir cukurbiešu pārstrādes uzņēmums, kurš ir vienīgais šāda veida uzņēmums Sardīnijas teritorijā (vienā no lielākajām Vidusjūras salām).

| (8) | Itālijas iestādes piešķir minētajai cukurfabrikai EUR 3,5 miljonus, lai daļēji atlīdzinātu zaudējumus, kas radušies pēc cukura ražošanas samazināšanās sakarā ar cukurbiešu piegāžu samazināšanos sausuma dēļ 2001. un 2002. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Itālijas iestādes piešķir minētajai cukurfabrikai EUR 3,5 miljonus, lai daļēji atlīdzinātu zaudējumus, kas radušies pēc cukura ražošanas samazināšanās sakarā ar cukurbiešu piegāžu samazināšanos sausuma dēļ 2001. un 2002. gadā.

| (9) | Attiecībā uz cukurbiešu ražošanu kompetentās iestādes iesniedza datus, kas apliecina, ka produkcijas apjoms reģionā samazinājās un līdz ar to samazinājās piegādes cukurfabrikai. Salīdzinājumā ar 1998.–2000. gada atsauces laikposmu samazinājums 2001. gadā ir par 39 % un 2002. gadā – par 68 % (2). |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz cukurbiešu ražošanu kompetentās iestādes iesniedza datus, kas apliecina, ka produkcijas apjoms reģionā samazinājās un līdz ar to samazinājās piegādes cukurfabrikai. Salīdzinājumā ar 1998.–2000. gada atsauces laikposmu samazinājums 2001. gadā ir par 39 % un 2002. gadā – par 68 % (2).

| (10) | Kompetentās iestādes aprēķināja Villasoras cukurfabrikas ciesto zaudējumu summu, pamatojoties uz sabiedrības gada pārskatu datiem no 1998. līdz 2002. gadam, un tos novērtēja EUR 6 858 448 apmērā (3). Zaudējumu aprēķina metode ir šāda: iestādes aprēķināja nemainīgo izmaksu proporcijas apmēru pret vienu tonnu cukura atsauces laikposmā (1998.–2002. gadā) un šo skaitli salīdzināja ar nemainīgajām izmaksām par vienu tonnu cukura 2001. un 2002. gadā. Tās uzskatīja, ka nemainīgās izmaksas ir pastāvīgā darbaspēka izmaksas, iekraušanas/izkraušanas darbu izmaksas (trešo personu sniegtie pakalpojumi un atskaitījumi saistībā ar noliktavu), vispārējie izdevumi, amortizācijas atskaitījumi un finanšu izmaksas (4). Atsauces laikposmā nemainīgo izmaksu ietekme uz produktu bija 166,61 EUR/t (5). Tādā pašā veidā veikts aprēķins par 2001. un 2002. gadu deva šādus rezultātus: nemainīgo izmaksu ietekme uz produktu 2001. gadā bija 287,95 EUR/t (6) un 2002. gadā – 569,18 EUR/t (7). Salīdzinājumā ar atsauces laikposmu lielāku nemainīgo izmaksu ietekmi ieguva, atskaitot no 2001. un 2002. gada nemainīgo izmaksu ietekmes atsauces laikposma nemainīgo izmaksu ietekmi. Iegūtais rezultāts par 2001. gadu ir 121,34 EUR/t un par 2002. gadu – 402,58 EUR/t (8). Lai aprēķinātu kopējos ciestos zaudējumus, kopējais cukura produkcijas apjoms 2001. un 2002. gadā tika pareizināts ar iepriekš definēto rādītāju. Zaudējumus 2001. gadā novērtēja EUR 2 427 278 apmērā un 2002. gadā – EUR 4 431 170 apmērā (9), tātad kopā EUR 6 858 448. |
| --- | --- |

(10)

Kompetentās iestādes aprēķināja Villasoras cukurfabrikas ciesto zaudējumu summu, pamatojoties uz sabiedrības gada pārskatu datiem no 1998. līdz 2002. gadam, un tos novērtēja EUR 6 858 448 apmērā (3). Zaudējumu aprēķina metode ir šāda: iestādes aprēķināja nemainīgo izmaksu proporcijas apmēru pret vienu tonnu cukura atsauces laikposmā (1998.–2002. gadā) un šo skaitli salīdzināja ar nemainīgajām izmaksām par vienu tonnu cukura 2001. un 2002. gadā. Tās uzskatīja, ka nemainīgās izmaksas ir pastāvīgā darbaspēka izmaksas, iekraušanas/izkraušanas darbu izmaksas (trešo personu sniegtie pakalpojumi un atskaitījumi saistībā ar noliktavu), vispārējie izdevumi, amortizācijas atskaitījumi un finanšu izmaksas (4). Atsauces laikposmā nemainīgo izmaksu ietekme uz produktu bija 166,61 EUR/t (5). Tādā pašā veidā veikts aprēķins par 2001. un 2002. gadu deva šādus rezultātus: nemainīgo izmaksu ietekme uz produktu 2001. gadā bija 287,95 EUR/t (6) un 2002. gadā – 569,18 EUR/t (7). Salīdzinājumā ar atsauces laikposmu lielāku nemainīgo izmaksu ietekmi ieguva, atskaitot no 2001. un 2002. gada nemainīgo izmaksu ietekmes atsauces laikposma nemainīgo izmaksu ietekmi. Iegūtais rezultāts par 2001. gadu ir 121,34 EUR/t un par 2002. gadu – 402,58 EUR/t (8). Lai aprēķinātu kopējos ciestos zaudējumus, kopējais cukura produkcijas apjoms 2001. un 2002. gadā tika pareizināts ar iepriekš definēto rādītāju. Zaudējumus 2001. gadā novērtēja EUR 2 427 278 apmērā un 2002. gadā – EUR 4 431 170 apmērā (9), tātad kopā EUR 6 858 448.

| (11) | Tādējādi Itālijas iestāžu piešķirtie EUR 3,5 miljoni atbilst 51 % ciesto zaudējumu. Itālijas iestādes paskaidroja, ka atbalsta summa tika noteikta, ievērojot budžeta ierobežojumus. |
| --- | --- |

(11)

Tādējādi Itālijas iestāžu piešķirtie EUR 3,5 miljoni atbilst 51 % ciesto zaudējumu. Itālijas iestādes paskaidroja, ka atbalsta summa tika noteikta, ievērojot budžeta ierobežojumus.

| (12) | Šā atbalsta kumulācija ar citu veidu atbalstu nav atļauta. |
| --- | --- |

(12)

Šā atbalsta kumulācija ar citu veidu atbalstu nav atļauta.

| (13) | Itālijas iestādes iesniedza dokumentus, kas ietver pēdējo desmit gadu meteoroloģiskos datus, kurus sagatavoja Sardīnijas Reģionālais agrometeoroloģiskais dienests (Service Agrométéorologique Régional (SAR)) (10), lai pierādītu tā sausuma ārkārtējo raksturu, kas 2001. un 2002. gadā skāra salu. Šie un citi dati ietver informāciju par sausuma ilgumu, ūdens rezervju līmeni, kā arī informāciju par agroklimatiskajiem apstākļiem Sardīnijā 2001. un 2002. gadā. |
| --- | --- |

(13)

Itālijas iestādes iesniedza dokumentus, kas ietver pēdējo desmit gadu meteoroloģiskos datus, kurus sagatavoja Sardīnijas Reģionālais agrometeoroloģiskais dienests (Service Agrométéorologique Régional (SAR)) (10), lai pierādītu tā sausuma ārkārtējo raksturu, kas 2001. un 2002. gadā skāra salu. Šie un citi dati ietver informāciju par sausuma ilgumu, ūdens rezervju līmeni, kā arī informāciju par agroklimatiskajiem apstākļiem Sardīnijā 2001. un 2002. gadā.

| (14) | Turklāt Itālijas iestādes norādīja, ka attiecībā uz cukurbiešu audzēšanu atbalsts tika piešķirts vairākkārt. Laikposmā no 1990.–2002. gadam atbalstu piešķīra 1995., 2000., 2001. un 2002. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt Itālijas iestādes norādīja, ka attiecībā uz cukurbiešu audzēšanu atbalsts tika piešķirts vairākkārt. Laikposmā no 1990.–2002. gadam atbalstu piešķīra 1995., 2000., 2001. un 2002. gadā.

| (15) | Itālijas iestādes uzskatīja, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar 11.3.1. punktu Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē laikposmā no 2000.–2006. gadam (turpmāk “pamatnostādnes”) (11), jo atbalsts, pēc Itālijas iestāžu domām, ir paredzēts, lai novērstu cukurfabrikai nodarītos zaudējumus sakarā ar cukurbiešu produkcijas apjoma samazināšanos, ko izraisīja dabas katastrofai pielīdzināmi laika apstākļi. |
| --- | --- |

(15)

Itālijas iestādes uzskatīja, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar 11.3.1. punktu Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē laikposmā no 2000.–2006. gadam (turpmāk “pamatnostādnes”) (11), jo atbalsts, pēc Itālijas iestāžu domām, ir paredzēts, lai novērstu cukurfabrikai nodarītos zaudējumus sakarā ar cukurbiešu produkcijas apjoma samazināšanos, ko izraisīja dabas katastrofai pielīdzināmi laika apstākļi.

| (16) | Itālijas iestādes uzskatīja, ka šāda interpretācija atbilst Komisijas praksei šajā jomā (12), kur pastāv cieša savstarpēja atkarība starp lauksaimniecisko pamatražošanu un agrorūpnieciskās pārstrādes procesu, un jo īpaši gadījumā, ja attiecīgā agrorūpniecības uzņēmuma rīcībā nav alternatīvu piegādes avotu. |
| --- | --- |

(16)

Itālijas iestādes uzskatīja, ka šāda interpretācija atbilst Komisijas praksei šajā jomā (12), kur pastāv cieša savstarpēja atkarība starp lauksaimniecisko pamatražošanu un agrorūpnieciskās pārstrādes procesu, un jo īpaši gadījumā, ja attiecīgā agrorūpniecības uzņēmuma rīcībā nav alternatīvu piegādes avotu.

| (17) | Tādēļ Itālijas iestādes uzsvēra, ka cukura ražošanas nozarē, kurā izmanto cukurbietes, lauksaimniecības komponents ir cieši saistīts ar rūpniecības komponentu un tie ir savstarpēji atkarīgi. Cukurbiešu pārstrādes uzņēmuma darbība ir atkarīga no atbilstoša apgādes rajona, un Villasoras cukurfabrika pārstrādā cukurā tikai tās cukurbietes, kas audzētas “apgādes rajonā”, kurš atrodas Sardīnijas salā. Itālijas iestādes apgalvo, ka Vidusjūras baseinā audzētās cukurbietes to fizioloģisko īpašību dēļ ir jānovāc īsā laikposmā, kad cukura saturs ir visaugstākais, un tās ir ātri jātransportē (36 stundu laikā pēc novākšanas) uz pārstrādes uzņēmumu, lai nesamazinātos cukura saturs un lai izvairītos no sēnīšu iedarbības, kas cukurbietes padara neizmantojamas. Šā iemesla dēļ apgādes rajoni parasti atrodas 80–100 kilometru rādiusā no pārstrādes uzņēmumiem, un ražas novākšanas un pārstrādes laikposms ir ļoti īss. Villasoras cukurfabrikas vistuvākais piegādes avots Itālijas kontinentālajā daļā ir vairāk nekā 250 km attālumā (no tiem 180 km – pa jūru). |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ Itālijas iestādes uzsvēra, ka cukura ražošanas nozarē, kurā izmanto cukurbietes, lauksaimniecības komponents ir cieši saistīts ar rūpniecības komponentu un tie ir savstarpēji atkarīgi. Cukurbiešu pārstrādes uzņēmuma darbība ir atkarīga no atbilstoša apgādes rajona, un Villasoras cukurfabrika pārstrādā cukurā tikai tās cukurbietes, kas audzētas “apgādes rajonā”, kurš atrodas Sardīnijas salā. Itālijas iestādes apgalvo, ka Vidusjūras baseinā audzētās cukurbietes to fizioloģisko īpašību dēļ ir jānovāc īsā laikposmā, kad cukura saturs ir visaugstākais, un tās ir ātri jātransportē (36 stundu laikā pēc novākšanas) uz pārstrādes uzņēmumu, lai nesamazinātos cukura saturs un lai izvairītos no sēnīšu iedarbības, kas cukurbietes padara neizmantojamas. Šā iemesla dēļ apgādes rajoni parasti atrodas 80–100 kilometru rādiusā no pārstrādes uzņēmumiem, un ražas novākšanas un pārstrādes laikposms ir ļoti īss. Villasoras cukurfabrikas vistuvākais piegādes avots Itālijas kontinentālajā daļā ir vairāk nekā 250 km attālumā (no tiem 180 km – pa jūru).

| (18) | Itālijas iestādes atgādināja, ka cukura ražošanu Kopienas līmenī regulē cukura tirgu kopīga organizācija (regula par cukura TKO) (13), kas tik tiešām paredz, ka cukurfabrikām ir jānoslēdz līgumi ar sava apgādes rajona cukurbiešu audzētājiem, lai saņemtu cukura ražošanas kvotas “A+B”, kuras tām piešķir valsts, un varētu izmantot TKO garantētās cenas un ieņēmumus. Attiecībā uz cukuru, kas saražots, pārsniedzot “A+B” kvotas, nevar izmantot iekšējos atbalsta pasākumus, ne arī to brīvi pārdot kopējā tirgū. No tā izriet, ka cukurfabrika un lauksaimniecības uzņēmumi, kas to parasti apgādā, audzēšanas platības savos audzēšanas līgumos paredz tā, lai produkcijas apjoms nepārsniegtu “A+B” kvotas, kuras cukurfabrikai piešķīrusi valsts. Šādos apstākļos cukurfabrikai ir sarežģīti nodrošināt piegādes no cita, nevis sava cukurbiešu ražošanas apgabala, jo pārstrādājamais produkts ārpus audzēšanas līgumiem ir pieejams ierobežotā daudzumā, ir jānoslēdz līgumi šajā nolūkā starp cukura pārstrādes sabiedrībām, un, visbeidzot, – attiecībā uz Vidusjūras baseinu – alternatīvajiem cukurbiešu audzēšanas apgabaliem ir jāatrodas pietiekami tuvu, lai nodrošinātu, ka piegādātais produkts kvalitātes ziņā ir pārstrādei izmantojams. |
| --- | --- |

(18)

Itālijas iestādes atgādināja, ka cukura ražošanu Kopienas līmenī regulē cukura tirgu kopīga organizācija (regula par cukura TKO) (13), kas tik tiešām paredz, ka cukurfabrikām ir jānoslēdz līgumi ar sava apgādes rajona cukurbiešu audzētājiem, lai saņemtu cukura ražošanas kvotas “A+B”, kuras tām piešķir valsts, un varētu izmantot TKO garantētās cenas un ieņēmumus. Attiecībā uz cukuru, kas saražots, pārsniedzot “A+B” kvotas, nevar izmantot iekšējos atbalsta pasākumus, ne arī to brīvi pārdot kopējā tirgū. No tā izriet, ka cukurfabrika un lauksaimniecības uzņēmumi, kas to parasti apgādā, audzēšanas platības savos audzēšanas līgumos paredz tā, lai produkcijas apjoms nepārsniegtu “A+B” kvotas, kuras cukurfabrikai piešķīrusi valsts. Šādos apstākļos cukurfabrikai ir sarežģīti nodrošināt piegādes no cita, nevis sava cukurbiešu ražošanas apgabala, jo pārstrādājamais produkts ārpus audzēšanas līgumiem ir pieejams ierobežotā daudzumā, ir jānoslēdz līgumi šajā nolūkā starp cukura pārstrādes sabiedrībām, un, visbeidzot, – attiecībā uz Vidusjūras baseinu – alternatīvajiem cukurbiešu audzēšanas apgabaliem ir jāatrodas pietiekami tuvu, lai nodrošinātu, ka piegādātais produkts kvalitātes ziņā ir pārstrādei izmantojams.

