# Úřední věstník C 2/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.002.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 2 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 536. ledna 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.002.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 2

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 536. ledna 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 002/01 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 002/01

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 002/02 | Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 1,00 % 1. ledna 2010 – Směnné kurzy vůči euru | 2 |
| 2010/C 002/03 | Stanovisko Poradního výboru pro restriktivní praktiky a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 28. září 2009 ohledně předlohy rozhodnutí ve věci COMP/39.416 – Klasifikace typu lodí – Zpravodaj: Slovensko | 3 |
| 2010/C 002/04 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci COMP/39.416 – Klasifikace typu lodí | 4 |
| 2010/C 002/05 | Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 14. října 2009 v řízení podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o EHP (věc COMP/39.416 – klasifikace typu lodí) (oznámeno pod číslem K(2009) 7796 v konečném znění)
   (
  1
  ) | 5 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2010/C 002/06 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 | 7 |
| 2010/C 002/07 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (
  1
  ) | 8 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 002/02

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 1,00 % 1. ledna 2010 – Směnné kurzy vůči euru

2

2010/C 002/03

Stanovisko Poradního výboru pro restriktivní praktiky a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 28. září 2009 ohledně předlohy rozhodnutí ve věci COMP/39.416 – Klasifikace typu lodí – Zpravodaj: Slovensko

3

2010/C 002/04

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci COMP/39.416 – Klasifikace typu lodí

4

2010/C 002/05

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 14. října 2009 v řízení podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o EHP (věc COMP/39.416 – klasifikace typu lodí) (oznámeno pod číslem K(2009) 7796 v konečném znění)
   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 7796 v konečném znění)

1

5

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2010/C 002/06

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

7

2010/C 002/07

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (
  1
  )

1

8

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 002/08 | Státní Podpora – Německo – Státní podpora C 32/09 (ex NN 50/09) Sparkasse KölnBonn – Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 13 |

V   Oznámení

POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 002/08

Státní Podpora – Německo – Státní podpora C 32/09 (ex NN 50/09) Sparkasse KölnBonn – Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 6.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/1

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

2010/C 2/01

| Datum přijetí rozhodnutí | 20.11.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 322/09 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Andalusia |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Subvenciones para la creación de nuevas estructuras de comercialización |
| Právní základ | Proyecto de Orden de, por la que se establecen las bases reguladoras para el fomento de la cooperación entre empresas de transformación y comercialización de productos agrícolas mediante la concesión de subvenciones para la creación de nuevas estructuras de comercialización y se efectua su convocatoria para 2009 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Investice do zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | 20 milionů EUR |
| Míra podpory | Intenzita podpory je 30 % pro velké podniky. V případě udělení podpory malým a středně velkým podnikům, intenzita podpory je navýšena resp. o 20 % malým a 10 % středně velkým podnikům. |
| Délka trvání programu | Od schválení Komisí do 31. prosince 2013 |
| Hospodářská odvětví | Odvětví zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Junta de Andalucía |
| Plaza de la Contratación, 3 |
| 41004 Sevilla |
| ESPAÑA |

Datum přijetí rozhodnutí

20.11.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 322/09

Členský stát

Španělsko

Region

Andalusia

Název (a/nebo jméno příjemce)

Subvenciones para la creación de nuevas estructuras de comercialización

Právní základ

Proyecto de Orden de, por la que se establecen las bases reguladoras para el fomento de la cooperación entre empresas de transformación y comercialización de productos agrícolas mediante la concesión de subvenciones para la creación de nuevas estructuras de comercialización y se efectua su convocatoria para 2009

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Investice do zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

20 milionů EUR

Míra podpory

Intenzita podpory je 30 % pro velké podniky. V případě udělení podpory malým a středně velkým podnikům, intenzita podpory je navýšena resp. o 20 % malým a 10 % středně velkým podnikům.

Délka trvání programu

Od schválení Komisí do 31. prosince 2013

Hospodářská odvětví

Odvětví zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Junta de Andalucía

Plaza de la Contratación, 3

41004 Sevilla

ESPAÑA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 6.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/2

---

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace (1):

1,00 % 1. ledna 2010

Směnné kurzy vůči euru (2)

5. ledna 2010

2010/C 2/02

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4442 |
| JPY | japonský jen | 132,54 |
| DKK | dánská koruna | 7,4415 |
| GBP | britská libra | 0,90045 |
| SEK | švédská koruna | 10,2120 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4856 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,2120 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,231 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 269,00 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7094 |
| PLN | polský zlotý | 4,0920 |
| RON | rumunský lei | 4,1930 |
| TRY | turecká lira | 2,1284 |
| AUD | australský dolar | 1,5769 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4952 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,2017 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9608 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0142 |
| KRW | jihokorejský won | 1 645,74 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,5069 |
| CNY | čínský juan | 9,8598 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2930 |
| IDR | indonéská rupie | 13 485,10 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,8922 |
| PHP | filipínské peso | 66,311 |
| RUB | ruský rubl | 43,1000 |
| THB | thajský baht | 47,862 |
| BRL | brazilský real | 2,4817 |
| MXN | mexické peso | 18,4833 |
| INR | indická rupie | 66,7870 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4442

JPY

japonský jen

132,54

DKK

dánská koruna

7,4415

GBP

britská libra

0,90045

SEK

švédská koruna

10,2120

CHF

švýcarský frank

1,4856

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,2120

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,231

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

269,00

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7094

PLN

polský zlotý

4,0920

RON

rumunský lei

4,1930

TRY

turecká lira

2,1284

AUD

australský dolar

1,5769

CAD

kanadský dolar

1,4952

HKD

hongkongský dolar

11,2017

NZD

novozélandský dolar

1,9608

SGD

singapurský dolar

2,0142

KRW

jihokorejský won

1 645,74

ZAR

jihoafrický rand

10,5069

CNY

čínský juan

9,8598

HRK

chorvatská kuna

7,2930

IDR

indonéská rupie

13 485,10

MYR

malajsijský ringgit

4,8922

PHP

filipínské peso

66,311

RUB

ruský rubl

43,1000

THB

thajský baht

47,862

BRL

brazilský real

2,4817

MXN

mexické peso

18,4833

INR

indická rupie

66,7870

---

(1)  Míra použití při poslední operaci provedené před uvedeným dnem. V případě obchodní soutěže s proměnlivou mírou se jako úroková míra použije mezní míra.

(2)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 6.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/3

---

Stanovisko Poradního výboru pro restriktivní praktiky a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 28. září 2009 ohledně předlohy rozhodnutí ve věci COMP/39.416 – Klasifikace typu lodí

Zpravodaj: Slovensko

2010/C 2/03

| 1. | Poradní výbor sdílí výhrady Komise ohledně slučitelnosti rozhodnutí sdružení IACS s článkem 81 Smlouvy o ES a článkem 53 Dohody o EHP, uvedené v předloze rozhodnutí předložené poradnímu výboru dne 11. září 2009. |
| --- | --- |

1.

Poradní výbor sdílí výhrady Komise ohledně slučitelnosti rozhodnutí sdružení IACS s článkem 81 Smlouvy o ES a článkem 53 Dohody o EHP, uvedené v předloze rozhodnutí předložené poradnímu výboru dne 11. září 2009.

| 2. | Poradní výbor sdílí názor Komise, že závazky, jež sdružení IACS nabídla, jsou vhodné, nezbytné a přiměřené a reagují na výhrady Komise uvedené v předloze jejího rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.

Poradní výbor sdílí názor Komise, že závazky, jež sdružení IACS nabídla, jsou vhodné, nezbytné a přiměřené a reagují na výhrady Komise uvedené v předloze jejího rozhodnutí.

| 3. | Poradní výbor sdílí názor Komise, že řízení lze ukončit vydáním rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

3.

Poradní výbor sdílí názor Komise, že řízení lze ukončit vydáním rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003.

| 4. | Poradní výbor sdílí názor Komise, že vzhledem k závazkům, jež sdružení IACS nabídla, pominuly důvody pro zásah Komise. Tím není dotčeno ustanovení čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

4.

Poradní výbor sdílí názor Komise, že vzhledem k závazkům, jež sdružení IACS nabídla, pominuly důvody pro zásah Komise. Tím není dotčeno ustanovení čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003.

| 5. | Poradní výbor doporučuje zveřejnění svého stanoviska v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor doporučuje zveřejnění svého stanoviska v Úředním věstníku Evropské unie.

---

| 6.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/4

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení (1) ve věci COMP/39.416 – Klasifikace typu lodí

Návrh rozhodnutí předloženého Komisi podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003 (2) se vztahuje k určitým pravidlům a postupům Mezinárodního sdružení klasifikačních společností (International Association of Classification Societies a International Association of Classification Societies Limited, dále společně označované jako „IACS“). Následující ujednání vzbuzují obavy, pokud se jedná o jejich slučitelnost s článkem 81 Smlouvy o ES a článkem 53 Dohody o EHP: i) kritéria a postupy, jimiž se řídí členství v IACS a jeho pozastavení nebo zrušení, a způsob, jakým jsou tyto kritéria a postupy používány a ii) vypracování usnesení IACS a technických podkladových dokumentů týkajících se těchto usnesení a jejich přístupnost společnostem, které nejsou členy IACS.

Dne 12. května 2009 Komise zahájila řízení s cílem přijmout rozhodnutí podle kapitoly III a přijala předběžné posouzení podle čl. 9 odst. 1. Dne 28. května 2009 IACS na toto předběžné posouzení odpovědělo a předložilo své závazky. Dne 10. června 2009 Komise zveřejnila oznámení v Úředním věstníku Evropské unie podle čl. 27 odst. 4, ve kterém shrnula věc i závazky a vyzvala zúčastněné třetí strany, aby předložily ve lhůtě jednoho měsíce své připomínky. Připomínky, které byly obdrženy jako odpověď na tuto výzvu, všeobecně potvrdily, že závazky byly přiměřené a nezbytné k rozptýlení obav uvedených v předběžném posouzení.

Komise nyní dospěla k závěru, že s ohledem na závazky navržené IACS, a aniž je dotčen čl. 9 odst. 2, by mělo být řízení uzavřeno.

Dne 25. srpna 2009 IACS předložilo prohlášení, že mu byly Komisí poskytnuty informace, které jsou dostatečné k navržení závazků s cílem rozptýlit obavy Komise o hospodářskou soutěž uvedené v předběžném posouzení.

S ohledem na výše uvedené se domnívám, že právo na slyšení bylo v tomto případě dodrženo.

V Bruselu dne 29. září 2009.

Michael ALBERS

---

(1)  Podle článku 15 a článku 16 rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21.

1

(2)  Všechny níže uvedené odkazy na články a kapitoly se vztahují na nařízení (ES) č. 1/2003.

2

---

| 6.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/5

---

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise

ze dne 14. října 2009

v řízení podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o EHP

(věc COMP/39.416 – klasifikace typu lodí)

(oznámeno pod číslem K(2009) 7796 v konečném znění)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 2/05

Dne 14. října 2009 Komise přijala rozhodnutí v řízení podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o EHP. V souladu s článkem 30 nařízení Rady (ES) č. 1/2003
   (1)
  Komise toto rozhodnutí zveřejňuje, přičemž bere v úvahu oprávněný zájem podniků na ochraně jejich obchodního tajemství. Rozhodnutí v úplném znění bez důvěrných informací je k dispozici na této internetové stránce Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/index/by_nr_78.html#i39_416

| 1. | Toto rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003 je určeno Mezinárodnímu sdružení klasifikačních společností (International Association of Classification Societies) a společnosti International Association of Classification Societies Limited (dále společně „IACS“ či „sdružení IACS“). Závazky, které sdružení IACS nabídla s cílem tento případ uzavřít, se vydáním tohoto rozhodnutí považují za závazné. |
| --- | --- |

1.

Toto rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003 je určeno Mezinárodnímu sdružení klasifikačních společností (International Association of Classification Societies) a společnosti International Association of Classification Societies Limited (dále společně „IACS“ či „sdružení IACS“). Závazky, které sdružení IACS nabídla s cílem tento případ uzavřít, se vydáním tohoto rozhodnutí považují za závazné.

| 2. | Předmětem řízení je způsob, jakým IACS přistupují ke klasifikačním společnostem, jež nejsou jejich členy. Komise ve svém předběžném posouzení dospěla k předběžnému stanovisku, že by na relevantním trhu služeb v oblasti klasifikace typu lodí mohla být omezena hospodářská soutěž, a to v důsledku rozhodnutí IACS i) o kritériích a postupech, jimiž se řídí členství v IACS a jeho pozastavení nebo zrušení, a o způsobu, jakým jsou tato kritéria a postupy aplikovány, a ii) o vypracování usnesení IACS a souvisejících technických podkladových informací a jejich přístupnosti pro klasifikační společnosti, jež nejsou členy IACS. Vzhledem k předběžnému stanovisku Komise, podle nějž má všech deset členů IACS na trhu silné postavení a klasifikační společnosti, jež nejsou členy IACS, mohou pocítit výrazné konkurenční znevýhodnění, bylo předběžné hodnocení Komise takové, že tato rozhodnutí z uvedeného důvodu vyvolávají výhrady co do jejich slučitelnosti s čl. 81 odst. 1 Smlouvy o ES a čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP. Kromě toho má Komise v předběžném posouzení za to, že tato rozhodnutí nesplňují kumulativní požadavky pro výjimku podle čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES a čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

2.

Předmětem řízení je způsob, jakým IACS přistupují ke klasifikačním společnostem, jež nejsou jejich členy. Komise ve svém předběžném posouzení dospěla k předběžnému stanovisku, že by na relevantním trhu služeb v oblasti klasifikace typu lodí mohla být omezena hospodářská soutěž, a to v důsledku rozhodnutí IACS i) o kritériích a postupech, jimiž se řídí členství v IACS a jeho pozastavení nebo zrušení, a o způsobu, jakým jsou tato kritéria a postupy aplikovány, a ii) o vypracování usnesení IACS a souvisejících technických podkladových informací a jejich přístupnosti pro klasifikační společnosti, jež nejsou členy IACS. Vzhledem k předběžnému stanovisku Komise, podle nějž má všech deset členů IACS na trhu silné postavení a klasifikační společnosti, jež nejsou členy IACS, mohou pocítit výrazné konkurenční znevýhodnění, bylo předběžné hodnocení Komise takové, že tato rozhodnutí z uvedeného důvodu vyvolávají výhrady co do jejich slučitelnosti s čl. 81 odst. 1 Smlouvy o ES a čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP. Kromě toho má Komise v předběžném posouzení za to, že tato rozhodnutí nesplňují kumulativní požadavky pro výjimku podle čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES a čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP.

| 3. | Na výhrady Komise ohledně slučitelnosti s pravidly hospodářské soutěže reagovala sdružení IACS nabídkou následujících závazků:






  — | stanovit objektivní a transparentní kritéria členství a používat je jednotným a nediskriminačním způsobem. Tyto závazky obsahují podrobná pravidla včetně konkrétních lhůt k provedení jednotlivých kroků při zpracování žádosti o členství a při pozastavování a rušení členství. |
| --- | --- | --- |

3.