| (19) | Itālijas iestādes arī vēlējās apsvērt gadījumu, ja Villasoras uzņēmums būtu atradis pārstrādājamo izejvielu citur – tomēr attālums līdz ražošanas apgabaliem, kas atrodas Itālijas kontinentālajā daļā, ir tik liels, ka padara cukurbiešu transportēšanu neekonomisku, un arī izejviela, sasniedzot galamērķi, nebūtu vairs izmantojama. |
| --- | --- |

(19)

Itālijas iestādes arī vēlējās apsvērt gadījumu, ja Villasoras uzņēmums būtu atradis pārstrādājamo izejvielu citur – tomēr attālums līdz ražošanas apgabaliem, kas atrodas Itālijas kontinentālajā daļā, ir tik liels, ka padara cukurbiešu transportēšanu neekonomisku, un arī izejviela, sasniedzot galamērķi, nebūtu vairs izmantojama.

| (20) | Itālijas iestādes iesniedza Komisijai termiņu un izmaksu modeli cukurbiešu transportēšanai no “alternatīva” rajona Itālijas kontinentālajā daļā. Cukurbiešu transportēšanas laiks līdz Sardīnijai varētu būt apmēram 2,5 dienas, ieskaitot iekraušanu. Ņemot vērā to, ka cukurbiešu pārstrāde obligāti jāveic trīsdesmit sešu stundu laikā pēc to novākšana (1,5 dienās), cukurbietes tiktu nogādātas galamērķī tādā stāvoklī, ka tās vairs nebūtu izmantojamas. Saskaņā ar kompetento iestāžu aplēsēm šā darījuma izmaksas par abiem laikposmiem būtu apmēram EUR 10 188 000. |
| --- | --- |

(20)

Itālijas iestādes iesniedza Komisijai termiņu un izmaksu modeli cukurbiešu transportēšanai no “alternatīva” rajona Itālijas kontinentālajā daļā. Cukurbiešu transportēšanas laiks līdz Sardīnijai varētu būt apmēram 2,5 dienas, ieskaitot iekraušanu. Ņemot vērā to, ka cukurbiešu pārstrāde obligāti jāveic trīsdesmit sešu stundu laikā pēc to novākšana (1,5 dienās), cukurbietes tiktu nogādātas galamērķī tādā stāvoklī, ka tās vairs nebūtu izmantojamas. Saskaņā ar kompetento iestāžu aplēsēm šā darījuma izmaksas par abiem laikposmiem būtu apmēram EUR 10 188 000.

| (21) | Attiecībā uz sausuma un Sardīnijā īstenotās ūdens pārvaldības īpatnībām (kas saistītas ar šo sausumu) Itālijas iestādes norādīja, ka 1995. gadā bija pasludināts ārkārtas stāvoklis ūdensapgādes jomā un iecelts īpašais komisārs (Commissario Governativo per l'Emergenza Idrica), kuram bija īpašas pilnvaras ūdens resursu pārvaldības, kā arī prioritāru infrastruktūras darbu veikšanas jomā. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz sausuma un Sardīnijā īstenotās ūdens pārvaldības īpatnībām (kas saistītas ar šo sausumu) Itālijas iestādes norādīja, ka 1995. gadā bija pasludināts ārkārtas stāvoklis ūdensapgādes jomā un iecelts īpašais komisārs (Commissario Governativo per l'Emergenza Idrica), kuram bija īpašas pilnvaras ūdens resursu pārvaldības, kā arī prioritāru infrastruktūras darbu veikšanas jomā.

| (22) | Itālijas iestādes arī norādīja, ka Sardīnijas reģionālajā attīstības plānā laikposmā no 2000.–2006. gadam bija paredzēti īpaši pasākumi attiecībā uz cukurbiešu audzēšanu. Šo pasākumu vidū var minēt lauksaimniecības zemju apūdeņošanu, apūdeņošanas aprīkojuma un iekārtu iegādi lauksaimniecības uzņēmumos, modernāka aprīkojuma, mēslošanas tehnikas un augu aizsardzības mašīnu un iekārtu ieviešanu. |
| --- | --- |

(22)

Itālijas iestādes arī norādīja, ka Sardīnijas reģionālajā attīstības plānā laikposmā no 2000.–2006. gadam bija paredzēti īpaši pasākumi attiecībā uz cukurbiešu audzēšanu. Šo pasākumu vidū var minēt lauksaimniecības zemju apūdeņošanu, apūdeņošanas aprīkojuma un iekārtu iegādi lauksaimniecības uzņēmumos, modernāka aprīkojuma, mēslošanas tehnikas un augu aizsardzības mašīnu un iekārtu ieviešanu.

III.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLU APRAKSTS

| (23) | Komisija uzsāka EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, jo tā šaubījās par pasākuma saderību ar Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kurā par saderīgu ar kopējo tirgu tiek uzskatīts atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, kuru nodarījušas dabas katastrofas vai citi ārkārtēji notikumi. Tā kā tas attiecas uz izņēmumiem no vispārējā principa par valsts atbalsta nesaderību ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu, Komisija ierobežojoši interpretē jēdzienu “dabas katastrofa”, kas minēts 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Līdz šim Komisija ir pieņēmusi, ka dabas katastrofas var būt zemestrīces, lavīnas, zemes nogruvumi un plūdi. |
| --- | --- |

(23)

Komisija uzsāka EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, jo tā šaubījās par pasākuma saderību ar Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kurā par saderīgu ar kopējo tirgu tiek uzskatīts atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, kuru nodarījušas dabas katastrofas vai citi ārkārtēji notikumi. Tā kā tas attiecas uz izņēmumiem no vispārējā principa par valsts atbalsta nesaderību ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu, Komisija ierobežojoši interpretē jēdzienu “dabas katastrofa”, kas minēts 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Līdz šim Komisija ir pieņēmusi, ka dabas katastrofas var būt zemestrīces, lavīnas, zemes nogruvumi un plūdi.

| (24) | Komisija vienmēr ir uzskatījusi, ka tādas meteoroloģiskās parādības kā salu, krusu, ledu, lietu vai sausumu nevar uzskatīt par dabas katastrofām 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tomēr, ņemot vērā kaitējumu, ko šīs parādības var nodarīt lauksaimnieciskajai ražošanai vai lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem, Komisija pieņēma, ka tās var pielīdzināt dabas katastrofām, tiklīdz kaitējumu apmēri ir sasnieguši noteiktu slieksni (kas ir noteikts 20 % no normāla ražošanas apjoma mazāk labvēlīgos apgabalos un 30 % apjomā pārējos apgabalos). Pamatnostādņu (14) 11.3. punktā ir norādīts, ka atbalstu, kas paredzēts, lai atlīdzinātu zaudējumus, ko izraisījuši nelabvēlīgi laika apstākļi, var izmaksāt tikai lauksaimniekiem vai ražotāju apvienībām, kurās lauksaimnieki ir dalībnieki. Komisija uzskata, ka 11.3. punktā minētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ievērojot konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(24)

Komisija vienmēr ir uzskatījusi, ka tādas meteoroloģiskās parādības kā salu, krusu, ledu, lietu vai sausumu nevar uzskatīt par dabas katastrofām 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tomēr, ņemot vērā kaitējumu, ko šīs parādības var nodarīt lauksaimnieciskajai ražošanai vai lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem, Komisija pieņēma, ka tās var pielīdzināt dabas katastrofām, tiklīdz kaitējumu apmēri ir sasnieguši noteiktu slieksni (kas ir noteikts 20 % no normāla ražošanas apjoma mazāk labvēlīgos apgabalos un 30 % apjomā pārējos apgabalos). Pamatnostādņu (14) 11.3. punktā ir norādīts, ka atbalstu, kas paredzēts, lai atlīdzinātu zaudējumus, ko izraisījuši nelabvēlīgi laika apstākļi, var izmaksāt tikai lauksaimniekiem vai ražotāju apvienībām, kurās lauksaimnieki ir dalībnieki. Komisija uzskata, ka 11.3. punktā minētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ievērojot konkrētus nosacījumus.

| (25) | Komisija vienmēr ir uzskatījusi, ka pamatnostādņu 11.3. punkta noteikumi nav piemērojami attiecībā uz agrorūpnieciskās pārstrādes uzņēmumiem, jo, pēc Komisijas domām, tiem piemīt elastība, kas nepieciešama savu apgāžu regulēšanai. Tas, protams, var ietvert izejvielu papildu izmaksas un/vai rentabilitātes samazināšanos, bet nevarētu būt par pamatu lauksaimnieciskajai ražošanai piemērojamo noteikumu tiešai attiecināšanai uz pārstrādes uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(25)

Komisija vienmēr ir uzskatījusi, ka pamatnostādņu 11.3. punkta noteikumi nav piemērojami attiecībā uz agrorūpnieciskās pārstrādes uzņēmumiem, jo, pēc Komisijas domām, tiem piemīt elastība, kas nepieciešama savu apgāžu regulēšanai. Tas, protams, var ietvert izejvielu papildu izmaksas un/vai rentabilitātes samazināšanos, bet nevarētu būt par pamatu lauksaimnieciskajai ražošanai piemērojamo noteikumu tiešai attiecināšanai uz pārstrādes uzņēmumiem.

| (26) | Tā kā Itālijas iestādes nepiedāvāja citu juridisko pamatu, lai pārbaudītu un, iespējams, apstiprinātu atbalstu, Komisija šajā procedūras posmā nevarēja izslēgt, ka paredzētais atbalsts ir darbības atbalsts, proti, atbalsts, kura mērķis ir atbrīvot uzņēmumu no izmaksām, kuras parasti tam vajadzētu segt pašam saistībā ar tā ikdienas pārvaldību vai parasto darbību. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā Itālijas iestādes nepiedāvāja citu juridisko pamatu, lai pārbaudītu un, iespējams, apstiprinātu atbalstu, Komisija šajā procedūras posmā nevarēja izslēgt, ka paredzētais atbalsts ir darbības atbalsts, proti, atbalsts, kura mērķis ir atbrīvot uzņēmumu no izmaksām, kuras parasti tam vajadzētu segt pašam saistībā ar tā ikdienas pārvaldību vai parasto darbību.

| (27) | Turklāt Itālijas iestāžu nosūtītie dati un tie, kas ir Komisijas rīcībā, šķiet, parāda, ka sabiedrība Sadam ISZ un sabiedrības, kurām tā tieši vai netieši pieder, jo īpaši SAM
   (15) un FINBIETICOLA Spa
   (16), būs spējīgas pārciest šā uzņēmuma rentabilitātes samazināšanos. |
| --- | --- |

(27)

Turklāt Itālijas iestāžu nosūtītie dati un tie, kas ir Komisijas rīcībā, šķiet, parāda, ka sabiedrība Sadam ISZ un sabiedrības, kurām tā tieši vai netieši pieder, jo īpaši SAM
   (15) un FINBIETICOLA Spa
   (16), būs spējīgas pārciest šā uzņēmuma rentabilitātes samazināšanos.

| (28) | Visbeidzot jāpiebilst, ka arī tad, ja pamatnostādņu 11.3. punktā minēto kompensācijas principu varētu atzīt par piemērojamu attiecībā uz sabiedrību Sadam ISZ (kas šajā procedūras posmā nav tāds gadījums), Itālijas iestāžu izvēlētā atsauces laikposma dēļ atbalsta aprēķins nebūtu bijis pareizs. |
| --- | --- |

(28)

Visbeidzot jāpiebilst, ka arī tad, ja pamatnostādņu 11.3. punktā minēto kompensācijas principu varētu atzīt par piemērojamu attiecībā uz sabiedrību Sadam ISZ (kas šajā procedūras posmā nav tāds gadījums), Itālijas iestāžu izvēlētā atsauces laikposma dēļ atbalsta aprēķins nebūtu bijis pareizs.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (29) | Procedūras uzsākšanas laikā Komisija saņēma apsvērumus no Sadam ISZ
   (17), Sardīnijas reģiona priekšsēdētāja (18) un no Brumar Srl
   (19). |
| --- | --- |

(29)

Procedūras uzsākšanas laikā Komisija saņēma apsvērumus no Sadam ISZ
   (17), Sardīnijas reģiona priekšsēdētāja (18) un no Brumar Srl
   (19).

| (30) | Savos apsvērumos sabiedrība Sadam ISZ ir izanalizējusi apsvērumus, kuri minēti vēstules par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu 12. līdz 36. punktā un kuru rezultātā Itālijas iestādes plānoja piešķirt atbalstu – sausuma ārkārtējo raksturu, neiespējamību nodrošināt piegādes no citiem ražošanas rajoniem cukura tirgus organizācijas īpašās struktūras dēļ un transportēšanas neiespējamību, kas saistīta ar cukurfabrikas atrašanos uz salas, kā arī cukura rūpniecības nozares nozīmi salas ekonomikā. Tā arī iesniedza informāciju saistībā ar izmaiņām sabiedrības īpašumtiesībās, proti, pašlaik sabiedrība pieder vienīgi Eridania Sadam grupai. Pēc sabiedrības Sviluppo Italia SpA darbības pārtraukšanas 2003. gada decembrī Eridania Sadam grupas īpašumā 2004. gada oktobrī ir pārgājusi arī Finbieticola daļa. Sabiedrība Sadam ISZ iesniedza tā līguma kopiju, kuru, lai nodrošinātu cukurbiešu ražošanas nepārtrauktību Sardīnijā, noslēgušas dažādas privātās un valsts iestādes. Šajā ziņā Sardīnijas reģions ir uzņēmies saistības veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai veicinātu ieguldījumus cukurbiešu nozarē, jo īpaši attiecībā uz ūdens resursu pārvaldību, un lai pēc iespējas drīzāk no Komisijas saņemtu atļauju par attiecīgo paziņoto atbalstu 3,5 miljonu euro apmērā sausuma radīto zaudējumu kompensēšanai. |
| --- | --- |

(30)

Savos apsvērumos sabiedrība Sadam ISZ ir izanalizējusi apsvērumus, kuri minēti vēstules par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu 12. līdz 36. punktā un kuru rezultātā Itālijas iestādes plānoja piešķirt atbalstu – sausuma ārkārtējo raksturu, neiespējamību nodrošināt piegādes no citiem ražošanas rajoniem cukura tirgus organizācijas īpašās struktūras dēļ un transportēšanas neiespējamību, kas saistīta ar cukurfabrikas atrašanos uz salas, kā arī cukura rūpniecības nozares nozīmi salas ekonomikā. Tā arī iesniedza informāciju saistībā ar izmaiņām sabiedrības īpašumtiesībās, proti, pašlaik sabiedrība pieder vienīgi Eridania Sadam grupai. Pēc sabiedrības Sviluppo Italia SpA darbības pārtraukšanas 2003. gada decembrī Eridania Sadam grupas īpašumā 2004. gada oktobrī ir pārgājusi arī Finbieticola daļa. Sabiedrība Sadam ISZ iesniedza tā līguma kopiju, kuru, lai nodrošinātu cukurbiešu ražošanas nepārtrauktību Sardīnijā, noslēgušas dažādas privātās un valsts iestādes. Šajā ziņā Sardīnijas reģions ir uzņēmies saistības veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai veicinātu ieguldījumus cukurbiešu nozarē, jo īpaši attiecībā uz ūdens resursu pārvaldību, un lai pēc iespējas drīzāk no Komisijas saņemtu atļauju par attiecīgo paziņoto atbalstu 3,5 miljonu euro apmērā sausuma radīto zaudējumu kompensēšanai.

| (31) | Sabiedrība Sadam ISZ uzskata, ka tās ražošana nekādi neietekmē Eiropas tirgus attīstību ne tikai tāpēc, ka tās tirgus daļa ir tikai 0,2 %, bet arī tāpēc, ka 98 % tās saražotās produkcijas ir paredzēti Sardīnijas tirgum, aptverot gandrīz 50 % no tā vajadzībām, tajā pašā laikā Eridania Sadam grupa saražo 35 % Itālijas cukura, kas atbilst 1,7 % Eiropas cukura kopapjoma, un tā tirgus daļa valsts tirgū ir 23 %, kas atbilst 2,15 % Eiropas tirgū. |
| --- | --- |