Na výhrady Komise ohledně slučitelnosti s pravidly hospodářské soutěže reagovala sdružení IACS nabídkou následujících závazků:

—

stanovit objektivní a transparentní kritéria členství a používat je jednotným a nediskriminačním způsobem. Tyto závazky obsahují podrobná pravidla včetně konkrétních lhůt k provedení jednotlivých kroků při zpracování žádosti o členství a při pozastavování a rušení členství.

| — | zajistit, aby měly klasifikační společnosti, jež nejsou členy IACS, možnost zapojovat se do činnosti technických pracovních skupin IACS. |
| --- | --- |

—

zajistit, aby měly klasifikační společnosti, jež nejsou členy IACS, možnost zapojovat se do činnosti technických pracovních skupin IACS.

| — | na veřejné doméně umístit veškerá stávající a budoucí usnesení IACS a související technické podkladové dokumenty, a to ve stejnou dobu a stejným způsobem, jakým jsou dány k dispozici členům IACS. |
| --- | --- |

—

na veřejné doméně umístit veškerá stávající a budoucí usnesení IACS a související technické podkladové dokumenty, a to ve stejnou dobu a stejným způsobem, jakým jsou dány k dispozici členům IACS.

| — | zřídit nezávislou odvolací komisi, jež by řešila případné spory o přístup k členství v IACS, jeho pozastavení či zrušení, dále o zapojování do činnosti technických pracovních skupin IACS, jakož i o přístup k usnesením IACS a souvisejícím technickým podkladovým dokumentům. |
| --- | --- |

—

zřídit nezávislou odvolací komisi, jež by řešila případné spory o přístup k členství v IACS, jeho pozastavení či zrušení, dále o zapojování do činnosti technických pracovních skupin IACS, jakož i o přístup k usnesením IACS a souvisejícím technickým podkladovým dokumentům.

| 4. | Závazky, jež sdružení IACS v návaznosti na předběžné posouzení nabídla, jsou podle názoru Komise dostatečné a nezbytné a reagují na výhrady, jež Komise v předběžném posouzení vyjádřila ohledně slučitelnosti výše uvedeného přístupu s pravidly hospodářské soutěže. Potvrzením tohoto názoru jsou rovněž vyjádření, jimiž třetí strany reagovaly na oznámení zveřejněné podle čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

4.

Závazky, jež sdružení IACS v návaznosti na předběžné posouzení nabídla, jsou podle názoru Komise dostatečné a nezbytné a reagují na výhrady, jež Komise v předběžném posouzení vyjádřila ohledně slučitelnosti výše uvedeného přístupu s pravidly hospodářské soutěže. Potvrzením tohoto názoru jsou rovněž vyjádření, jimiž třetí strany reagovaly na oznámení zveřejněné podle čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003.

| 5. | Pokud jde o navržená kritéria členství v IACS, nastolují závazky rovnováhu mezi zachováním náročnosti těchto kritérií na straně jedné a odstraněním zbytečných překážek členství v IACS na straně druhé. Podle nových kritérií budou ke vstupu do IACS způsobilé pouze klasifikační společnosti s příslušnou odbornou způsobilostí. Zamezí se tak případům, kdy by efektivní a kvalitní práci IACS bránily příliš shovívavé požadavky na zapojení do její činnosti. Nová kritéria zároveň nebudou odborně způsobilým klasifikačním společnostem bránit ve vstupu do IACS, budou-li o něj mít zájem. |
| --- | --- |

5.

Pokud jde o navržená kritéria členství v IACS, nastolují závazky rovnováhu mezi zachováním náročnosti těchto kritérií na straně jedné a odstraněním zbytečných překážek členství v IACS na straně druhé. Podle nových kritérií budou ke vstupu do IACS způsobilé pouze klasifikační společnosti s příslušnou odbornou způsobilostí. Zamezí se tak případům, kdy by efektivní a kvalitní práci IACS bránily příliš shovívavé požadavky na zapojení do její činnosti. Nová kritéria zároveň nebudou odborně způsobilým klasifikačním společnostem bránit ve vstupu do IACS, budou-li o něj mít zájem.

| 6. | Nový systém, který sdružení IACS navrhla pro zapojování nečlenských klasifikačních společností do tvorby technických norem IACS, jíž se zabývají technické pracovní skupiny IACS, dále poskytne nečlenským klasifikačním společnostem pro toto zapojení vhodné možnosti a současně zajistí řádné fungování uvedených pracovních skupin. Díky závazkům navíc budou mít nečlenské klasifikační společnosti k výsledkům tvorby technických norem neomezený přístup. |
| --- | --- |

6.

Nový systém, který sdružení IACS navrhla pro zapojování nečlenských klasifikačních společností do tvorby technických norem IACS, jíž se zabývají technické pracovní skupiny IACS, dále poskytne nečlenským klasifikačním společnostem pro toto zapojení vhodné možnosti a současně zajistí řádné fungování uvedených pracovních skupin. Díky závazkům navíc budou mít nečlenské klasifikační společnosti k výsledkům tvorby technických norem neomezený přístup.

| 7. | S ohledem na navržené závazky se v rozhodnutí konstatuje, že pominuly důvody pro zásah Komise. Toto rozhodnutí je závazné do října 2014. |
| --- | --- |

7.

S ohledem na navržené závazky se v rozhodnutí konstatuje, že pominuly důvody pro zásah Komise. Toto rozhodnutí je závazné do října 2014.

| 8. | Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení vydal dne 28. září 2009 kladné stanovisko. |
| --- | --- |

8.

Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení vydal dne 28. září 2009 kladné stanovisko.

---

(1)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 6.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/7

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

2010/C 2/06

Pomoc č.: XA 194/09

Členský stát: Itálie

Region: Provincia Autonoma di Trento

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Agevolazioni per razionalizzare l'impiego di beni e attrezzature funzionali alla produzione agricola.

Právní základ:

| a) | L.P. 4 del 28 marzo 2003«Sostegno dell’economia agricola, disciplina dell’agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» articolo 30. |
| --- | --- |

a)

L.P. 4 del 28 marzo 2003«Sostegno dell’economia agricola, disciplina dell’agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» articolo 30.

| b) | Delibera Giunta provinciale n. 2409 di data 9 ottobre 2009. |
| --- | --- |

b)

Delibera Giunta provinciale n. 2409 di data 9 ottobre 2009.

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 1 000 000,00 EUR

Maximální míra podpory: Maximální míra podpory odpovídá 40 % výdajů považovaných za způsobilé.

Datum uskutečnění: Režim se uskuteční ode dne uveřejnění evidenčního čísla žádosti o vynětí na internetových stránkách Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova Evropské komise.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Od data uvedeného v bodě 7) do roku 2013.

Cíl podpory:

| 1. | Podpořit omezení nákladů a hospodárnější využívání majetku a vybavení využívaného v zemědělské produkci.
  Za způsobilé se považuje:






  a) | opatření za účelem snížení produkčních nákladů v podnicích členů pomocí kolektivních investic do rozvoje a kvalitativního zlepšení mechanizace; |
| --- | --- | --- |

1.

Podpořit omezení nákladů a hospodárnější využívání majetku a vybavení využívaného v zemědělské produkci.

Za způsobilé se považuje:

a)

opatření za účelem snížení produkčních nákladů v podnicích členů pomocí kolektivních investic do rozvoje a kvalitativního zlepšení mechanizace;

| b) | opatření, která stanoví využití a vývoj odpovídajících technologií zaměřených na rostlinolékařskou ochranu, která se má zařadit mezi běžné postupy řízení rostlinné produkce v zemědělských podnicích; |
| --- | --- |

b)

opatření, která stanoví využití a vývoj odpovídajících technologií zaměřených na rostlinolékařskou ochranu, která se má zařadit mezi běžné postupy řízení rostlinné produkce v zemědělských podnicích;

| c) | opatření zaměřená na organizaci a konsolidaci zemědělských činností prostřednictvím zvýšení kvality stávajících struktur nebo podniků a rovněž pomocí nové výstavby. |
| --- | --- |

c)

opatření zaměřená na organizaci a konsolidaci zemědělských činností prostřednictvím zvýšení kvality stávajících struktur nebo podniků a rovněž pomocí nové výstavby.

| 2. | Článek, na který se odkazuje při uplatňování režimu podpory: článek 4 nařízení (ES) č 1857/2006 podle hlavy IV.A „Podpory na investice v zemědělských podnicích“ (bod 38). |
| --- | --- |

2.

Článek, na který se odkazuje při uplatňování režimu podpory: článek 4 nařízení (ES) č 1857/2006 podle hlavy IV.A „Podpory na investice v zemědělských podnicích“ (bod 38).

Dotčené/á odvětví: Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Provincia Autonoma di Trento |
| --- |
| Dipartimento Agricoltura e Alimentazione |
| Servizio Vigilanza e promozione delle attività agricole |
| Via G.B. Trener 3 |
| 38121 Trento TN |
| ITALIA |

Provincia Autonoma di Trento

Dipartimento Agricoltura e Alimentazione

Servizio Vigilanza e promozione delle attività agricole

Via G.B. Trener 3

38121 Trento TN

ITALIA

Adresa internetových stránek: Legge 28 marzo 2003, n. 4 (art. 30)

http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_documento_camp.it.asp?pagetype=camp&app=clex&at_id=9870&type=testo&blank=N

delibera Giunta provinciale 1576 dd. 25 giugno 2009

http://www.delibere.provincia.tn.it/scripts/gethtmlDeli.asp?Item=28&Type=HTML

http://www.delibere.provincia.tn.it/scripts/viewAllegatoDeli.asp?Item=28

Další informace: Vyhláška schválená rozhodnutím č. 1576 související s předchozím oznámením (prov. č. 3047, XA 194/09) byla zrušena rozhodnutím č. 2143 ze dne 28. srpna 2009.

---

| 6.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/8

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 2/07

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 432/09 |
| --- | --- |
| Členský stát | Estonsko |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | Estonia
  Čl. 87 odst. 3 písm. a) |
| Poskytovatel podpory | Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutuse KredEx |
| Pärnu mnt 67b |
| 10134 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |
| http://www.kredex.ee |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 432/09

Členský stát

Estonsko

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

Estonia

Čl. 87 odst. 3 písm. a)

Poskytovatel podpory

Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutuse KredEx

Pärnu mnt 67b

10134 Tallinn

EESTI/ESTONIA

http://www.kredex.ee

Název opatření podpory

Ettevõtjate laenukapitali kättesaadavuse parandamise täiendav tugiprogramm

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

| 1) | „Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seadus” (RTI, 22.12.2006, 59, 440) |
| --- | --- |

1)

„Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seadus” (RTI, 22.12.2006, 59, 440)

| 2) | Majandus- ja kommunikatsiooniministri 2.4.2009. a käskkiri nr 101 „Ettevõtjate laenukapitali kättesaadavuse parandamise täiendav tugiprogramm” |
| --- | --- |

2)

Majandus- ja kommunikatsiooniministri 2.4.2009. a käskkiri nr 101 „Ettevõtjate laenukapitali kättesaadavuse parandamise täiendav tugiprogramm”

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

2.4.2009–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Zpracovatelský průmysl, Velkoobchod a maloobchod; opravy a údržba motorových vozidel, Doprava a skladování, Ubytování, Stravování a pohostinství, Informační a komunikační činnosti, Peněžnictví a pojišťovnictví

Kategorie příjemce

MSP

velký podnik

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

1 000,00 EEK (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Zvýhodněná půjčka

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

Euroopa Reginaalarengufond (ERDF) – 600,00 EEK (miljonites)

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Regionální investiční podpora a podpora zaměstnanosti (článek 13) Režim

50 %

20 %

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory:

http://www.struktuurifondid.ee/public/kk_nr_101.pdf

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 433/09 |
| --- | --- |
| Členský stát | Slovensko |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | MF/14876/2009-832 |
| Název regionu (podle NUTS) | Bratislavský región, Západné Slovensko, Stredné Slovensko, Východné Slovensko
  Čl. 87 odst. 3 písm. a)
  Oblasti, které nemají nárok na podporu |
| Poskytovatel podpory | Daňové riaditeľstvo SR |
| Nová ulica 13 |
| 975 04 Banská Bystrica |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |
| http://www.drsr.sk |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 433/09

Členský stát

Slovensko

Referenční číslo přidělené v členském státě

MF/14876/2009-832

Název regionu (podle NUTS)

Bratislavský región, Západné Slovensko, Stredné Slovensko, Východné Slovensko

Čl. 87 odst. 3 písm. a)

Oblasti, které nemají nárok na podporu

Poskytovatel podpory

Daňové riaditeľstvo SR

Nová ulica 13

975 04 Banská Bystrica

SLOVENSKO/SLOVAKIA

http://www.drsr.sk

Název opatření podpory

Schéma štátnej pomoci poskytovanej formou odpustenia sankcie alebo povolenia úľavy zo sankcie podľa paragrafu 103 zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov – poskytovanie štátnej pomoci mikropodnikom, malým a stredným podnikom

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

| — | Ustanovenie paragrafu 103 ods. 1 písm. b), c) zákona č. 511/1992 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov |
| --- | --- |

—

Ustanovenie paragrafu 103 ods. 1 písm. b), c) zákona č. 511/1992 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov

| — | Ustanovenie paragrafu 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov |
| --- | --- |

—

Ustanovenie paragrafu 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

25.3.2009–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

1,70 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Jiná. Uveďte prosím. Odpustenie sankcie alebo povolenie úľavy zo sankcie

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Regionální investiční podpora a podpora zaměstnanosti (článek 13) Režim

50 %

20 %

Investiční podpora a podpora zaměstnanosti pro malé a střední podniky (článek 15)

50 %

—

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory:

http://www.drsr.sk/drsr/slovak/legislativa/statna_pomoc/schemamsp2009.pdf

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 434/09 |
| --- | --- |
| Členský stát | Španělsko |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | Galicia
  Čl. 87 odst. 3 písm. a) |
| Poskytovatel podpory | Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| 15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |
| ESPAÑA |
| http://www.igape.es/index.php?lang=es |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 434/09

Členský stát

Španělsko

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

Galicia

Čl. 87 odst. 3 písm. a)

Poskytovatel podpory

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

ESPAÑA

http://www.igape.es/index.php?lang=es

Název opatření podpory

IG139: Apoyo financiero a los establecimientos de turismo, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal.