(31)

Sabiedrība Sadam ISZ uzskata, ka tās ražošana nekādi neietekmē Eiropas tirgus attīstību ne tikai tāpēc, ka tās tirgus daļa ir tikai 0,2 %, bet arī tāpēc, ka 98 % tās saražotās produkcijas ir paredzēti Sardīnijas tirgum, aptverot gandrīz 50 % no tā vajadzībām, tajā pašā laikā Eridania Sadam grupa saražo 35 % Itālijas cukura, kas atbilst 1,7 % Eiropas cukura kopapjoma, un tā tirgus daļa valsts tirgū ir 23 %, kas atbilst 2,15 % Eiropas tirgū.

| (32) | Sardīnijas reģiona pašvaldības priekšsēdētājs uzsver, ka 2001. un 2002. gada situācija ir izņēmuma gadījums, kurš nekādā veidā nevar “radīt precedentu, kas piemērojams nākotnē attiecībā uz citām situācijām”. Reģiona priekšsēdētājs uzsver vienīgās Sardīnijas cukurfabrikas slēgšanas negatīvo ietekmi uz salas ekonomiku, ņemot vērā cukurbiešu nozares nozīmi Sardīnijā, attiecīgo lauksaimniecības uzņēmumu skaitu (1 300, kas nodarbina aptuveni 5 000 darba ņēmēju), cukurfabrikas pastāvīgo darbinieku skaitu (83) un sezonas darbinieku skaitu (apmēram 200), kā arī nodarbinātību, ko rada šī darbība (par cukurbiešu audzēšanu un novākšanu atbildīgās trešās personas, pārvadātāji, uzņēmumi, kas nodrošina iekārtu ekspluatāciju), un ņemot vērā lauksaimniecības produktu racionālu pārvaldību kopumā, jo cukurbietes ir svarīga kultūra, kas nodrošina augu seku. Reģiona pašvaldības priekšsēdētājs atgādina, cik lielu nozīmi reģiona administrācija ir piešķīrusi cukurbiešu nozarei, kā arī savu apņemšanos attiecībā uz nozares saglabāšanu. |
| --- | --- |

(32)

Sardīnijas reģiona pašvaldības priekšsēdētājs uzsver, ka 2001. un 2002. gada situācija ir izņēmuma gadījums, kurš nekādā veidā nevar “radīt precedentu, kas piemērojams nākotnē attiecībā uz citām situācijām”. Reģiona priekšsēdētājs uzsver vienīgās Sardīnijas cukurfabrikas slēgšanas negatīvo ietekmi uz salas ekonomiku, ņemot vērā cukurbiešu nozares nozīmi Sardīnijā, attiecīgo lauksaimniecības uzņēmumu skaitu (1 300, kas nodarbina aptuveni 5 000 darba ņēmēju), cukurfabrikas pastāvīgo darbinieku skaitu (83) un sezonas darbinieku skaitu (apmēram 200), kā arī nodarbinātību, ko rada šī darbība (par cukurbiešu audzēšanu un novākšanu atbildīgās trešās personas, pārvadātāji, uzņēmumi, kas nodrošina iekārtu ekspluatāciju), un ņemot vērā lauksaimniecības produktu racionālu pārvaldību kopumā, jo cukurbietes ir svarīga kultūra, kas nodrošina augu seku. Reģiona pašvaldības priekšsēdētājs atgādina, cik lielu nozīmi reģiona administrācija ir piešķīrusi cukurbiešu nozarei, kā arī savu apņemšanos attiecībā uz nozares saglabāšanu.

| (33) | Sabiedrība Brumar Srl apgalvo, ka Sadam cukurfabrika nav cietusi zaudējumus, jo tai bija iespēja iepirkt cukuru Francijā, Vācijā, Slovēnijā un Horvātijā, sākot no 2003. gada 1. oktobra, visas Itālijas cukurfabrikas par 50 EUR/t paaugstināja baltā cukura cenu, piecām cukurfabrikām, kas darbojas Itālijā, gūstot neto peļņu EUR 80 miljonu apmērā. Brumar Srl apgalvo, ka sabiedrība Sadam esot bijusi galvenā šīs peļņas saņēmēja, ņemot vērā, ka tā saražo Itālijas produkcijas lielāko daļu. Noslēgumā sabiedrība Brumar Srl norāda, ka atbalsts būtu jāpiešķir cukurbiešu audzētājiem par zaudējumiem, kas radušies ražas trūkuma dēļ saistībā ar sausumu, kā arī strādniekiem, kuri netika pieņemti darbā pārstrādes uzņēmumos. |
| --- | --- |

(33)

Sabiedrība Brumar Srl apgalvo, ka Sadam cukurfabrika nav cietusi zaudējumus, jo tai bija iespēja iepirkt cukuru Francijā, Vācijā, Slovēnijā un Horvātijā, sākot no 2003. gada 1. oktobra, visas Itālijas cukurfabrikas par 50 EUR/t paaugstināja baltā cukura cenu, piecām cukurfabrikām, kas darbojas Itālijā, gūstot neto peļņu EUR 80 miljonu apmērā. Brumar Srl apgalvo, ka sabiedrība Sadam esot bijusi galvenā šīs peļņas saņēmēja, ņemot vērā, ka tā saražo Itālijas produkcijas lielāko daļu. Noslēgumā sabiedrība Brumar Srl norāda, ka atbalsts būtu jāpiešķir cukurbiešu audzētājiem par zaudējumiem, kas radušies ražas trūkuma dēļ saistībā ar sausumu, kā arī strādniekiem, kuri netika pieņemti darbā pārstrādes uzņēmumos.

V.   ITĀLIJAS APSVĒRUMI

| (34) | Itālijas iestādes nosūtīja savus apsvērumus procedūras uzsākšanas laikā ar 2004. gada 13. oktobra un 2005. gada 7. aprīļa vēstulēm, un tās iesniedza savus apsvērumus 2005. gada 17. maija vēstulē, atbildot uz sabiedrības Brumar Srl vēstuli. |
| --- | --- |

(34)

Itālijas iestādes nosūtīja savus apsvērumus procedūras uzsākšanas laikā ar 2004. gada 13. oktobra un 2005. gada 7. aprīļa vēstulēm, un tās iesniedza savus apsvērumus 2005. gada 17. maija vēstulē, atbildot uz sabiedrības Brumar Srl vēstuli.

| (35) | Attiecībā uz sabiedrības Brumar Srl apsvērumiem Itālijas iestādes tās pilnībā apstrīd, uzskatot šos apsvērumus par neatbilstošiem šim gadījumam, ņemot vērā, ka Villasoras cukurfabrika nekad nav importējusi cukuru no valstīm, kuras norādījusi sabiedrība Brumar Srl, baltā cukura cenas pieaugums attiecās uz visu Itālijā saražoto cukura produkciju un ir saistīts ar 2003. gadu, vēlāku laikposmu nekā tas, par kuru būtu jāpiešķir atbalsts, un visbeidzot tās apstrīd aprēķinus, kas attiecas uz iespējamo peļņu, ko 2003. gadā guva Itālijas cukurfabrikas kopumā un jo īpaši Eridania Sadam grupa. Eridania Sadam grupa, kurai pieder Sadam ISZ, 2003. gadā saražoja 34 % Itālijas cukura. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz sabiedrības Brumar Srl apsvērumiem Itālijas iestādes tās pilnībā apstrīd, uzskatot šos apsvērumus par neatbilstošiem šim gadījumam, ņemot vērā, ka Villasoras cukurfabrika nekad nav importējusi cukuru no valstīm, kuras norādījusi sabiedrība Brumar Srl, baltā cukura cenas pieaugums attiecās uz visu Itālijā saražoto cukura produkciju un ir saistīts ar 2003. gadu, vēlāku laikposmu nekā tas, par kuru būtu jāpiešķir atbalsts, un visbeidzot tās apstrīd aprēķinus, kas attiecas uz iespējamo peļņu, ko 2003. gadā guva Itālijas cukurfabrikas kopumā un jo īpaši Eridania Sadam grupa. Eridania Sadam grupa, kurai pieder Sadam ISZ, 2003. gadā saražoja 34 % Itālijas cukura.

| (36) | Itālijas iestādes savā 2004. gada 13. oktobra vēstulē atzīst, ka Komisija sniedza izsmeļošus skaidrojumus attiecībā uz visiem lietas materiāliem un datiem, kas iesniegti pirms oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, jo īpaši attiecībā uz juridisko pamatu, ierosinātā pasākuma kompensējošo raksturu, atbalsta aprēķina kārtību, attiecībā uz juridisko pamatu, kas ir būtisks pasākuma atļaušanai, cukurbiešu nozares lauksaimniecības un rūpniecības komponenta savstarpēji atkarīgo saikni, neiespējamību nodrošināt piegādes Sardīnijā veiktajai pārstrādei no citiem ražošanas apgabaliem un minētās nozares nozīmi salas ekonomikā. |
| --- | --- |

(36)

Itālijas iestādes savā 2004. gada 13. oktobra vēstulē atzīst, ka Komisija sniedza izsmeļošus skaidrojumus attiecībā uz visiem lietas materiāliem un datiem, kas iesniegti pirms oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, jo īpaši attiecībā uz juridisko pamatu, ierosinātā pasākuma kompensējošo raksturu, atbalsta aprēķina kārtību, attiecībā uz juridisko pamatu, kas ir būtisks pasākuma atļaušanai, cukurbiešu nozares lauksaimniecības un rūpniecības komponenta savstarpēji atkarīgo saikni, neiespējamību nodrošināt piegādes Sardīnijā veiktajai pārstrādei no citiem ražošanas apgabaliem un minētās nozares nozīmi salas ekonomikā.

| (37) | Itālijas iestādes uzskata, ka atbalsta pasākums neietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību, jo tam ir tikai reģionāla mēroga iedarbība – 98 % Villasoras cukurfabrikas produkcijas tiek patērēti vietējā tirgū, un tādējādi šī produkcija nerada konkurenci citiem uzņēmumiem, kuri darbojas Itālijas kontinentālās daļas tirgū vai Kopienas vai starptautiskajā tirgū. Itālijas iestādes uzskata, ka Komisijai saskaņā ar savu dokumentu “Paziņojuma projekts. Jaunās pamatnostādnes tāda valsts atbalsta novērtēšanai, kam ir ierobežota ietekme uz Kopienas iekšējo tirdzniecību” būtu jāpievērš lielāka uzmanība attiecīgā pasākuma ekonomiskajām sekām, īpaši ņemot vērā tā nelielo ietekmi uz tirdzniecību. Itālijas iestādes norāda, ka Komisijai, apgalvojot (20), ka “Itālija ieņem būtisku pozīciju cukura ražošanas jomā”, būtu vismaz jāpiemin, ka Itālija ir tikai ceturtā Eiropas cukura ražotāja un šajā saistībā Eridania Sadam grupas tirgus daļa Eiropas tirgū nedaudz pārsniedza 1,5 %, tajā pašā laikā sabiedrība Sadam ISZ saražoja produkciju, kas atbilst 0,06 % (2002. gada dati). |
| --- | --- |

(37)

Itālijas iestādes uzskata, ka atbalsta pasākums neietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību, jo tam ir tikai reģionāla mēroga iedarbība – 98 % Villasoras cukurfabrikas produkcijas tiek patērēti vietējā tirgū, un tādējādi šī produkcija nerada konkurenci citiem uzņēmumiem, kuri darbojas Itālijas kontinentālās daļas tirgū vai Kopienas vai starptautiskajā tirgū. Itālijas iestādes uzskata, ka Komisijai saskaņā ar savu dokumentu “Paziņojuma projekts. Jaunās pamatnostādnes tāda valsts atbalsta novērtēšanai, kam ir ierobežota ietekme uz Kopienas iekšējo tirdzniecību” būtu jāpievērš lielāka uzmanība attiecīgā pasākuma ekonomiskajām sekām, īpaši ņemot vērā tā nelielo ietekmi uz tirdzniecību. Itālijas iestādes norāda, ka Komisijai, apgalvojot (20), ka “Itālija ieņem būtisku pozīciju cukura ražošanas jomā”, būtu vismaz jāpiemin, ka Itālija ir tikai ceturtā Eiropas cukura ražotāja un šajā saistībā Eridania Sadam grupas tirgus daļa Eiropas tirgū nedaudz pārsniedza 1,5 %, tajā pašā laikā sabiedrība Sadam ISZ saražoja produkciju, kas atbilst 0,06 % (2002. gada dati).

| (38) | Attiecībā uz pasākuma juridisko pamatu Itālijas iestādes norāda virkni Komisijas iepriekšējo lēmumu, kuros tā atļāva atbalstu lauksaimniecības un agrorūpniecības nozarē, pamatojoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu un ņemot vērā pamatnostādņu 11.3. punktā minētos piemērošanas kritērijus, (un jo īpaši valsts atbalsta lietas N 83/2000, N 185/2000, N 657/02 un N 729/02), uzsverot, ka šajā gadījumā minēto kritēriju piemērošanas nosacījumi ir ievēroti. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz pasākuma juridisko pamatu Itālijas iestādes norāda virkni Komisijas iepriekšējo lēmumu, kuros tā atļāva atbalstu lauksaimniecības un agrorūpniecības nozarē, pamatojoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu un ņemot vērā pamatnostādņu 11.3. punktā minētos piemērošanas kritērijus, (un jo īpaši valsts atbalsta lietas N 83/2000, N 185/2000, N 657/02 un N 729/02), uzsverot, ka šajā gadījumā minēto kritēriju piemērošanas nosacījumi ir ievēroti.

| (39) | Itālijas iestādes arī vērš Komisijas uzmanību uz pamatnostādņu 3.4. punktu, kurā noteikts, ka tas, ka atbalsta pasākums visos aspektos neatbilst kādam no pieņēmumiem, kas paredzēti pašās pamatnostādnēs, neatbrīvo Komisiju no katra atsevišķa gadījuma izvērtēšanas, ņemot vērā Līguma 87., 88. un 89. pantā izklāstītos principus, Kopienas kopējo lauksaimniecības politiku un lauku attīstības politiku. Līdz ar to Itālijas iestādes uzskata šādi: ja Komisija atzina, ka 87. panta 2. punkta b) apakšpunkts ierosinātajam pasākumam nebija piemērojams, to vajadzēja atļaut, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(39)

Itālijas iestādes arī vērš Komisijas uzmanību uz pamatnostādņu 3.4. punktu, kurā noteikts, ka tas, ka atbalsta pasākums visos aspektos neatbilst kādam no pieņēmumiem, kas paredzēti pašās pamatnostādnēs, neatbrīvo Komisiju no katra atsevišķa gadījuma izvērtēšanas, ņemot vērā Līguma 87., 88. un 89. pantā izklāstītos principus, Kopienas kopējo lauksaimniecības politiku un lauku attīstības politiku. Līdz ar to Itālijas iestādes uzskata šādi: ja Komisija atzina, ka 87. panta 2. punkta b) apakšpunkts ierosinātajam pasākumam nebija piemērojams, to vajadzēja atļaut, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (40) | Itālijas iestādes apgalvo, ka ierosinātais pasākums ļautu cukurfabrikai daļēji kompensēt būtiskos zaudējumus, kas radušies cukura ražošanas pārtraukšanas dēļ sakarā ar pārstrādājamās izejvielas trūkumu 2001. un 2002. gada lielā sausuma periodā. Viena normāla cukurbiešu raža Sardīnijā ļautu pārstrādes uzņēmumam sasniegt ekonomisko līdzsvaru. Turklāt ierosinātais atbalsts, ko Itālijas iestādes atkārtoti kvalificē kā neparedzētu un ārkārtēju, ļautu pabeigt pārstrukturēšanas projektu, kurš tika uzsākts 1999. gadā, veicot lielus ieguldījumus rūpniecībā (21) un lauksaimniecībā (sk. Komisijas apstiprinātās Sardīnijas Operatīvās reģionālās programmas pasākumu Nr. 4.9.), dodot labumu visa reģiona ekonomiskajai attīstībai. |
| --- | --- |