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Resolución de 3 de marzo de 2009 (DOG no 48, de 10 de marzo), por la que se modifican las bases reguladoras aprobadas por Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre) de ayudas del Instituto Gallego de Promoción Económica para el apoyo financiero a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, adaptándolas al Reglamento (CE) no 800/2008, del 6 de agosto, general de exención por categorías, y se procede a la convocatoria

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

Změna XS 277/07

Doba trvání

11.3.2009–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Maloobchod, kromě s motorovými vozidly, Ubytování, Stravování a pohostinství, Činnosti cestovních kanceláří a agentur a jiné rezervační a související činnosti

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

0,14 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Úroková subvence

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Investiční podpora a podpora zaměstnanosti pro malé a střední podniky (článek 15)

12,97 %

—

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/E52A?OpenDocument

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 435/09 |
| --- | --- |
| Členský stát | Slovinsko |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | SI |
| Název regionu (podle NUTS) | Slovenia
  Čl. 87 odst. 3 písm. a) |
| Poskytovatel podpory | Ministrstvo za okolje in prostor |
| Dunajska cesta 48 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |
| http://www.mop.gov.si/ |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 435/09

Členský stát

Slovinsko

Referenční číslo přidělené v členském státě

SI

Název regionu (podle NUTS)

Slovenia

Čl. 87 odst. 3 písm. a)

Poskytovatel podpory

Ministrstvo za okolje in prostor

Dunajska cesta 48

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

http://www.mop.gov.si/

Název opatření podpory

Spodbujanje učinkovite rabe energije in rabe obnovljivih virov energije – regionalna pomoč

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Pravilnik o spodbujanju učinkovite rabe energije in rabe obnovljivih virov energije (Ur.l.RS št. 89/08, 25/09)

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

3.4.2009–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Kategorie příjemce

MSP

velký podnik

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

8,00 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Přímý grant

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Regionální investiční podpora a podpora zaměstnanosti (článek 13) Režim

30 %

20 %

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory:

http://zakonodaja.gov.si/rpsi/r07/predpis_PRAV9247.html

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 436/09 |
| --- | --- |
| Členský stát | Slovinsko |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | SI |
| Název regionu (podle NUTS) | Slovenia
  Čl. 87 odst. 3 písm. a) |
| Poskytovatel podpory | Ministrstvo za okolje in prostor |
| Dunajska cesta 48 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |
| http://www.mop.gov.si/ |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 436/09

Členský stát

Slovinsko

Referenční číslo přidělené v členském státě

SI

Název regionu (podle NUTS)

Slovenia

Čl. 87 odst. 3 písm. a)

Poskytovatel podpory

Ministrstvo za okolje in prostor

Dunajska cesta 48

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

http://www.mop.gov.si/

Název opatření podpory

Spodbujanje učinkovite rabe energije in rabe obnovljivih virov energije – majhna in srednje velika podjetja

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Pravilnik o spodbujanju učinkovite rabe energije in rabe obnovljivih virov energije (Ur.l.RS št. 89/08, 25/09)

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

3.4.2009–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

1,00 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Přímý grant

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Podpora na poradenské služby ve prospěch malých a středních podniků (článek 26)

50 %

—

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory:

http://zakonodaja.gov.si/rpsi/r07/predpis_PRAV9247.html

---

V Oznámení

POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 6.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 2/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 2/13

---

STÁTNÍ PODPORA – NĚMECKO

Státní podpora C 32/09 (ex NN 50/09) Sparkasse KölnBonn

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

2010/C 2/08

Dopisem ze dne 4. listopadu 2009, který je v závazném znění uveden na stránkách následujících po tomto shrnutí, Komise oznámila Německu své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.

Zúčastněné strany mohou zaslat připomínky k opatřením, kvůli nimž Komise řízení zahajuje, do dvou týdnů ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Kancelář: Joseph II 70, 03/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Kancelář: Joseph II 70, 03/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tyto připomínky budou sděleny Německu. O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.

POPIS

Sparkasse KölnBonn je německá spořitelna, [...] (1). Na konci roku 2008 byla Sparkasse KölnBonn s účetní rozvahou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody’s udělila Sparkasse KölnBonn rating Aa2.

V prosinci 2008 a lednu 2009 byl kapitál Sparkasse KölnBonn navýšen celkem o 650 milionů EUR

| 1) | prostřednictvím vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008
  a |
| --- | --- |

1)

prostřednictvím vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008

a

| 2) | prostřednictvím vkladu tichých společníků (Stille Einlage) na začátku roku 2009. |
| --- | --- |

2)

prostřednictvím vkladu tichých společníků (Stille Einlage) na začátku roku 2009.

Požitkové listy jsou vybaveny kuponem ve výši 8 %. Z regulačního hlediska představují požitkové listy kapitál třídy 2. Výnosy z vkladů tichých společníků vycházejí ze sazby EURIBOR plus 7,25 % p.a. Vklady tichých společníků jsou považovány za kapitál třídy 1.

Německé úřady se domnívají, že tato opatření nepředstavují státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES, jelikož odměna je v souladu s tržním chováním.

POSOUZENÍ

Komise pochybuje o tom, zda by investor v podmínkách tržní ekonomiky provedl podobnou kapitálovou injekci do Sparkasse KölnBonn v době, kdy k těmto injekcím došlo.

Výnosy plynoucí z obou nástrojů mohou být v souladu s úroky vyplácenými na podobné nástroje až do začátku roku 2008, Komise je však toho názoru, že na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 trh hybridních nástrojů zcela stagnoval, a tudíž by v té době žádný soukromý investor na trhu do těchto nástrojů neinvestoval.

Komise se domnívá, že tato podpora by mohla být klasifikována jako podpora na restrukturalizaci.

V této fázi Komise není připravena rozhodnout o použití čl. 87 odst. 3 písm. b ani čl. 87 odst. 3 písm. c. Komise začne ověřovat fakta, aby zjistila, jaký právní základ je vhodné použít, a zaujme postoj v pozdější fázi ověřování.

Německo proto musí předložit věrohodný a opodstatněný plán restrukturalizace této banky.

TEXT DOPISU

„Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der zur obengenannten Maßnahme übermittelten Informationen entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 29. Dezember 2008 unterrichtete der Bundesverband deutscher Banken (BdB) die Kommission von zwei Rekapitalisierungsmaßnahmen zugunsten der Sparkasse KölnBonn. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 29. Dezember 2008 unterrichtete der Bundesverband deutscher Banken (BdB) die Kommission von zwei Rekapitalisierungsmaßnahmen zugunsten der Sparkasse KölnBonn.

| (2) | Mit Schreiben vom 24. August 2009 informierte der BdB die Kommission darüber, dass seiner Meinung nach kein Grund für eine weitere Verfolgung der Angelegenheit gegeben sei. |
| --- | --- |

(2)

Mit Schreiben vom 24. August 2009 informierte der BdB die Kommission darüber, dass seiner Meinung nach kein Grund für eine weitere Verfolgung der Angelegenheit gegeben sei.

| (3) | Zwischen Februar und Oktober 2009 fanden mehrere Informationsaustausche statt. Am 8. Juli 2009 und am 15. Oktober 2009 kamen Vertreter der Kommission, Deutschlands und der Sparkasse KölnBonn zu Besprechungen zusammen. |
| --- | --- |

(3)

Zwischen Februar und Oktober 2009 fanden mehrere Informationsaustausche statt. Am 8. Juli 2009 und am 15. Oktober 2009 kamen Vertreter der Kommission, Deutschlands und der Sparkasse KölnBonn zu Besprechungen zusammen.

| (4) | Bei der Besprechung vom 8. Juli 2009 erbot sich die Bank, bis Ende August [...] (2) vorzulegen. |
| --- | --- |

(4)

Bei der Besprechung vom 8. Juli 2009 erbot sich die Bank, bis Ende August [...] (2) vorzulegen.

| (5) | Deutschland hat die Maßnahmen am 21. Oktober 2009 notifiziert. |
| --- | --- |

(5)

Deutschland hat die Maßnahmen am 21. Oktober 2009 notifiziert.

2.   HINTERGRUND UND BEGÜNSTIGTE

2.1   Die Begünstigte

| (6) | Bei der Sparkasse KölnBonn handelt es sich um eine deutsche Sparkasse [...]. Träger der Sparkasse KölnBonn ist der Zweckverband Sparkasse KölnBonn (Zweckverband). Der Zweckverband ist eine Körperschaft öffentlichen Rechts, an dem die Stadt Köln zu 70 % und die Stadt Bonn zu 30 % beteiligt sind. |
| --- | --- |

(6)

Bei der Sparkasse KölnBonn handelt es sich um eine deutsche Sparkasse [...]. Träger der Sparkasse KölnBonn ist der Zweckverband Sparkasse KölnBonn (Zweckverband). Der Zweckverband ist eine Körperschaft öffentlichen Rechts, an dem die Stadt Köln zu 70 % und die Stadt Bonn zu 30 % beteiligt sind.

| (7) | Ende 2008 war die Sparkasse KölnBonn mit einer Bilanzsumme von 31 Mrd. EUR die zweitgrößte Sparkasse Deutschlands. Das Moody’s-Rating der Sparkasse KölnBonn lautet Aa2. |
| --- | --- |

(7)

Ende 2008 war die Sparkasse KölnBonn mit einer Bilanzsumme von 31 Mrd. EUR die zweitgrößte Sparkasse Deutschlands. Das Moody’s-Rating der Sparkasse KölnBonn lautet Aa2.

| (8) | Die Sparkasse KölnBonn erbringt Bankdienstleistungen für Privatkunden und Firmenkunden. Außerdem ist die Bank — mit regionaler Ausrichtung — in der Projektfinanzierung, im Kapitalmarktgeschäft sowie in anderen Bereichen des Finanzsektors wie der Vermögensverwaltung tätig. |
| --- | --- |

(8)

Die Sparkasse KölnBonn erbringt Bankdienstleistungen für Privatkunden und Firmenkunden. Außerdem ist die Bank — mit regionaler Ausrichtung — in der Projektfinanzierung, im Kapitalmarktgeschäft sowie in anderen Bereichen des Finanzsektors wie der Vermögensverwaltung tätig.

2.2   Ereignisse im Vorfeld der Maßnahmen

| (9) | In der Konzernbilanz von 2007 wurde ein Fehlbetrag von 169,8 Mio. EUR mit Gewinnrücklagen verrechnet, und 2008 war die Lage weiterhin schwierig. In einem Bericht [...] wird insbesondere auf die angespannte Lage angesichts der Investitionsergebnisse und auf die hohen Risiken des in Verzug geratenen Projekts ‚Rheinparkmetropole‘ (Entwicklung des alten Messegeländes zu einer Büroimmobilie) und der 25 %igen Beteiligung an der Immobiliengesellschaft Corpus Sireo verwiesen. Außerdem machte u. a. die 100 %ige Beteiligung an der Magic Media Company TV Produktionsgesellschaft mbH im Jahr 2008 Risikorückstellungen von [100—300] Mio. EUR erforderlich. |
| --- | --- |

(9)

In der Konzernbilanz von 2007 wurde ein Fehlbetrag von 169,8 Mio. EUR mit Gewinnrücklagen verrechnet, und 2008 war die Lage weiterhin schwierig. In einem Bericht [...] wird insbesondere auf die angespannte Lage angesichts der Investitionsergebnisse und auf die hohen Risiken des in Verzug geratenen Projekts ‚Rheinparkmetropole‘ (Entwicklung des alten Messegeländes zu einer Büroimmobilie) und der 25 %igen Beteiligung an der Immobiliengesellschaft Corpus Sireo verwiesen. Außerdem machte u. a. die 100 %ige Beteiligung an der Magic Media Company TV Produktionsgesellschaft mbH im Jahr 2008 Risikorückstellungen von [100—300] Mio. EUR erforderlich.

| (10) | Aus den der Kommission übermittelten Informationen geht hervor, dass die Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote) und die Solvabilitätskennziffer der Sparkasse KölnBonn im Zeitraum 2005 bis 2007 stetig zurückgegangen sind.








  Konzern Sparkasse KölnBonn — Entwicklung der Kapitalquoten |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 |
| Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote) | 5,5 % | 5,4 % | 5,0 % |
| Solvabilitätskennziffer | 9,8 % | 9,6 % | 9,0 % |

(10)

Aus den der Kommission übermittelten Informationen geht hervor, dass die Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote) und die Solvabilitätskennziffer der Sparkasse KölnBonn im Zeitraum 2005 bis 2007 stetig zurückgegangen sind.

Konzern Sparkasse KölnBonn — Entwicklung der Kapitalquoten

2005

2006

2007

Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote)

5,5 %

5,4 %

5,0 %

Solvabilitätskennziffer

9,8 %

9,6 %

9,0 %

| (11) | Dem [...] Bericht zufolge sind [...] Verluste der Bank hauptsächlich auf Investitionsentscheidungen zurückzuführen, die offenbar unmittelbar durch die Interessen der Stadt Köln (Weiterentwicklung und Förderung Kölns als Medienstadt) beeinflusst werden und mit diesen verknüpft sind. Das Anliegen, die Stadt Köln als Metropole von Film- und Fernsehstudios zu etablieren, spiegelt sich in der 100 %igen Beteiligung an der Magic Media Company TV Produktionsgesellschaft mbH wider. Diese Tochtergesellschaft verzeichnet seit 2005 erhebliche Verluste, die in das Gesamtergebnis der Bank eingeflossen sind. |
| --- | --- |

(11)

Dem [...] Bericht zufolge sind [...] Verluste der Bank hauptsächlich auf Investitionsentscheidungen zurückzuführen, die offenbar unmittelbar durch die Interessen der Stadt Köln (Weiterentwicklung und Förderung Kölns als Medienstadt) beeinflusst werden und mit diesen verknüpft sind. Das Anliegen, die Stadt Köln als Metropole von Film- und Fernsehstudios zu etablieren, spiegelt sich in der 100 %igen Beteiligung an der Magic Media Company TV Produktionsgesellschaft mbH wider. Diese Tochtergesellschaft verzeichnet seit 2005 erhebliche Verluste, die in das Gesamtergebnis der Bank eingeflossen sind.