(40)

Itālijas iestādes apgalvo, ka ierosinātais pasākums ļautu cukurfabrikai daļēji kompensēt būtiskos zaudējumus, kas radušies cukura ražošanas pārtraukšanas dēļ sakarā ar pārstrādājamās izejvielas trūkumu 2001. un 2002. gada lielā sausuma periodā. Viena normāla cukurbiešu raža Sardīnijā ļautu pārstrādes uzņēmumam sasniegt ekonomisko līdzsvaru. Turklāt ierosinātais atbalsts, ko Itālijas iestādes atkārtoti kvalificē kā neparedzētu un ārkārtēju, ļautu pabeigt pārstrukturēšanas projektu, kurš tika uzsākts 1999. gadā, veicot lielus ieguldījumus rūpniecībā (21) un lauksaimniecībā (sk. Komisijas apstiprinātās Sardīnijas Operatīvās reģionālās programmas pasākumu Nr. 4.9.), dodot labumu visa reģiona ekonomiskajai attīstībai.

| (41) | Itālijas iestādes uzskata atsauci uz Sadam Eridania grupas iekšējām attiecībām par neatbilstošu konkrētā gadījuma novērtēšanai. Sadam Eridania grupa un FINBIETICOLA Spa, ņemot vērā 2003. gada lielos pasīvus, 2003. gada decembrī veica uzņēmuma rekapitalizāciju, pārskaitot EUR 5 039 393 un tādējādi izpildot savas saistības attiecībā pret pārvaldīto sabiedrību, lai segtu parastos uzņēmējdarbības riskus, kas radušies sabiedrībai Sadam ISZ 2003. gadā (parasta pārvaldības/ražošanas gada apstākļos). Pēc šīs rekapitalizācijas Sviluppo Italia, valsts akcionārs, izstājās no uzņēmuma tāpēc, ka tas nepiedalījās rekapitalizācijā. Itālijas iestādes neuzskata, ka pārvaldītājai sabiedrībai saistībā ar rūpīgu grupas uzņēmējdarbības plānošanu varētu uzlikt par pienākumu, izmantojot grupas iekšējās finanšu plūsmas, kompensēt zaudējumus, ko radījis ārkārtējs un neparedzams notikums. Itālijas iestādes apgalvo, ka pārvaldītāju akcionāru atbildība ir jāierobežo līdz prasībām, kuras saistītas ar uzņēmuma darbību parastos apstākļos. |
| --- | --- |

(41)

Itālijas iestādes uzskata atsauci uz Sadam Eridania grupas iekšējām attiecībām par neatbilstošu konkrētā gadījuma novērtēšanai. Sadam Eridania grupa un FINBIETICOLA Spa, ņemot vērā 2003. gada lielos pasīvus, 2003. gada decembrī veica uzņēmuma rekapitalizāciju, pārskaitot EUR 5 039 393 un tādējādi izpildot savas saistības attiecībā pret pārvaldīto sabiedrību, lai segtu parastos uzņēmējdarbības riskus, kas radušies sabiedrībai Sadam ISZ 2003. gadā (parasta pārvaldības/ražošanas gada apstākļos). Pēc šīs rekapitalizācijas Sviluppo Italia, valsts akcionārs, izstājās no uzņēmuma tāpēc, ka tas nepiedalījās rekapitalizācijā. Itālijas iestādes neuzskata, ka pārvaldītājai sabiedrībai saistībā ar rūpīgu grupas uzņēmējdarbības plānošanu varētu uzlikt par pienākumu, izmantojot grupas iekšējās finanšu plūsmas, kompensēt zaudējumus, ko radījis ārkārtējs un neparedzams notikums. Itālijas iestādes apgalvo, ka pārvaldītāju akcionāru atbildība ir jāierobežo līdz prasībām, kuras saistītas ar uzņēmuma darbību parastos apstākļos.

| (42) | Visbeidzot attiecībā uz atsauces laikposmu, kas noteikts kompensācijas aprēķināšanai, Itālijas iestādes uzskata, ka tās ir ievērojušas principus, kas minēti pamatnostādņu 11.3.2. punktā. Turklāt uzņēmuma faktiski ciesto zaudējumu (EUR 6 858 448) un ierosinātā atbalsta (EUR 3,5 miljoni) starpības summa izslēdz pārmērīgu kompensāciju. Itālijas iestādes piebilst, ka Komisija jau ir pieņēmusi tādas zaudējumu aprēķina metodes, kas atšķiras no tām, kuras norādītas pamatnostādnēs, ja pieņemtā metode nerada zaudējumu pārmērīgas kompensācijas risku (22). |
| --- | --- |

(42)

Visbeidzot attiecībā uz atsauces laikposmu, kas noteikts kompensācijas aprēķināšanai, Itālijas iestādes uzskata, ka tās ir ievērojušas principus, kas minēti pamatnostādņu 11.3.2. punktā. Turklāt uzņēmuma faktiski ciesto zaudējumu (EUR 6 858 448) un ierosinātā atbalsta (EUR 3,5 miljoni) starpības summa izslēdz pārmērīgu kompensāciju. Itālijas iestādes piebilst, ka Komisija jau ir pieņēmusi tādas zaudējumu aprēķina metodes, kas atšķiras no tām, kuras norādītas pamatnostādnēs, ja pieņemtā metode nerada zaudējumu pārmērīgas kompensācijas risku (22).

| (43) | Itālijas iestādes pēc Komisijas pieprasījuma savās pēdējās vēstulēs 2008. gadā iesniedza papildu precizējumus. Konkrētāk, Itālijas iestādes iesniedza tādus datus (izteiktus tonnās) attiecībā uz cukura produkcijas apjomu, kas sniegti turpmākajā tabulā:









  Gads | Villasoras cukurfabrikas produkcija | Sadam grupas produkcija. | Sadam grupas A + B kvotas | Iztrūkums/pārpalikums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999./2000. | 34 310,13 | 334 851,41 | 308 119,70 | 26 731,71 |
| 2000./2001. | 26 608,50 | 290 403,52 | 298 910,30 | –8 506,78 |
| 2001./2002. | 20 004,60 | 242 879,84 | 305 996,50 | –63 116,66 |
| 2002./2003. | 11 007,06 | 283 729,55 | 290 072,50 | –6 342,95 |
| 2003./2004. | 9 143,18 | 284 895,25 | 533 961,70 | – 249 066,45 |
| 2004./2005. | 9 520,30 | 341 327,21 | 540 996,50 | – 199 669,29 |
| 2005./2006. | 8 193,55 | 623 281,50 | 484 356,20 | 138 925,30 |

(43)

Itālijas iestādes pēc Komisijas pieprasījuma savās pēdējās vēstulēs 2008. gadā iesniedza papildu precizējumus. Konkrētāk, Itālijas iestādes iesniedza tādus datus (izteiktus tonnās) attiecībā uz cukura produkcijas apjomu, kas sniegti turpmākajā tabulā:

Gads

Villasoras cukurfabrikas produkcija

Sadam grupas produkcija.

Sadam grupas A + B kvotas

Iztrūkums/pārpalikums

1999./2000.

34 310,13

334 851,41

308 119,70

26 731,71

2000./2001.

26 608,50

290 403,52

298 910,30

–8 506,78

2001./2002.

20 004,60

242 879,84

305 996,50

–63 116,66

2002./2003.

11 007,06

283 729,55

290 072,50

–6 342,95

2003./2004.

9 143,18

284 895,25

533 961,70

– 249 066,45

2004./2005.

9 520,30

341 327,21

540 996,50

– 199 669,29

2005./2006.

8 193,55

623 281,50

484 356,20

138 925,30

| (44) | Itālijas iestādes arī norādīja, ka Villasoras cukurfabrika bija pilnībā pārtraukusi savu darbību saistībā ar nozares pārstrukturēšanas procesu cukura TKO reformas dēļ. Šajā aspektā 2007. gada 30. aprīlīEridania Sadam iesniedza Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijā “Villasoras cukurfabrikas pārstrukturēšanas projektu”. |
| --- | --- |

(44)

Itālijas iestādes arī norādīja, ka Villasoras cukurfabrika bija pilnībā pārtraukusi savu darbību saistībā ar nozares pārstrukturēšanas procesu cukura TKO reformas dēļ. Šajā aspektā 2007. gada 30. aprīlīEridania Sadam iesniedza Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijā “Villasoras cukurfabrikas pārstrukturēšanas projektu”.

| (45) | Itālijas iestādes apgalvo, ka atbalstu, par kuru tika paziņots, varēs izmantot nozares un tā uzņēmuma pārstrukturēšanas procesā, kurš turpina darboties, lai saglabātu darba vietas un noieta tirgu Sardīnijas lauksaimniecības enerģētikas nozarei. |
| --- | --- |

(45)

Itālijas iestādes apgalvo, ka atbalstu, par kuru tika paziņots, varēs izmantot nozares un tā uzņēmuma pārstrukturēšanas procesā, kurš turpina darboties, lai saglabātu darba vietas un noieta tirgu Sardīnijas lauksaimniecības enerģētikas nozarei.

VI.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (46) | Attiecīgais pasākums ir atbalsts, kas piešķirams cukurfabrikai. Saskaņā ar 36. pantu Padomes 2006. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (23) un saskaņā ar pirms tās pieņemtās Regulas (EK) Nr. 1260/2001 45. pantu produktiem, uz kuriem attiecas šī regula, piemēro EK līguma 87., 88. un 89. pantu. Līdz ar to uz atbalsta pasākuma nozari attiecas Kopienas noteikumi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(46)

Attiecīgais pasākums ir atbalsts, kas piešķirams cukurfabrikai. Saskaņā ar 36. pantu Padomes 2006. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (23) un saskaņā ar pirms tās pieņemtās Regulas (EK) Nr. 1260/2001 45. pantu produktiem, uz kuriem attiecas šī regula, piemēro EK līguma 87., 88. un 89. pantu. Līdz ar to uz atbalsta pasākuma nozari attiecas Kopienas noteikumi par valsts atbalstu.

| (47) | Saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (48) | Attiecīgais pasākums atbilst atbalsta definīcijai, kas norādīta Līguma 87. panta 1. punktā, ņemot vērā, ka atbalsts sniedz ekonomisku priekšrocību (neatmaksājamas finansiālas palīdzības veidā) vienam konkrētam uzņēmumam (Villasoras sabiedrībai Sadam ISZ), un tas tiek finansēts no valsts (reģionālajiem) līdzekļiem, kā arī minētais atbalsts var ietekmēt tirdzniecību. Turklāt no uzņēmuma Sadam datiem, ko tas iesniedza pēc procedūras uzsākšanas, izriet, ka tas darbojas ne tikai Itālijas tirgū, bet arī Kopienas iekšējā tirgū (skatīt iepriekš 31. punktu). Jebkurā gadījumā pat tad, ja cukura produkcija, kas tiek saražota Villasoras cukurfabrikā, ir paredzēta gandrīz vienīgi Sardīnijas tirgum, atbalsts var nostādīt mazāk izdevīgā stāvoklī šajā tirgū iespējamu konkurentu no citas dalībvalsts. |
| --- | --- |

(48)

Attiecīgais pasākums atbilst atbalsta definīcijai, kas norādīta Līguma 87. panta 1. punktā, ņemot vērā, ka atbalsts sniedz ekonomisku priekšrocību (neatmaksājamas finansiālas palīdzības veidā) vienam konkrētam uzņēmumam (Villasoras sabiedrībai Sadam ISZ), un tas tiek finansēts no valsts (reģionālajiem) līdzekļiem, kā arī minētais atbalsts var ietekmēt tirdzniecību. Turklāt no uzņēmuma Sadam datiem, ko tas iesniedza pēc procedūras uzsākšanas, izriet, ka tas darbojas ne tikai Itālijas tirgū, bet arī Kopienas iekšējā tirgū (skatīt iepriekš 31. punktu). Jebkurā gadījumā pat tad, ja cukura produkcija, kas tiek saražota Villasoras cukurfabrikā, ir paredzēta gandrīz vienīgi Sardīnijas tirgum, atbalsts var nostādīt mazāk izdevīgā stāvoklī šajā tirgū iespējamu konkurentu no citas dalībvalsts.

| (49) | Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru kāda uzņēmuma konkurētspējas nostiprināšana, pamatojoties uz valsts atbalstu, parasti liecina par konkurences izkropļojumu attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem, kuri šādu atbalstu nesaņem (24). Judikatūrā ir norādīts, ka atbalsta salīdzinoši nelielā nozīme vai atbalsta saņēmēja uzņēmuma salīdzinoši mērenais lielums a priori neizslēdz iespēju, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm ir ietekmēta (25). |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru kāda uzņēmuma konkurētspējas nostiprināšana, pamatojoties uz valsts atbalstu, parasti liecina par konkurences izkropļojumu attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem, kuri šādu atbalstu nesaņem (24). Judikatūrā ir norādīts, ka atbalsta salīdzinoši nelielā nozīme vai atbalsta saņēmēja uzņēmuma salīdzinoši mērenais lielums a priori neizslēdz iespēju, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm ir ietekmēta (25).

| (50) | Pasākums ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja tas rada šķēršļus importam no citām dalībvalstīm vai veicina eksportu uz citām dalībvalstīm. Noteicošais faktors ir tas, vai konkrētā pasākuma ietekmē Kopienas iekšējā tirdzniecība attīstās vai varētu attīstīties citādi. |
| --- | --- |

(50)

Pasākums ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja tas rada šķēršļus importam no citām dalībvalstīm vai veicina eksportu uz citām dalībvalstīm. Noteicošais faktors ir tas, vai konkrētā pasākuma ietekmē Kopienas iekšējā tirdzniecība attīstās vai varētu attīstīties citādi.

| (51) | Ar produktu, uz kuru attiecas atbalsta shēma, tiek veikta tirdzniecība starp dalībvalstīm (26), un tādējādi tas ir pakļauts konkurencei. |
| --- | --- |

(51)

Ar produktu, uz kuru attiecas atbalsta shēma, tiek veikta tirdzniecība starp dalībvalstīm (26), un tādējādi tas ir pakļauts konkurencei.

| (52) | Turklāt cukura tirgu kopīgas organizācijas pastāvēšana, kā tas norādīts 46. punktā, liecina par cukura tirdzniecības apjomu Kopienā, kā arī vēlmi nodrošināt netraucētus konkurences apstākļus kopējā tirgū. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt cukura tirgu kopīgas organizācijas pastāvēšana, kā tas norādīts 46. punktā, liecina par cukura tirdzniecības apjomu Kopienā, kā arī vēlmi nodrošināt netraucētus konkurences apstākļus kopējā tirgū.

| (53) | Komisijas paziņojums par “Jaunajām pamatnostādnēm tāda valsts atbalsta novērtēšanai, kam ir ierobežota ietekme uz Kopienas iekšējo tirdzniecību”, uz kuru atsaucās Itālijas iestādes (skatīt 37. apsvērumu), nav pieņemts un nevar atspēkot iepriekš minētos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(53)

Komisijas paziņojums par “Jaunajām pamatnostādnēm tāda valsts atbalsta novērtēšanai, kam ir ierobežota ietekme uz Kopienas iekšējo tirdzniecību”, uz kuru atsaucās Itālijas iestādes (skatīt 37. apsvērumu), nav pieņemts un nevar atspēkot iepriekš minētos apgalvojumus.

| (54) | Tādējādi kritēriji attiecībā uz tirdzniecības ietekmi un konkurences izkropļošanu ir pilnībā izpildīti. |
| --- | --- |

(54)