3.   DIE UNTERSTÜTZUNGSMASSNAHMEN

| (12) | Die Kapitalausstattung der Sparkasse KölnBonn wurde mit insgesamt 650 Mio. EUR gestärkt, und zwar






  1. | durch die Emission von Genussrechten Ende 2008 und |
| --- | --- | --- |

(12)

Die Kapitalausstattung der Sparkasse KölnBonn wurde mit insgesamt 650 Mio. EUR gestärkt, und zwar

1.

durch die Emission von Genussrechten Ende 2008 und

| 2. | durch eine Stille Einlage (3) Anfang 2009. |
| --- | --- |

2.

durch eine Stille Einlage (3) Anfang 2009.

3.1   Genussrechte

| (13) | Im Dezember 2008 zeichnete die Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (nachstehend ‚Förderungsgesellschaft‘) Namens-Genussrechte an der Sparkasse KölnBonn in Höhe von insgesamt 300 Mio. EUR (in zwei Tranchen à 150 Mio. EUR). |
| --- | --- |

(13)

Im Dezember 2008 zeichnete die Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (nachstehend ‚Förderungsgesellschaft‘) Namens-Genussrechte an der Sparkasse KölnBonn in Höhe von insgesamt 300 Mio. EUR (in zwei Tranchen à 150 Mio. EUR).

| (14) | Die Förderungsgesellschaft ist eine 100 %ige Tochtergesellschaft des Rheinischen Sparkassen- und Giroverbands (RSGV). RSGV ist der Dachverband der im Rheinland ansässigen Sparkassen, der die Sparkassen und somit letztlich die öffentlich-rechtlichen Körperschaften repräsentiert, die Eigentümer der Sparkassen sind. Der Geschäftszweck der Förderungsgesellschaft besteht laut ihren Statuten in der Förderung der Sparkassen des RSGV. Sie darf das Kapital der Sparkassen ausschließlich zur Förderung der Kreditvergabetätigkeit stärken sowie Kredite aufnehmen. |
| --- | --- |

(14)

Die Förderungsgesellschaft ist eine 100 %ige Tochtergesellschaft des Rheinischen Sparkassen- und Giroverbands (RSGV). RSGV ist der Dachverband der im Rheinland ansässigen Sparkassen, der die Sparkassen und somit letztlich die öffentlich-rechtlichen Körperschaften repräsentiert, die Eigentümer der Sparkassen sind. Der Geschäftszweck der Förderungsgesellschaft besteht laut ihren Statuten in der Förderung der Sparkassen des RSGV. Sie darf das Kapital der Sparkassen ausschließlich zur Förderung der Kreditvergabetätigkeit stärken sowie Kredite aufnehmen.

| (15) | Die Genussrechte sind mit einem Kupon von 8 % ausgestattet. Sie haben eine Laufzeit bis zum 31. Dezember 2013. Bankenaufsichtsrechtlich handelt es sich bei den Genussrechten um Tier-2-Kapital (Ergänzungskapital). |
| --- | --- |

(15)

Die Genussrechte sind mit einem Kupon von 8 % ausgestattet. Sie haben eine Laufzeit bis zum 31. Dezember 2013. Bankenaufsichtsrechtlich handelt es sich bei den Genussrechten um Tier-2-Kapital (Ergänzungskapital).

| (16) | Die Genussrechte nehmen am Jahresfehlbetrag entsprechend dem Verhältnis von Genussrechtskapital zu dem sonstigen am Verlust teilnehmenden Eigenkapital teil und sind mit einem [...] Nachzahlungsrecht verbunden, d. h., ausgefallene Zahlungen auf die Genussrechte müssen bis zu [2—6] Jahre nach ihrem Ablauf nachgeholt werden. Gleiches gilt für Zahlungen zur Auffüllung eines ggf. aufgrund einer Verlustteilnahme geminderten Nennbetrages der Genussrechte. |
| --- | --- |

(16)

Die Genussrechte nehmen am Jahresfehlbetrag entsprechend dem Verhältnis von Genussrechtskapital zu dem sonstigen am Verlust teilnehmenden Eigenkapital teil und sind mit einem [...] Nachzahlungsrecht verbunden, d. h., ausgefallene Zahlungen auf die Genussrechte müssen bis zu [2—6] Jahre nach ihrem Ablauf nachgeholt werden. Gleiches gilt für Zahlungen zur Auffüllung eines ggf. aufgrund einer Verlustteilnahme geminderten Nennbetrages der Genussrechte.

| (17) | Zur Finanzierung der Genussrechte hat die Förderungsgesellschaft zwei Darlehen bei der [...] aufgenommen. Diese Darlehen werden über die Laufzeit der Genussrechte mit [4—5] % pro Jahr fest verzinst. Der RSGV bürgt für die Darlehen gegenüber der [...]. Dafür wird er von der Förderungsgesellschaft eine Garantievergütung von [1,8—2,5] % erhalten. |
| --- | --- |

(17)

Zur Finanzierung der Genussrechte hat die Förderungsgesellschaft zwei Darlehen bei der [...] aufgenommen. Diese Darlehen werden über die Laufzeit der Genussrechte mit [4—5] % pro Jahr fest verzinst. Der RSGV bürgt für die Darlehen gegenüber der [...]. Dafür wird er von der Förderungsgesellschaft eine Garantievergütung von [1,8—2,5] % erhalten.

3.2   Stille Einlage

| (18) | Am 2. Januar 2009 vereinbarten die Sparkasse KölnBonn und der Zweckverband eine Stille Einlage, indem sie einen Vertrag über eine Stille Gesellschaft in Höhe von 350 Mio. EUR unterzeichneten, wobei die erste Tranche von 300 Mio. EUR am 2. Januar 2009 und die zweite Tranche von 50 Mio. EUR am 1. April 2009 ausgezahlt wurde. Die Stille Einlage wird bei der Sparkasse KölnBonn als Tier-1-Kapital (Kernkapital) verbucht. Die Stille Einlage wird vom Zweckverband gehalten. |
| --- | --- |

(18)

Am 2. Januar 2009 vereinbarten die Sparkasse KölnBonn und der Zweckverband eine Stille Einlage, indem sie einen Vertrag über eine Stille Gesellschaft in Höhe von 350 Mio. EUR unterzeichneten, wobei die erste Tranche von 300 Mio. EUR am 2. Januar 2009 und die zweite Tranche von 50 Mio. EUR am 1. April 2009 ausgezahlt wurde. Die Stille Einlage wird bei der Sparkasse KölnBonn als Tier-1-Kapital (Kernkapital) verbucht. Die Stille Einlage wird vom Zweckverband gehalten.

| (19) | Zur Finanzierung der Stillen Einlage hat der Zweckverband ein Darlehen von 300 Mio. EUR aufgenommen. Dieses Darlehen wird zu je 50 % durch die [...] und die [...] zur Verfügung gestellt. Der Zweckverband zahlt für dieses Darlehen eine Vergütung von [0,7—1,1] % über 12-Monats-EURIBOR. Für das Darlehen des Zweckverbandes wurden keine besonderen Bürgschaften der Stadt Köln oder der Stadt Bonn gewährt. Es besteht allerdings gemäß der Zweckverbandssatzung eine unbeschränkte satzungsmäßige Haftung der beiden Städte für die Verbindlichkeiten des Zweckverbands. |
| --- | --- |