Tādējādi kritēriji attiecībā uz tirdzniecības ietekmi un konkurences izkropļošanu ir pilnībā izpildīti.

| (55) | Tāpēc šis pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(55)

Tāpēc šis pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (56) | EK līguma 87. panta 1. punktā paredzētais aizliegums nav absolūts. Lai ierosināto pasākumu varētu uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, uz to jāattiecas kādai no Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētajām atkāpēm. |
| --- | --- |

(56)

EK līguma 87. panta 1. punktā paredzētais aizliegums nav absolūts. Lai ierosināto pasākumu varētu uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, uz to jāattiecas kādai no Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētajām atkāpēm.

| (57) | Itālijas iestāžu minētie EK līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumi, kas nosaka, ka ar kopējo tirgu ir saderīgs atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai citi ārkārtēji notikumi, nav piemērojami. |
| --- | --- |

(57)

Itālijas iestāžu minētie EK līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumi, kas nosaka, ka ar kopējo tirgu ir saderīgs atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai citi ārkārtēji notikumi, nav piemērojami.

| (58) | Tā kā Līgums nesniedz terminu “ārkārtējs notikums” un “dabas katastrofas” definīciju, ir jāpārbauda, vai sausumu, kas skāra Sardīniju, var uzskatīt par dabas katastrofu Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Komisija 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos jēdzienus “ārkārtēji notikumi” un “dabas katastrofas” pastāvīgi interpretē šaurā nozīmē. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā Līgums nesniedz terminu “ārkārtējs notikums” un “dabas katastrofas” definīciju, ir jāpārbauda, vai sausumu, kas skāra Sardīniju, var uzskatīt par dabas katastrofu Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Komisija 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos jēdzienus “ārkārtēji notikumi” un “dabas katastrofas” pastāvīgi interpretē šaurā nozīmē.

| (59) | Šādas šauras interpretācijas nepieciešamību pastāvīgi ir apstiprinājusi Tiesa (27). |
| --- | --- |

(59)

Šādas šauras interpretācijas nepieciešamību pastāvīgi ir apstiprinājusi Tiesa (27).

| (60) | Līdz šim Komisija par dabas katastrofām uzskatīja zemestrīces, lavīnas, zemes nogruvumus un plūdus. Pie ārkārtējiem notikumiem ir pieskaitāmi kari, iekšējas nekārtības vai streiki un ar dažām atrunām, kā arī atkarībā no to apmēriem, – lielas kodolkatastrofas vai avārijas rūpniecībā un ugunsgrēki, kas rada plašus postījumus. |
| --- | --- |

(60)

Līdz šim Komisija par dabas katastrofām uzskatīja zemestrīces, lavīnas, zemes nogruvumus un plūdus. Pie ārkārtējiem notikumiem ir pieskaitāmi kari, iekšējas nekārtības vai streiki un ar dažām atrunām, kā arī atkarībā no to apmēriem, – lielas kodolkatastrofas vai avārijas rūpniecībā un ugunsgrēki, kas rada plašus postījumus.

| (61) | Tā kā ir sarežģīti paredzēt šādus gadījumus, Komisija turpinās izvērtēt priekšlikumus piešķirt atbalstu saskaņā ar 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, analizējot katru gadījumu atsevišķi un pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi šajā jomā. Šāda analīze ir īpaši nepieciešama saistībā ar atbalstu, kas skar tik sensitīvu nozari, kāda ir cukura nozare, kur ikviens intervences pasākums varētu būt pretrunā pasākumiem, ko paredzējusi tirgu kopīgā organizācija. |
| --- | --- |

(61)

Tā kā ir sarežģīti paredzēt šādus gadījumus, Komisija turpinās izvērtēt priekšlikumus piešķirt atbalstu saskaņā ar 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, analizējot katru gadījumu atsevišķi un pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi šajā jomā. Šāda analīze ir īpaši nepieciešama saistībā ar atbalstu, kas skar tik sensitīvu nozari, kāda ir cukura nozare, kur ikviens intervences pasākums varētu būt pretrunā pasākumiem, ko paredzējusi tirgu kopīgā organizācija.

| (62) | Komisijas pastāvīgā prakse ir uzskatīt, ka nelabvēlīgus laika apstākļus, piemēram, salu, krusu, ledu, lietu vai sausumu nevar atzīt par dabas katastrofām Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē (skatīt 2000.–2006. gada pamatnostādņu 11.3.1. punktu). |
| --- | --- |

(62)

Komisijas pastāvīgā prakse ir uzskatīt, ka nelabvēlīgus laika apstākļus, piemēram, salu, krusu, ledu, lietu vai sausumu nevar atzīt par dabas katastrofām Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē (skatīt 2000.–2006. gada pamatnostādņu 11.3.1. punktu).

| (63) | Līdz šim sausums pat tad, ja tas ir liels, nekad nav bijis atzīts par dabas katastrofu Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(63)

Līdz šim sausums pat tad, ja tas ir liels, nekad nav bijis atzīts par dabas katastrofu Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (64) | Parasti ārkārtējam notikumam vismaz pēc savas dabas un ietekmes uz attiecīgajiem ražotājiem ir jābūt nepārprotami atšķirīgam no ierastās situācijas un apstākļiem, kādos tirgus darbojas. |
| --- | --- |

(64)

Parasti ārkārtējam notikumam vismaz pēc savas dabas un ietekmes uz attiecīgajiem ražotājiem ir jābūt nepārprotami atšķirīgam no ierastās situācijas un apstākļiem, kādos tirgus darbojas.

| (65) | Itālijas iesniegtie dati ļauj secināt, ka sausums drīzāk ir hronisks, nevis ārkārtējs – kopš 1999. gada rudens (izņemot 2001. gada novembri) bija ilgs sausuma periods. 2001. un 2002. gadā nokrišņu līmenis bija zemāks par vidējo, bet ne ārkārtēji zems. Laikposmā no 1990.–2000. gadam bija trīs gadi, kad sausums tiešām bija lielāks (1994.–1995. gads, 1998.–1999. gads, 1999.–2000. gads). Kopš 1970. gada nokrišņiem ir vispārēja tendence samazināties (28). |
| --- | --- |

(65)

Itālijas iesniegtie dati ļauj secināt, ka sausums drīzāk ir hronisks, nevis ārkārtējs – kopš 1999. gada rudens (izņemot 2001. gada novembri) bija ilgs sausuma periods. 2001. un 2002. gadā nokrišņu līmenis bija zemāks par vidējo, bet ne ārkārtēji zems. Laikposmā no 1990.–2000. gadam bija trīs gadi, kad sausums tiešām bija lielāks (1994.–1995. gads, 1998.–1999. gads, 1999.–2000. gads). Kopš 1970. gada nokrišņiem ir vispārēja tendence samazināties (28).

| (66) | Cits aspekts, kas ļauj uzskatīt sausumu par hronisku, ir tas, ka ārkārtas situācija ūdens jomā Sardīnijā tika pasludināta 1995. gadā (29), un tā tika izbeigta 2004. gada 31. decembrī (30). |
| --- | --- |

(66)

Cits aspekts, kas ļauj uzskatīt sausumu par hronisku, ir tas, ka ārkārtas situācija ūdens jomā Sardīnijā tika pasludināta 1995. gadā (29), un tā tika izbeigta 2004. gada 31. decembrī (30).

| (67) | Tas, ka cukurbiešu audzētājiem laikposmā no 1990. līdz 2002. gadam četras reizes tika piešķirts atbalsts, lai kompensētu zaudējumus, kas radušies sausuma dēļ, arī norāda uz to, ka sausums nebija ārkārtējs. |
| --- | --- |

(67)

Tas, ka cukurbiešu audzētājiem laikposmā no 1990. līdz 2002. gadam četras reizes tika piešķirts atbalsts, lai kompensētu zaudējumus, kas radušies sausuma dēļ, arī norāda uz to, ka sausums nebija ārkārtējs.

| (68) | Turklāt, ja ņem vērā ražošanas apjomu pēc 2001.–2002. gada laikposma (sk. tabulu 43. punktā), tas liecina, ka šajā laikposmā Villasoras cukurfabrikas produkcijas daudzums būtiski samazinājās, lai gan sausums šajā laikposmā netika novērots. |
| --- | --- |

(68)

Turklāt, ja ņem vērā ražošanas apjomu pēc 2001.–2002. gada laikposma (sk. tabulu 43. punktā), tas liecina, ka šajā laikposmā Villasoras cukurfabrikas produkcijas daudzums būtiski samazinājās, lai gan sausums šajā laikposmā netika novērots.

| (69) | Līdz ar to Itālijas iestāžu ierosināto atbalstu saskaņā ar šo juridisko pamatu nevar atļaut. |
| --- | --- |

(69)

Līdz ar to Itālijas iestāžu ierosināto atbalstu saskaņā ar šo juridisko pamatu nevar atļaut.

| (70) | Ir jāpārbauda, vai ierosināto pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē. Precīzāk ir jāpārbauda c) apakšpunkta to noteikumu atbilstība, ar kuriem saskaņā par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(70)

Ir jāpārbauda, vai ierosināto pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē. Precīzāk ir jāpārbauda c) apakšpunkta to noteikumu atbilstība, ar kuriem saskaņā par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (71) | Izmantojot iepriekš minēto atkāpi attiecībā uz lauksaimniecības nozari, Komisija, pirmkārt, pārbauda, vai ir piemērojama Komisijas 2003. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 1/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (31). Ja šī regula nav piemērojama, Komisija pamatojas uz pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(71)

Izmantojot iepriekš minēto atkāpi attiecībā uz lauksaimniecības nozari, Komisija, pirmkārt, pārbauda, vai ir piemērojama Komisijas 2003. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 1/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (31). Ja šī regula nav piemērojama, Komisija pamatojas uz pamatnostādnēm.

| (72) | Šajā gadījumā Regula (EK) Nr. 1/2004 nav piemērojama, jo atbalsts ir paredzēts pārstrādes uzņēmumam saistībā ar zaudējumiem, ko radījuši nelabvēlīgi laika apstākļi, un tas ir gadījums, kas nav paredzēts minētajā regulā. Tātad Komisijai ir jāvērtē pasākums, pamatojoties uz pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(72)

Šajā gadījumā Regula (EK) Nr. 1/2004 nav piemērojama, jo atbalsts ir paredzēts pārstrādes uzņēmumam saistībā ar zaudējumiem, ko radījuši nelabvēlīgi laika apstākļi, un tas ir gadījums, kas nav paredzēts minētajā regulā. Tātad Komisijai ir jāvērtē pasākums, pamatojoties uz pamatnostādnēm.

| (73) | Pamatnostādņu 11.2. punktā ir reglamentēts valsts atbalsts, kas paredzēts, lai kompensētu zaudējumus, kuri rodas dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu dēļ. Šis punkts turpmāk netiks apskatīts, jo uz to attiecas Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošana, kas jau ir izskatīta iepriekš. |
| --- | --- |

(73)

Pamatnostādņu 11.2. punktā ir reglamentēts valsts atbalsts, kas paredzēts, lai kompensētu zaudējumus, kuri rodas dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu dēļ. Šis punkts turpmāk netiks apskatīts, jo uz to attiecas Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošana, kas jau ir izskatīta iepriekš.

| (74) | Pamatnostādņu 11.3. punktā ir reglamentēts valsts atbalsts, kas paredzēts, lai kompensētu lauksaimniekiem zaudējumus, kuri rodas nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ, piemēram, sala, lietus, ledus vai sausuma dēļ, tādu notikumu dēļ, kurus nevar uzskatīt par dabas katastrofām Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(74)

Pamatnostādņu 11.3. punktā ir reglamentēts valsts atbalsts, kas paredzēts, lai kompensētu lauksaimniekiem zaudējumus, kuri rodas nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ, piemēram, sala, lietus, ledus vai sausuma dēļ, tādu notikumu dēļ, kurus nevar uzskatīt par dabas katastrofām Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (75) | Ja šādi notikumi rada tādus zaudējumus lauksaimnieciskajai ražošanai vai lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem, kas pārsniedz 20 % no normālas ražošanas apjoma mazāk labvēlīgos apgabalos un 30 % pārējos apgabalos, Komisija tos pielīdzina dabas katastrofām un atļauj piešķirt atbalstu lauksaimniekiem, lai kompensētu šos zaudējumus saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(75)

Ja šādi notikumi rada tādus zaudējumus lauksaimnieciskajai ražošanai vai lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem, kas pārsniedz 20 % no normālas ražošanas apjoma mazāk labvēlīgos apgabalos un 30 % pārējos apgabalos, Komisija tos pielīdzina dabas katastrofām un atļauj piešķirt atbalstu lauksaimniekiem, lai kompensētu šos zaudējumus saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (76) | Kopumā sausumu tiešām var pielīdzināt dabas katastrofai, kā tas tika izdarīts Lēmumā N 331/02 (32) to zaudējumu sliekšņa dēļ, kuri tika nodarīti lauksaimniekiem vai ražotāju organizācijām. Tomēr Komisija, kā tas norādīts vēstulē par procedūras uzsākšanu, vienmēr ir uzskatījusi, ka pamatnostādņu 11.3. punkta noteikumi nav piemērojami agrorūpnieciskās pārstrādes uzņēmumiem, jo, pēc tās domām, tiem piemīt elastība savas apgādes regulēšanā. Tas, protams, var ietvert izejvielu papildu izmaksas un/vai rentabilitātes samazināšanos, bet nevarētu būt par pamatu lauksaimnieciskajai ražošanai piemērojamo noteikumu tiešai attiecināšanai uz pārstrādes uzņēmumiem. Turklāt šī pieeja, kas ietverta pamatnostādņu 11.3.8. punktā, ir apstiprināta nesenajā Pirmās instances tiesas spriedumā (33). |
| --- | --- |

(76)

Kopumā sausumu tiešām var pielīdzināt dabas katastrofai, kā tas tika izdarīts Lēmumā N 331/02 (32) to zaudējumu sliekšņa dēļ, kuri tika nodarīti lauksaimniekiem vai ražotāju organizācijām. Tomēr Komisija, kā tas norādīts vēstulē par procedūras uzsākšanu, vienmēr ir uzskatījusi, ka pamatnostādņu 11.3. punkta noteikumi nav piemērojami agrorūpnieciskās pārstrādes uzņēmumiem, jo, pēc tās domām, tiem piemīt elastība savas apgādes regulēšanā. Tas, protams, var ietvert izejvielu papildu izmaksas un/vai rentabilitātes samazināšanos, bet nevarētu būt par pamatu lauksaimnieciskajai ražošanai piemērojamo noteikumu tiešai attiecināšanai uz pārstrādes uzņēmumiem. Turklāt šī pieeja, kas ietverta pamatnostādņu 11.3.8. punktā, ir apstiprināta nesenajā Pirmās instances tiesas spriedumā (33).

| (77) | No tā izriet, ka lauksaimniecības pamatnostādņu 11.3. punkts izslēdz iespēju, ka ar kopējo tirgu būtu saderīgs tāds atbalsts, kas paredzēts, lai kompensētu agrorūpnieciskās pārstrādes uzņēmumiem zaudējumus, kuri rodas nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

(77)

No tā izriet, ka lauksaimniecības pamatnostādņu 11.3. punkts izslēdz iespēju, ka ar kopējo tirgu būtu saderīgs tāds atbalsts, kas paredzēts, lai kompensētu agrorūpnieciskās pārstrādes uzņēmumiem zaudējumus, kuri rodas nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ.

| (78) | Itālijas iestādes savu argumentāciju daļēji pamatoja ar to, ka attiecīgajai cukurfabrikai nepiemīt elastība, lai regulētu savu apgādi, un līdz ar to, ņemot vērā ciešo saikni, kas pastāv starp cukurbiešu ražošanu un cukurfabriku, atbalsts cukurfabrikai bija jāpiešķir. Šajā saistībā Itālijas iestādes kā precedentus bija norādījušas vairākus Komisijas lēmumus: pirmo minēto lēmumu kopumu nevar uzskatīt par salīdzināmu, jo šie lēmumi attiecas uz notikumiem, kas kvalificēti kā dabas katastrofas (atbalsts N 729/02 (34) attiecas uz kompensācijām plūdu dēļ Francijas dienvidaustrumos) vai kā ārkārtēji notikumi (atbalsts N 83/2000 (35), kas attiecas uz piesārņojumu ar dioksīniem Beļģijā, lieta N 185/2000 (36), kurā tiek kompensēti zaudējumi, kas radušies aļģu ziedēšanas dēļ Adrijas jūrā Itālijā, un lieta N 657/02 (37), kas attiecas uz Beļģijas mežsaimniecības nozari, kura cieta zaudējumus pārmērīgas mizgraužu un sēņu savairošanās dēļ). Kā norādīts iepriekš, sausumu nevar uzskatīt par dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu, tāpēc gadījumus, uz kuriem attiecas minētie lēmumi, nevar uzskatīt par šim gadījumam līdzīgiem. |
| --- | --- |

(78)

Itālijas iestādes savu argumentāciju daļēji pamatoja ar to, ka attiecīgajai cukurfabrikai nepiemīt elastība, lai regulētu savu apgādi, un līdz ar to, ņemot vērā ciešo saikni, kas pastāv starp cukurbiešu ražošanu un cukurfabriku, atbalsts cukurfabrikai bija jāpiešķir. Šajā saistībā Itālijas iestādes kā precedentus bija norādījušas vairākus Komisijas lēmumus: pirmo minēto lēmumu kopumu nevar uzskatīt par salīdzināmu, jo šie lēmumi attiecas uz notikumiem, kas kvalificēti kā dabas katastrofas (atbalsts N 729/02 (34) attiecas uz kompensācijām plūdu dēļ Francijas dienvidaustrumos) vai kā ārkārtēji notikumi (atbalsts N 83/2000 (35), kas attiecas uz piesārņojumu ar dioksīniem Beļģijā, lieta N 185/2000 (36), kurā tiek kompensēti zaudējumi, kas radušies aļģu ziedēšanas dēļ Adrijas jūrā Itālijā, un lieta N 657/02 (37), kas attiecas uz Beļģijas mežsaimniecības nozari, kura cieta zaudējumus pārmērīgas mizgraužu un sēņu savairošanās dēļ). Kā norādīts iepriekš, sausumu nevar uzskatīt par dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu, tāpēc gadījumus, uz kuriem attiecas minētie lēmumi, nevar uzskatīt par šim gadījumam līdzīgiem.

| (79) | Itālijas iestādes bija minējušas arī lēmumus N 745/2000 – C 4/01 (38) un N 331/02 (39). Šajos abos gadījumos Komisija secināja, ka sausumu var pielīdzināt dabas katastrofai tā radīto zaudējumu sliekšņa dēļ. Šajos divos gadījumos atbalsts tika piešķirts primārajiem ražotājiem un “consorzi di bonifica” [zemes ielabošanas apvienības]. Attiecībā uz minētajiem “consorzi di bonifica” Komisija secināja, ka tiem lauksaimniecības pamatnostādnes nepiemēro tāpēc, ka ūdens ir produkts, kas nav iekļauts Līguma I pielikumā. |
| --- | --- |

(79)

Itālijas iestādes bija minējušas arī lēmumus N 745/2000 – C 4/01 (38) un N 331/02 (39). Šajos abos gadījumos Komisija secināja, ka sausumu var pielīdzināt dabas katastrofai tā radīto zaudējumu sliekšņa dēļ. Šajos divos gadījumos atbalsts tika piešķirts primārajiem ražotājiem un “consorzi di bonifica” [zemes ielabošanas apvienības]. Attiecībā uz minētajiem “consorzi di bonifica” Komisija secināja, ka tiem lauksaimniecības pamatnostādnes nepiemēro tāpēc, ka ūdens ir produkts, kas nav iekļauts Līguma I pielikumā.

| (80) | Tomēr šos “consorzi di bonifica” nevar pielīdzināt parastiem uzņēmumiem, kā tas ir attiecīgās cukurfabrikas gadījumā. “Consorzi di bonifica” ir autonomi valsts uzņēmumi, kas apsaimnieko izžuvušas zemes apgabalus. Viņi saņem maksājumus no lauksaimniekiem apmaiņā par apūdeņošanai piegādāto ūdeni. Šo atšķirību starp “consorzi di bonifica” un lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem apstiprināja arī tas, ka iepriekš minētajā lietā N 745/2000 – C 4/01 Komisija nolēma sākt procedūru par to atbalsta daļu, kas attiecās uz lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem un kooperatīviem, norādot, ka atbalstu šiem pārstrādes uzņēmumiem, piemērojot lauksaimniecības pamatnostādnes, nevar apstiprināt. Tā kā paziņojums par atbalstu turpmākajā gaitā tika atsaukts, nekādu galīgo lēmumu attiecībā uz šo lietu nepieņēma. |
| --- | --- |

(80)

Tomēr šos “consorzi di bonifica” nevar pielīdzināt parastiem uzņēmumiem, kā tas ir attiecīgās cukurfabrikas gadījumā. “Consorzi di bonifica” ir autonomi valsts uzņēmumi, kas apsaimnieko izžuvušas zemes apgabalus. Viņi saņem maksājumus no lauksaimniekiem apmaiņā par apūdeņošanai piegādāto ūdeni. Šo atšķirību starp “consorzi di bonifica” un lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem apstiprināja arī tas, ka iepriekš minētajā lietā N 745/2000 – C 4/01 Komisija nolēma sākt procedūru par to atbalsta daļu, kas attiecās uz lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem un kooperatīviem, norādot, ka atbalstu šiem pārstrādes uzņēmumiem, piemērojot lauksaimniecības pamatnostādnes, nevar apstiprināt. Tā kā paziņojums par atbalstu turpmākajā gaitā tika atsaukts, nekādu galīgo lēmumu attiecībā uz šo lietu nepieņēma.

| (81) | Attiecībā uz grūtībām cukurfabrikai nodrošināt apgādi citur Itālijas iestādes izvirzīja argumentus, lai pierādītu grūtības, kas raksturīgas ikvienai cukurfabrikai, saistībā ar piegādes nodrošināšanu no cita, nevis sava cukurbiešu ražošanas rajona sakarā ar tādu līgumu sistēmu, kuri piesaista cukurbiešu audzētājus cukurfabrikām, sakarā ar attiecīgās cukurfabrikas atrašanos uz salas un cukurbiešu īso uzglabāšanas laiku. Tomēr šī neiespējamība nodrošināt piegādes no citiem avotiem izriet no Regulas (EK) Nr. 1260/2001, ar kuru ievieš līgumu sistēmu, starp cukurbiešu audzētājiem un cukurfabrikām. Pašas Itālijas iestādes norādīja, ka parastos apstākļos nav iespējams nodrošināt piegādes no citiem cukurbiešu ražošanas rajoniem, kas paredzēti citiem uzņēmumiem, nesamazinot šo uzņēmumu galīgās cukura produkcijas apjomu un tādējādi traucējot tiem sasniegt savas kvotas. Tādēļ tās norādīja, ka parasti reti izmanto iespēju nodrošināt piegādes cukurfabrikai no citiem, nevis ierastajiem ražošanas rajoniem. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz grūtībām cukurfabrikai nodrošināt apgādi citur Itālijas iestādes izvirzīja argumentus, lai pierādītu grūtības, kas raksturīgas ikvienai cukurfabrikai, saistībā ar piegādes nodrošināšanu no cita, nevis sava cukurbiešu ražošanas rajona sakarā ar tādu līgumu sistēmu, kuri piesaista cukurbiešu audzētājus cukurfabrikām, sakarā ar attiecīgās cukurfabrikas atrašanos uz salas un cukurbiešu īso uzglabāšanas laiku. Tomēr šī neiespējamība nodrošināt piegādes no citiem avotiem izriet no Regulas (EK) Nr. 1260/2001, ar kuru ievieš līgumu sistēmu, starp cukurbiešu audzētājiem un cukurfabrikām. Pašas Itālijas iestādes norādīja, ka parastos apstākļos nav iespējams nodrošināt piegādes no citiem cukurbiešu ražošanas rajoniem, kas paredzēti citiem uzņēmumiem, nesamazinot šo uzņēmumu galīgās cukura produkcijas apjomu un tādējādi traucējot tiem sasniegt savas kvotas. Tādēļ tās norādīja, ka parasti reti izmanto iespēju nodrošināt piegādes cukurfabrikai no citiem, nevis ierastajiem ražošanas rajoniem.

| (82) | Tādējādi Itālijas iestāžu minētais arguments par to, ka uzņēmumiem nepiemīt elastība, iepriekš minētās Regulas (EK) Nr. 1260/2001 dēļ ir attiecināms uz ikvienu cukurfabriku, lai arī kāda būtu uzņēmuma atrašanās vieta. Tāpēc šāds arguments attiektos uz visiem pārstrādes uzņēmumiem, kuriem saikne ar ražotājiem ir raksturīga tā tirgus organizācijai, kurā tie darbojas. Šā argumenta pieņemšana būtu pretrunā lauksaimniecības pamatnostādņu striktai interpretācijai, kas tomēr jāsaglabā, jo tā attiecas uz izņēmumu no vispārējā noteikuma par atbalsta nesaderību. |
| --- | --- |

(82)

Tādējādi Itālijas iestāžu minētais arguments par to, ka uzņēmumiem nepiemīt elastība, iepriekš minētās Regulas (EK) Nr. 1260/2001 dēļ ir attiecināms uz ikvienu cukurfabriku, lai arī kāda būtu uzņēmuma atrašanās vieta. Tāpēc šāds arguments attiektos uz visiem pārstrādes uzņēmumiem, kuriem saikne ar ražotājiem ir raksturīga tā tirgus organizācijai, kurā tie darbojas. Šā argumenta pieņemšana būtu pretrunā lauksaimniecības pamatnostādņu striktai interpretācijai, kas tomēr jāsaglabā, jo tā attiecas uz izņēmumu no vispārējā noteikuma par atbalsta nesaderību.

| (83) | Līdz ar to Itālijas iestāžu ierosināto atbalstu saskaņā ar šo juridisko pamatu nevar atļaut. |
| --- | --- |

(83)

Līdz ar to Itālijas iestāžu ierosināto atbalstu saskaņā ar šo juridisko pamatu nevar atļaut.

| (84) | Kā atbalsta juridisko pamatu Itālijas iestādes bija norādījušas arī iepriekš minēto lauksaimniecības pamatnostādņu 3.4. punktu. Piemērojot šo punktu, Komisija visus atbalsta pasākumus, uz kuriem neattiecas lauksaimniecības pamatnostādnes, pārbauda, izskatot katru gadījumu atsevišķi, ņemot vērā Līguma 87., 88. un 89. pantā noteiktos principus, Kopienas kopējo lauksaimniecības politiku un lauku attīstības politiku. Kā norādīts iepriekšējos punktos, attiecīgie atbalsta pasākumi (tāds atbalsts pārstrādes uzņēmumiem, kura mērķis ir kompensēt zaudējumus, ko nodarījuši nelabvēlīgi laika apstākļi) ir īpaši aprakstīti pamatnostādņu 11.3. punktā, saskaņā ar kuru par tiem atbalstu piešķirt nevar, tāpēc 3.4. punkts nav piemērojams. |
| --- | --- |

(84)

Kā atbalsta juridisko pamatu Itālijas iestādes bija norādījušas arī iepriekš minēto lauksaimniecības pamatnostādņu 3.4. punktu. Piemērojot šo punktu, Komisija visus atbalsta pasākumus, uz kuriem neattiecas lauksaimniecības pamatnostādnes, pārbauda, izskatot katru gadījumu atsevišķi, ņemot vērā Līguma 87., 88. un 89. pantā noteiktos principus, Kopienas kopējo lauksaimniecības politiku un lauku attīstības politiku. Kā norādīts iepriekšējos punktos, attiecīgie atbalsta pasākumi (tāds atbalsts pārstrādes uzņēmumiem, kura mērķis ir kompensēt zaudējumus, ko nodarījuši nelabvēlīgi laika apstākļi) ir īpaši aprakstīti pamatnostādņu 11.3. punktā, saskaņā ar kuru par tiem atbalstu piešķirt nevar, tāpēc 3.4. punkts nav piemērojams.

| (85) | Pilnīgas skaidrības labad Komisija pārbauda, vai šajā gadījumā nav piemērojamas grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes. Pirmais nosacījums, lai varētu saņemt atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai, ir tāds, ka attiecīgais uzņēmums būtu jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu Pamatnostādņu attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (40) nozīmē. No Komisijas rīcībā esošās informācijas neizriet, ka laikā, kad tika paziņots par atbalstu, uzņēmums būtu nonācis grūtībās iepriekš minēto pamatnostādņu nozīmē. Vienīgā zināmā norāde uz grūtībām ir tas, ka bija nepieciešama rekapitalizācija 2003. gada lielo pasīvu dēļ. Privātie akcionāri iejaucās, lai 2003. gada decembrī veiktu uzņēmuma rekapitalizāciju, tādējādi visu valsts atbalstu novirzot pārmērīgai pārstrukturēšanai. Turklāt uzņēmums jau ir saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu, kuru Komisija apstiprināja 1999. gadā (41). Tā kā pēc pārstrukturēšanas laikposma beigām ir pagājuši mazāk nekā desmit gadi, saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2.3. punktā minēto atbalsta vienreizējas piešķiršanas principu nekādu jaunu pārstrukturēšanas atbalstu nevar piešķirt. Jebkurā gadījumā Komisija vēlas uzsvērt, ka, lai īstenotu pienākumu sadarboties ar Komisiju, attiecīgajai dalībvalstij jāiesniedz visi pierādījumi, kas pēc to būtības ļautu šai iestādei pārbaudīt, vai ir ievēroti tās atkāpes nosacījumi, ko dalībvalsts ir lūgusi izmantot (42). Šajā gadījumā Itālijas iestādes nekad nav norādījušas uz glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu piemērošanu, kā arī nav iesniegušas nevienu dokumentu, kas ļautu Komisijai izskatīt informāciju saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, kaut arī Komisija sniedza informatīvus norādījumus lēmuma par procedūras uzsākšanu 44. apsvērumā. |
| --- | --- |

(85)

Pilnīgas skaidrības labad Komisija pārbauda, vai šajā gadījumā nav piemērojamas grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes. Pirmais nosacījums, lai varētu saņemt atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai, ir tāds, ka attiecīgais uzņēmums būtu jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu Pamatnostādņu attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (40) nozīmē. No Komisijas rīcībā esošās informācijas neizriet, ka laikā, kad tika paziņots par atbalstu, uzņēmums būtu nonācis grūtībās iepriekš minēto pamatnostādņu nozīmē. Vienīgā zināmā norāde uz grūtībām ir tas, ka bija nepieciešama rekapitalizācija 2003. gada lielo pasīvu dēļ. Privātie akcionāri iejaucās, lai 2003. gada decembrī veiktu uzņēmuma rekapitalizāciju, tādējādi visu valsts atbalstu novirzot pārmērīgai pārstrukturēšanai. Turklāt uzņēmums jau ir saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu, kuru Komisija apstiprināja 1999. gadā (41). Tā kā pēc pārstrukturēšanas laikposma beigām ir pagājuši mazāk nekā desmit gadi, saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2.3. punktā minēto atbalsta vienreizējas piešķiršanas principu nekādu jaunu pārstrukturēšanas atbalstu nevar piešķirt. Jebkurā gadījumā Komisija vēlas uzsvērt, ka, lai īstenotu pienākumu sadarboties ar Komisiju, attiecīgajai dalībvalstij jāiesniedz visi pierādījumi, kas pēc to būtības ļautu šai iestādei pārbaudīt, vai ir ievēroti tās atkāpes nosacījumi, ko dalībvalsts ir lūgusi izmantot (42). Šajā gadījumā Itālijas iestādes nekad nav norādījušas uz glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu piemērošanu, kā arī nav iesniegušas nevienu dokumentu, kas ļautu Komisijai izskatīt informāciju saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, kaut arī Komisija sniedza informatīvus norādījumus lēmuma par procedūras uzsākšanu 44. apsvērumā.

| (86) | Informācija, kas bija Komisijas rīcībā procedūras uzsākšanas laikā, šķiet, parādīja, ka sabiedrība Sadam ISZ un sabiedrības, jo īpaši SAM un FINBIETICOLA Spa, kurām tā tieši vai netieši pieder, būs spējīgas pārciest šā uzņēmuma rentabilitātes samazināšanos. |
| --- | --- |

(86)

Informācija, kas bija Komisijas rīcībā procedūras uzsākšanas laikā, šķiet, parādīja, ka sabiedrība Sadam ISZ un sabiedrības, jo īpaši SAM un FINBIETICOLA Spa, kurām tā tieši vai netieši pieder, būs spējīgas pārciest šā uzņēmuma rentabilitātes samazināšanos.

| (87) | Tā kā procedūras laikā sabiedrība Sadam ISZ pilnībā pārgāja Eridania Sadam kontrolē, Komisija atzīmē, ka, ņemot vērā lielās investīcijas, kas piešķirtas saistībā ar 1990./2000. gadā uzsākto pārstrukturēšanas projektu un 2003./2004. gadā veikto rekapitalizāciju, pārvaldītāja sabiedrība varēja izpildīt savas saistības attiecībā uz pārvaldīto uzņēmumu, ļaujot tam turpināt savu darbību. Līdz ar to, kā norādīts 75. apsvērumā, nešķiet, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, tādējādi glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes nav piemērojamas. |
| --- | --- |

(87)

Tā kā procedūras laikā sabiedrība Sadam ISZ pilnībā pārgāja Eridania Sadam kontrolē, Komisija atzīmē, ka, ņemot vērā lielās investīcijas, kas piešķirtas saistībā ar 1990./2000. gadā uzsākto pārstrukturēšanas projektu un 2003./2004. gadā veikto rekapitalizāciju, pārvaldītāja sabiedrība varēja izpildīt savas saistības attiecībā uz pārvaldīto uzņēmumu, ļaujot tam turpināt savu darbību. Līdz ar to, kā norādīts 75. apsvērumā, nešķiet, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās, tādējādi glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes nav piemērojamas.

| (88) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu papildus tika arī norādīts, ka pat tad, ja pamatnostādņu 11.3. punktā minēto kompensācijas principu varētu atzīt par piemērojamu attiecībā uz sabiedrību Sadam ISZ (kas šajā procedūras posmā nav tāds gadījums), Itālijas iestāžu izvēlētā atsauces laikposma dēļ atbalsta aprēķins nebūtu bijis pareizs. Tā kā atzīts, ka pamatnostādņu 11.3. punkts nav piemērojams iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ, nav jāizskata šīs pēdējās šaubas, kas paustas lēmumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(88)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu papildus tika arī norādīts, ka pat tad, ja pamatnostādņu 11.3. punktā minēto kompensācijas principu varētu atzīt par piemērojamu attiecībā uz sabiedrību Sadam ISZ (kas šajā procedūras posmā nav tāds gadījums), Itālijas iestāžu izvēlētā atsauces laikposma dēļ atbalsta aprēķins nebūtu bijis pareizs. Tā kā atzīts, ka pamatnostādņu 11.3. punkts nav piemērojams iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ, nav jāizskata šīs pēdējās šaubas, kas paustas lēmumā par procedūras uzsākšanu.

VII.   SECINĀJUMS

| (89) | Komisija, ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uzskata, ka valsts atbalsts EUR 3,5 miljonu apmērā, ko Itālija plāno piešķirt Villasoras cukurfabrikai, kura pieder sabiedrībai Sadam ISZ, nav saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(89)

Komisija, ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uzskata, ka valsts atbalsts EUR 3,5 miljonu apmērā, ko Itālija plāno piešķirt Villasoras cukurfabrikai, kura pieder sabiedrībai Sadam ISZ, nav saderīgs ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts EUR 3,5 miljonu apmērā, ko Itālija plāno piešķirt Villasoras cukurfabrikai, kura pieder sabiedrībai Sadam ISZ, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

Tādēļ minētā atbalsta īstenošana nav atļauta.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 16. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV C 51, 1.3.2005., 9. lpp.

1

(2)  Komisija atļāva piešķirt atbalstu – atbalsts N 745/2000 un atbalsts N 331/02 – Sardīnijas lauksaimniecības produktu ražotājiem saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē 11.3. punktu (OV C 28, 1.2.2000., 2. lpp.) saistībā ar zaudējumiem, kas tiem nodarīti šā sausuma dēļ.

2

(3)  Kompetentās iestādes 2003. gada 27. novembra vēstulē iesniedza Komisijai bilanci un savu zaudējumu izmaksu aprēķinu.

3

(4)  Kompetentās iestādes samazināja nolietojuma likmi attiecībā uz 2000.–2002. gadu par 27,2 %, kas atbilst atbalsta likmei, ko uzņēmums Sadam Spa saņēma kā valsts atbalstu ieguldījumiem saistībā ar Villasoras pārstrādes uzņēmuma pārstrukturēšanu – valsts atbalsts N 157/99, 2000. gada 19. maija Lēmums (2000) D/103781 (OV C 175, 24.6.2000., 20. lpp.).

4

Sadam Spa

(5)  Attiecībā uz visu atsauces laikposmu kopējās nemainīgās izmaksas ir EUR 15 762 413,37, un kopējais cukura produkcijas apjoms ir 94 609 tonnas (15 762 413,37 / 94 609 = 166,61 EUR/t).

5

(6)  Nemainīgās izmaksas 2001. gadā bija EUR 5 760 061,14, un cukura produkcijas apjoms – 20 004 tonnas (5 760 061,14 / 20 004 = 287,95 EUR/t).

6

(7)  Nemainīgās izmaksas 2002. gadā bija EUR 6 265 000,70, un cukura produkcijas apjoms – 11 007 tonnas (6 265 000,70 / 11 007 = 569,18 EUR/t).

7

(8)  2001. gadā (287,95 – 166,61) = 121,34 EUR/t, 2002. gadā (569,18 – 166,61) = 402,58 EUR/t.

8

(9)  2001. gadā (121,34 × 20 004 t) = EUR 2 427 278, 2002. gadā (EUR 402,58 × 11 007 t) = EUR 4 434 170.

9

(10)  SAR ir Sardīnijas agrometeoroloģiskais valsts dienests.

10

SAR

(11)  OV C 28, 1.2.2000., 1. lpp.

11

(12)  Šajā saistībā tās norāda uz Komisijas 2000. gada 5. decembra lēmumu, kas pieņemts par valsts atbalsta lietu N 185/2000 (OV C 19, 20.1.2001, 6. lpp.). Šajā gadījumā Komisija atbilstoši Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktam bija apstiprinājusi kompensācijas gliemeņu attīrīšanas uzņēmumiem pēc piesārņojuma ar augu gļotvielām 1997. gadā.

12

(13)  Paziņojuma iesniegšanas laikā tirgu regulēja Padomes 2001. gada 19. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

13

(14)  Sk. 11. zemsvītras piezīmi.

14

(15)  SAM srl ir sabiedrība, kuru pārvalda Sadam Spa. Sadam grupa saražo 35 % valsts cukura produkcijas.

15

SAM srl

Sadam Spa

Sadam

(16)  FINBIETICOLA Spa līdzdarbojas Itālijas cukura rūpniecībā, kurā tai pieder kapitāla daļas.

16

FINBIETICOLA Spa

(17)  2005. gada 31. marta vēstule.

17

(18)  2004. gada 10. decembra vēstule.

18

(19)  2005. gada 7. marta faksa sūtījums.

19

(20)  Skatīt vēstules par procedūras uzsākšanu 38. punktu.

20

(21)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

21

(22)  Sk. valsts atbalstu N 661/01, 2003. gada 13. februāra Lēmums C(2003) 130 (OV C 68, 21.3.2003., 17. lpp.).

22

(23)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

23

(24)  Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedums lietā C-730/79, Recueil, 2671. lpp., 11. un 12. punkts.

24

Recueil

(25)  Tiesas 1990. gada 21. marta spriedums lietā C-142/87, Recueil, I-959. lpp., 43. punkts un 1994. gada 14. septembra spriedums apvienotajās lietās C-278/92 un C-280/92, Recueil, I-4103. lpp., 40. līdz 42. punkts.

25

Recueil

Recueil

(26)  Cukura nozarē Kopienas iekšējās tirdzniecības apjoms ir ievērojams. 2002. gadā Itālija no citām dalībvalstīm (ES 15) importēja 366 539 tonnas cukura, turpretī eksportēja 37 564 tonnas cukura.

26

(27)  Tiesas 2004. gada 11. novembra spriedums lietā C-73/03 Spānija/Komisija, 37. punkts; Tiesas 2006. gada 23. februāra spriedums lietās C-346/03 un C-529/03 Giuseppe Atzeni un citi, 79. punkts.

27

Giuseppe Atzeni

(28)  Datu avoti: S.A.R., Le precipitazioni sulla Sardegna da Settembre 2001 ad Agosto 2002.

28

S.A.R

Le precipitazioni sulla Sardegna da Settembre 2001 ad Agosto 2002

(29)  Ministru padomes priekšsēdētāja 1995. gada 20. jūnija dekrēts “Dichiarazione dello stato di emergenza” saskaņā ar Likumu Nr. 225/92.

29

Dichiarazione dello stato di emergenza

(30)  http://www.regione.sardegna.it/j/v/138?s=1&v=9&va=3&c=1219

30

(31)  OV L 1, 3.1.2004., 1. lpp.

31

(32)  Komisijas 2002. gada 2. septembra vēstule C(2002) 3211,

32

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n331-02.pdf

(33)  Pirmās instances tiesas 2005. gada 14. decembra spriedums lietā T-200/04, 46. punkts: “No noteikumu redakcijas un vispārējās struktūras izriet, ka pamatnostādņu 11. punktā principā ir nošķirti lauksaimnieki un lauksaimnieciskā ražošana, no vienas puses, un pārstrādes uzņēmumi un pārstrādes darbība, no otras puses. Saskaņā ar šo punktu var apstiprināt vienīgi atbalstu to zaudējumu kompensēšanai, kas nodarīti lauksaimniekiem, veicot lauksaimniecisko ražošanu.”

33

(34)  Komisijas 2003. gada 2. aprīļa vēstule C(2003) 910, galīgā redakcija,

34

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n729-02.pdf

(35)  Komisijas 2000. gada 25. maija vēstule SG(2000) D/103852,

35

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2000/n083-00.pdf

(36)  Komisijas 2000. gada 5. decembra vēstule SG(2000) D/108955,

36

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/peche-2000/n185-00.pdf

(37)  Komisijas 2002. gada 6. decembra vēstule,

37

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n657-02_fr.pdf

(38)  Komisijas 2001. gada 2. februāra lēmums, OV C 263, 19.9.2001., 16. lpp.

38

(39)  Komisijas 2002. gada 2. septembra vēstule C(2002)3211,

39

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-2002/n331-02.pdf

(40)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

40

(41)  Komisijas 2000. gada 19. maija vēstule SG(2000) D/103781,

41

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/agriculture-1999/n157-99.pdf

(42)  Tiesas 2005. gada 15. jūnija spriedums lietā T171/02 Regione autonoma della Sardegna/Komisija, Recueil, II-2123. lpp., 129. punkts.

42

Regione autonoma della Sardegna

Recueil

---

| 16.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 14. septembris),

ar ko tiek izveidota Eiropas Patērētāju padomdevēja grupa

(2009/705/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

tā kā:

| (1) | Kā paredzēts Līguma 153. pantā, attiecībā uz patērētāju aizsardzību Komisijai ieteicams apspriesties ar patērētājiem par jautājumiem, kas skar viņu interešu aizsardzību Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(1)

Kā paredzēts Līguma 153. pantā, attiecībā uz patērētāju aizsardzību Komisijai ieteicams apspriesties ar patērētājiem par jautājumiem, kas skar viņu interešu aizsardzību Kopienas līmenī.

| (2) | Kopš 1973. gada Komisijai palīdzēja padomdevēja grupa, ko šim nolūkam izveidoja ar secīgiem lēmumiem, no kuriem jaunākais ir Komisijas 2003. gada 9. oktobra Lēmums 2003/709/EK par Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas izveidošanu (1). |
| --- | --- |

(2)

Kopš 1973. gada Komisijai palīdzēja padomdevēja grupa, ko šim nolūkam izveidoja ar secīgiem lēmumiem, no kuriem jaunākais ir Komisijas 2003. gada 9. oktobra Lēmums 2003/709/EK par Eiropas Patērētāju padomdevējas grupas izveidošanu (1).

| (3) | Grupas darbs ilgākā laikposmā liecina par nepieciešamību uzlabot tās efektivitāti, pārstāvību un atklātību. Tādēļ noteikumi, kas saistīti ar apakšgrupu radīšanu un grupas atzinumu pieņemšanu jāprecizē un tajos jāietver pēdējos gados izstrādātā labākā prakse. |
| --- | --- |

(3)

Grupas darbs ilgākā laikposmā liecina par nepieciešamību uzlabot tās efektivitāti, pārstāvību un atklātību. Tādēļ noteikumi, kas saistīti ar apakšgrupu radīšanu un grupas atzinumu pieņemšanu jāprecizē un tajos jāietver pēdējos gados izstrādātā labākā prakse.

| (4) | Šajā sakarā ir lietderīgi pārskatīt to grupu locekļu iecelšanas procedūru, kuri pārstāv valstu patērētāju organizācijas, un ieviest grupas dalībniekiem papildu ziņošanas pienākumus, lai grupas darbā labāk iesaistītu valstu patērētāju organizācijas. |
| --- | --- |

(4)

Šajā sakarā ir lietderīgi pārskatīt to grupu locekļu iecelšanas procedūru, kuri pārstāv valstu patērētāju organizācijas, un ieviest grupas dalībniekiem papildu ziņošanas pienākumus, lai grupas darbā labāk iesaistītu valstu patērētāju organizācijas.

| (5) | Svarīgi nodrošināt, ka grupa un tās biedri aktīvi un efektīvi darbojas, lai panāktu patērētāju interešu pārstāvību plašās ieinteresēto personu apspriedēs, kas mūsdienu Eiropā ir apspriešanas norma. |
| --- | --- |

(5)

Svarīgi nodrošināt, ka grupa un tās biedri aktīvi un efektīvi darbojas, lai panāktu patērētāju interešu pārstāvību plašās ieinteresēto personu apspriedēs, kas mūsdienu Eiropā ir apspriešanas norma.

| (6) | Lai nodrošinātu datu aizsardzību, grupas locekļu personas datu apstrāde jāveic saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās, |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu datu aizsardzību, grupas locekļu personas datu apstrāde jāveic saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Eiropas Patērētāju padomdevēja grupa

Ar šo tiek izveidota Eiropas Patērētāju padomdevēja grupa, turpmāk tekstā – “grupa”.

2. pants

Uzdevums

1.   Komisija var apspriesties ar grupu par visiem jautājumiem, kas attiecas uz patērētāju interesēm Kopienas līmenī.

2.   Grupa:

| a) | ir vispārēja diskusiju grupa par jautājumiem saistībā ar patērētāju interesēm; |
| --- | --- |

a)

ir vispārēja diskusiju grupa par jautājumiem saistībā ar patērētāju interesēm;

| b) | pārstāv patērētāju intereses citos forumos un vajadzības gadījumā piedalās grupās, kuras konsultē Komisiju par jautājumiem, kas saistīti ar ES patērētāju aizsardzības politiku; |
| --- | --- |

b)

pārstāv patērētāju intereses citos forumos un vajadzības gadījumā piedalās grupās, kuras konsultē Komisiju par jautājumiem, kas saistīti ar ES patērētāju aizsardzības politiku;

| c) | konsultē Komisiju, kad tā izstrādā politiku un pasākumus, kas ietekmē patērētājus; |
| --- | --- |

c)

konsultē Komisiju, kad tā izstrādā politiku un pasākumus, kas ietekmē patērētājus;

| d) | var sniegt atzinumu par Kopienas jautājumiem, kas skar patērētājus; |
| --- | --- |

d)

var sniegt atzinumu par Kopienas jautājumiem, kas skar patērētājus;

| e) | informē Komisiju par pārmaiņām patērētāju politikā dalībvalstīs; |
| --- | --- |

e)

informē Komisiju par pārmaiņām patērētāju politikā dalībvalstīs;

| f) | darbojas kā informācijas avots un apspriežu forums par Kopienas rīcību attiecībā uz valsts organizācijām. |
| --- | --- |

f)

darbojas kā informācijas avots un apspriežu forums par Kopienas rīcību attiecībā uz valsts organizācijām.

3. pants

Dalībnieki

1.   Grupas sastāvā ir:

| a) | viens loceklis no katras dalībvalsts, kas pārstāv valsts patērētāju organizācijas; |
| --- | --- |

a)

viens loceklis no katras dalībvalsts, kas pārstāv valsts patērētāju organizācijas;

| b) | viens loceklis no katras Eiropas patērētāju organizācijas. |
| --- | --- |

b)

viens loceklis no katras Eiropas patērētāju organizācijas.

2.   Valstu patērētāju organizācijas, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi reprezentatīvi pārstāv patērētājus un aktīvi darbojas valsts līmenī.

3.   Eiropas patērētāju organizācijas, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā, atbilst vienam no diviem šādiem kritērijiem:

| a) | tās ir nevalstiskas, nav iesaistītas peļņas gūšanā un tām nav rūpniecisku, komerciālu un uzņēmējdarbības vai citu konfliktējošu interešu; un:






  i) | to galvenie mērķi un darbība ir Kopienas patērētāju veselības aizsardzības, drošības un ekonomisko interešu veicināšana un aizsardzība; |
| --- | --- | --- |

a)

tās ir nevalstiskas, nav iesaistītas peļņas gūšanā un tām nav rūpniecisku, komerciālu un uzņēmējdarbības vai citu konfliktējošu interešu; un:

i)

to galvenie mērķi un darbība ir Kopienas patērētāju veselības aizsardzības, drošības un ekonomisko interešu veicināšana un aizsardzība;

| ii) | tās ir pilnvarotas vismaz pusē dalībvalstu Kopienas līmenī pārstāvēt patērētāju intereses ar valsts patērētāju organizāciju starpniecību, kas saskaņā ar valsts tiesību normām vai valsts praksi ir patērētāju pārstāves un darbojas reģionu vai valsts līmenī; un |
| --- | --- |

ii)

tās ir pilnvarotas vismaz pusē dalībvalstu Kopienas līmenī pārstāvēt patērētāju intereses ar valsts patērētāju organizāciju starpniecību, kas saskaņā ar valsts tiesību normām vai valsts praksi ir patērētāju pārstāves un darbojas reģionu vai valsts līmenī; un

| iii) | tās Komisijai ir iesniegušas apmierinošus datus par biedriem, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem; |
| --- | --- |

iii)

tās Komisijai ir iesniegušas apmierinošus datus par biedriem, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem;

vai

| b) | tās ir nevalstiskas, nav iesaistītas peļņas gūšanā un tām nav rūpniecisku, komerciālu un uzņēmējdarbības vai citu konfliktējošu interešu un:






  i) | to galvenie uzdevumi un darbības ir patērētāju interešu pārstāvēšana standartizācijas procesā Kopienas līmenī; un |
| --- | --- | --- |

b)

tās ir nevalstiskas, nav iesaistītas peļņas gūšanā un tām nav rūpniecisku, komerciālu un uzņēmējdarbības vai citu konfliktējošu interešu un:

i)

to galvenie uzdevumi un darbības ir patērētāju interešu pārstāvēšana standartizācijas procesā Kopienas līmenī; un

| ii) | vismaz divās trešdaļās dalībvalstu ir saņēmušas pilnvaras pārstāvēt patērētāju intereses Kopienas līmenī:






  — | no iestādēm, kas saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem vai praksi pārstāv dalībvalstu patērētāju organizācijas, vai |
| --- | --- | --- |

ii)

vismaz divās trešdaļās dalībvalstu ir saņēmušas pilnvaras pārstāvēt patērētāju intereses Kopienas līmenī:

—

no iestādēm, kas saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem vai praksi pārstāv dalībvalstu patērētāju organizācijas, vai

| — | ja šādu organizāciju nav, dalībvalstīs ar valsts patērētāju organizāciju starpniecību, kas saskaņā ar valsts tiesību normām un valsts praksi ir patērētāju pārstāvji un darbojas valsts līmenī. |
| --- | --- |

—

ja šādu organizāciju nav, dalībvalstīs ar valsts patērētāju organizāciju starpniecību, kas saskaņā ar valsts tiesību normām un valsts praksi ir patērētāju pārstāvji un darbojas valsts līmenī.

4.   Pielikumā sniegts orientējošs to organizāciju saraksts, kas pašlaik atbilst 3. punktā noteiktajiem kritērijiem.

4. pants

Dalībnieku iecelšanas kārtība

1.   Grupas locekļi, kas pārstāv valstu patērētāju aizsardzības organizācijas, tiek iecelti saskaņā ar 2. un 3. punktu.

2.   Katra dalībvalsts iesniedz sarakstu ar trim kandidātiem no valsts iestādēm, kuras pārstāv patērētāju organizācijas, ko izveidojusi minētā dalībvalsts, ja tādas ir, vai no valsts kompetentajām iestādēm. Kandidāti pārstāv reprezentatīvākās valsts patērētāju organizācijas saskaņā ar valsts noteikumiem vai praksi.

3.   Komisija ieceļ vienu locekli un vienu vietnieku no katras dalībvalsts saskaņā ar šādiem kritērijiem:

| a) | kandidātiem ir plaša kompetence un pieredze ES patērētāju jautājumos; |
| --- | --- |

a)

kandidātiem ir plaša kompetence un pieredze ES patērētāju jautājumos;

| b) | prioritāte tiek dota kandidātiem, kuri iepriekš nav bijuši šīs grupas locekļi; |
| --- | --- |

b)

prioritāte tiek dota kandidātiem, kuri iepriekš nav bijuši šīs grupas locekļi;

| c) | dzimumu līdzsvars. |
| --- | --- |

c)

dzimumu līdzsvars.

4.   Grupas locekļus un katram loceklim vienu vietnieku, kuri pārstāv Eiropas patērētāju organizācijas, Komisija ieceļ pēc Eiropas patērētāju organizāciju priekšlikuma.

5.   Vietnieki automātiski aizstāj klāt neesošus dalībniekus.

6.   Komisija publicē locekļu un vietnieku sarakstu Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē un publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. Grupas dalībnieku vārdus savāc, apstrādā un publicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2).

5. pants

Amata pilnvaru laiks

1.   Locekļu un viņu vietnieku pilnvaru termiņš ir trīs gadi un ir atjaunojams saskaņā ar 4. pantā noteikto procedūru.

2.   Trīs gadu termiņa beigās grupas locekļi un vietnieki turpina ieņemt savu amatu, kamēr tos neaizstāj vai atkārtoti neieceļ amatā.

3.   Locekļu un viņu vietnieku pilnvaru laiks beidzas pirms beidzies trīs gadu periods

| a) | viņu atkāpšanās, atlaišanas vai nāves gadījumā; |
| --- | --- |

a)

viņu atkāpšanās, atlaišanas vai nāves gadījumā;

| b) | ja valsts institūcijas vai iestādes, kas izvirzījušas viņus par kandidātiem, pieprasa viņu aizvietošanu; |
| --- | --- |

b)

ja valsts institūcijas vai iestādes, kas izvirzījušas viņus par kandidātiem, pieprasa viņu aizvietošanu;

| c) | ja Komisija pieprasa nomainīt locekļus vai viņu vietniekus, kuri vairs nespēj faktiski piedalīties, vai kuri neizpilda 7. panta 6. punktā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

c)

ja Komisija pieprasa nomainīt locekļus vai viņu vietniekus, kuri vairs nespēj faktiski piedalīties, vai kuri neizpilda 7. panta 6. punktā noteiktos pienākumus.

4.   Grupas locekļus un vietniekus uz atlikušo trīs gadu periodu aizstāj saskaņā ar 4. pantā noteikto procedūru. Atkāpjoties no 4. panta 2. punkta, ja jāaizstāj tikai viens dalībnieks vai viens vietnieks, kas pārstāv valsts līmeņa patērētāju organizācijas, valsts struktūras vai iestādes izvirza divus jaunus kandidātus no kuriem Komisija ieceļ vienu saskaņā ar 4. panta 3. punktu.

6. pants

Asociētie dalībnieki un eksperti

1.   Pēc Komisijas priekšlikuma grupa var uzaicināt pievienoties tās darbam organizāciju pārstāvjus, kuru viens no galvenajiem mērķiem ir patērētāju interešu veicināšana un kuras tālab aktīvi darbojas Eiropas līmenī.

2.   Grupa var uzaicināt piedalīties tās darbā kā ekspertu jebkuru personu ar speciālām zināšanām par darba kārtībā esošu jautājumu.

7. pants

Darbība

1.   Komisija

| a) | nosaka veidu un grafiku, saskaņā ar kuru grupa tiksies; |
| --- | --- |

a)

nosaka veidu un grafiku, saskaņā ar kuru grupa tiksies;

| b) | vada grupas tikšanās; |
| --- | --- |

b)

vada grupas tikšanās;

| c) | nodrošina sekretariāta pakalpojumus un organizē grupas darbu. |
| --- | --- |

c)

nodrošina sekretariāta pakalpojumus un organizē grupas darbu.

2.   Var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupai noteiktajām pilnvarām. Šādas grupas likvidē, tiklīdz tās ir izpildījušas izvirzītos uzdevumus.

3.   Grupa var sniegt atzinumus pēc Komisijas pieprasījuma vai locekļa priekšlikuma ar Komisijas piekrišanu. Pieprasot atzinumu, Komisija var noteikt atzinuma sniegšanas termiņu. Katram atzinumam grupa var izvirzīt vienu vai vairākus referentus no locekļu vidus. Referents ir atbildīgs par atzinuma sagatavošanu kopumā.

4.   Grupa pieņem savu reglamentu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

5.   Komisija publicē Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē atzinumus, kopsavilkumus, secinājumus, secinājumu daļas vai grupas darba dokumentus attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.

6.   Grupas locekļi, kas pārstāv valsts patērētāju organizācijas, informē un apspriežas ar tām savienībām, kuras tie pārstāv grupā. Katrs loceklis īsteno efektīvus pasākumus, lai regulāri visām patērētāju organizācijām valsts līmenī sniegtu ziņojumu par grupas darbu un atbildē saņemtu viņu viedokli.

7.   Līdz 1. martam katrs dalībnieks sagatavo Komisijai ziņojumu par darbu, kas veikts iepriekšējā kalendārajā gadā, pildot 6. pantā noteiktos pienākumus. Šā ziņojuma saturs tiks turpmāk noteikts reglamentā.

8. pants

Konfidencialitāte

Neskarot Līguma 287. pantu, grupas locekļi un to aizstājēji neizpauž grupas vai apakšgrupu darbā iegūto informāciju, ja Komisija tos informē par to, ka pieprasītais atzinums vai ierosinātais jautājums ir konfidenciāls.

9. pants

Sanāksmju izdevumi

1.   Komisija grupas dalībniekiem atlīdzina ceļa izdevumus un attiecīgā gadījumā uzturēšanās izdevumus, kas ir saistīti ar grupas darbu, atbilstīgi Komisijas noteikumiem par kompensācijām neatkarīgajiem ekspertiem.

2.   Grupas dalībniekiem atlīdzība par veiktajiem uzdevumiem netiek maksāta.

3.   Sanāksmju izdevumus atlīdzina atbilstīgi gada budžetam, ko grupai piešķīruši atbildīgie Komisijas dienesti.

10. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Lēmumu 2003/709/EK.

Briselē, 2009. gada 14. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Meglena KUNEVA

---

(1)  OV L 258, 10.10.2003., 35. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Organizācijas, kas pašlaik atbilst kritērijiem, kas noteikti 3. panta 3. punktā:

| — | BEUC – Bureau Européen des Unions des Consommateurs (Eiropas Patērētāju aizsardzības savienību birojs), |
| --- | --- |

—

BEUC – Bureau Européen des Unions des Consommateurs (Eiropas Patērētāju aizsardzības savienību birojs),

| — | ANEC – European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (Eiropas patērētāja balss standartizācijā). |
| --- | --- |

—

ANEC – European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (Eiropas patērētāja balss standartizācijā).

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 16.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/25

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2009/706/KĀDP

(2009. gada 15. septembris),

ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 17. oktobrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/724/KĀDP (1), ar ko Erwan FOUÉRÉ kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 17. oktobrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/724/KĀDP (1), ar ko Erwan FOUÉRÉ kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM).

| (2) | Padome 2009. gada 16. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/129/KĀDP (2), ar ko pagarina ESĪP pilnvaru termiņu līdz 2009. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2009. gada 16. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/129/KĀDP (2), ar ko pagarina ESĪP pilnvaru termiņu līdz 2009. gada 30. septembrim.

| (3) | Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2009/129/KĀDP pārskatīšanu, ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par sešiem mēnešiem līdz 2010. gada 31. martam, |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2009/129/KĀDP pārskatīšanu, ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par sešiem mēnešiem līdz 2010. gada 31. martam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo Vienoto rīcību 2009/129/KĀDP groza šādi.

| 1. | Vienotās rīcības 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
  Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM) Erwan FOUÉRÉ kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2010. gada 31. martam.” |
| --- | --- |

1.

Vienotās rīcības 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Eiropas Savienības īpašais pārstāvis

Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM) Erwan FOUÉRÉ kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2010. gada 31. martam.”

| 2. | Vienotās rīcības 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētais finansējums laikposmam no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 31. martam ir EUR 568 000.” |
| --- | --- |

2.

Vienotās rīcības 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētais finansējums laikposmam no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 31. martam ir EUR 568 000.”

| 3. | Vienotās rīcības 13. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “13. pants
  Pārskatīšana
  Šīs vienotās rīcības īstenošanu un saderību ar citām ES darbībām regulāri pārskata. Līdz 2010. gada janvāra beigām ESĪP iesniedz ĢS/AP, Padomei un Komisijai visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu. Pamatojoties uz šo ziņojumu, attiecīgajās darba grupās un PDK izvērtē šīs vienotās rīcības īstenošanu. Ņemot vērā vispārējās darbības prioritātes, ĢS/AP sniedz ieteikumus PDK par Padomes lēmumu attiecībā uz pilnvaru pagarināšanu, grozīšanu vai izbeigšanu.” |
| --- | --- |

3.

Vienotās rīcības 13. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“13. pants

Pārskatīšana

Šīs vienotās rīcības īstenošanu un saderību ar citām ES darbībām regulāri pārskata. Līdz 2010. gada janvāra beigām ESĪP iesniedz ĢS/AP, Padomei un Komisijai visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu. Pamatojoties uz šo ziņojumu, attiecīgajās darba grupās un PDK izvērtē šīs vienotās rīcības īstenošanu. Ņemot vērā vispārējās darbības prioritātes, ĢS/AP sniedz ieteikumus PDK par Padomes lēmumu attiecībā uz pilnvaru pagarināšanu, grozīšanu vai izbeigšanu.”

2. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 15. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 272, 18.10.2005., 26. lpp.

1

(2)  OV L 46, 17.2.2009., 40. lpp.

2

---