(19)

Zur Finanzierung der Stillen Einlage hat der Zweckverband ein Darlehen von 300 Mio. EUR aufgenommen. Dieses Darlehen wird zu je 50 % durch die [...] und die [...] zur Verfügung gestellt. Der Zweckverband zahlt für dieses Darlehen eine Vergütung von [0,7—1,1] % über 12-Monats-EURIBOR. Für das Darlehen des Zweckverbandes wurden keine besonderen Bürgschaften der Stadt Köln oder der Stadt Bonn gewährt. Es besteht allerdings gemäß der Zweckverbandssatzung eine unbeschränkte satzungsmäßige Haftung der beiden Städte für die Verbindlichkeiten des Zweckverbands.

| (20) | Die Vergütung für die Stille Einlage liegt bei 7,25 % über 12-Monats-EURIBOR. Diese Vergütungshöhe wurde nach der Einholung einer Fairness Opinion der Deutschen Bank festgesetzt. Die Vergütungszahlungen sind an den Bilanzgewinn geknüpft und unterbleiben somit, wenn die Sparkasse KölnBonn keinen Bilanzgewinn ausweist. Eine Zahlung ist in jedem Fall ausgeschlossen, wenn zum Zeitpunkt, zu dem der Anspruch fällig wäre, die Eigenkapitalquote unter 9 % liegt und soweit die Zahlung zu einem Jahresfehlbetrag in dem betreffenden Geschäftsjahr führen oder diesen erhöhen würde. Im Falle einer Nichtbedienung der Stillen Einlage besteht keine Pflicht zur späteren Nachzahlung der entsprechenden Beträge. Die Stille Einlage nimmt außerdem proportional zum gesamten am Verlust teilnehmenden Kapital an einem Bilanzverlust teil. |
| --- | --- |

(20)

Die Vergütung für die Stille Einlage liegt bei 7,25 % über 12-Monats-EURIBOR. Diese Vergütungshöhe wurde nach der Einholung einer Fairness Opinion der Deutschen Bank festgesetzt. Die Vergütungszahlungen sind an den Bilanzgewinn geknüpft und unterbleiben somit, wenn die Sparkasse KölnBonn keinen Bilanzgewinn ausweist. Eine Zahlung ist in jedem Fall ausgeschlossen, wenn zum Zeitpunkt, zu dem der Anspruch fällig wäre, die Eigenkapitalquote unter 9 % liegt und soweit die Zahlung zu einem Jahresfehlbetrag in dem betreffenden Geschäftsjahr führen oder diesen erhöhen würde. Im Falle einer Nichtbedienung der Stillen Einlage besteht keine Pflicht zur späteren Nachzahlung der entsprechenden Beträge. Die Stille Einlage nimmt außerdem proportional zum gesamten am Verlust teilnehmenden Kapital an einem Bilanzverlust teil.

4.   DER STANDPUNKT DEUTSCHLANDS

| (21) | Deutschland zufolge zielt die Rekapitalisierung darauf ab, die Sparkasse KölnBonn in die Lage zu versetzen, die sich bietenden Geschäftsmöglichkeiten besser zu nutzen und insbesondere angesichts der Kreditklemme die Kreditvergabe an den Mittelstand in der Region auszuweiten. |
| --- | --- |

(21)

Deutschland zufolge zielt die Rekapitalisierung darauf ab, die Sparkasse KölnBonn in die Lage zu versetzen, die sich bietenden Geschäftsmöglichkeiten besser zu nutzen und insbesondere angesichts der Kreditklemme die Kreditvergabe an den Mittelstand in der Region auszuweiten.

| (22) | Deutschland betont, dass die Sparkasse KölnBonn zu keinem Zeitpunkt Schwierigkeiten hatte, die Mindesteigenkapitalquoten zu erfüllen. Dies wäre auch ohne die Rekapitalisierungsmaßnahmen noch Ende 2008 der Fall gewesen. Die Solvabilitätskennziffer habe zum 31. Dezember 2008 unter Berücksichtigung der Rekapitalisierung durch die Genussrechte bei 11,86 % gelegen (Konzern: 10,81 %). Ohne Rekapitalisierung hätte die Quote 10,37 % (Konzern: 9,31 %) betragen, so dass die Kapitalanforderungen ebenfalls erfüllt worden wären. |
| --- | --- |

(22)

Deutschland betont, dass die Sparkasse KölnBonn zu keinem Zeitpunkt Schwierigkeiten hatte, die Mindesteigenkapitalquoten zu erfüllen. Dies wäre auch ohne die Rekapitalisierungsmaßnahmen noch Ende 2008 der Fall gewesen. Die Solvabilitätskennziffer habe zum 31. Dezember 2008 unter Berücksichtigung der Rekapitalisierung durch die Genussrechte bei 11,86 % gelegen (Konzern: 10,81 %). Ohne Rekapitalisierung hätte die Quote 10,37 % (Konzern: 9,31 %) betragen, so dass die Kapitalanforderungen ebenfalls erfüllt worden wären.

| (23) | Nach Auffassung Deutschlands muss zur Beurteilung der Maßnahmen anhand des Privatinvestortests untersucht werden, ob ein privater Kapitalgeber in einer vergleichbaren Situation die Kapitalzufuhren gewährt hätte. Dies hätte ein privater Kapitalgeber der Schlussfolgerung Deutschlands zufolge getan, wenn die Transaktion kommerziell vorteilhaft und marktgerecht gewesen wäre. |
| --- | --- |

(23)

Nach Auffassung Deutschlands muss zur Beurteilung der Maßnahmen anhand des Privatinvestortests untersucht werden, ob ein privater Kapitalgeber in einer vergleichbaren Situation die Kapitalzufuhren gewährt hätte. Dies hätte ein privater Kapitalgeber der Schlussfolgerung Deutschlands zufolge getan, wenn die Transaktion kommerziell vorteilhaft und marktgerecht gewesen wäre.

| (24) | Deutschland verweist auf eine am 3. Dezember 2008 von der Deutschen Bank abgegebene Fairness Opinion. Darin stellt die Deutsche Bank fest, dass ein privater Kapitalgeber für eine Stille Einlage zugunsten der Sparkasse KölnBonn im derzeitigen Marktumfeld einen Spread von 725 bis 875 Basispunkten über 12-Monats-EURIBOR verlangt hätte. Daher kommt Deutschland zu dem Schluss, dass die Vergütung für die Stille Einlage mit 7,25 % über 12-Monats-EURIBOR marktgerecht ist. |
| --- | --- |

(24)

Deutschland verweist auf eine am 3. Dezember 2008 von der Deutschen Bank abgegebene Fairness Opinion. Darin stellt die Deutsche Bank fest, dass ein privater Kapitalgeber für eine Stille Einlage zugunsten der Sparkasse KölnBonn im derzeitigen Marktumfeld einen Spread von 725 bis 875 Basispunkten über 12-Monats-EURIBOR verlangt hätte. Daher kommt Deutschland zu dem Schluss, dass die Vergütung für die Stille Einlage mit 7,25 % über 12-Monats-EURIBOR marktgerecht ist.

| (25) | Nach Angaben Deutschlands wurde das Genussrechtskapital — in Übereinstimmung mit banküblichen Refinanzierungstransaktionen — ausgegeben, um regelmäßig auslaufende Eigenkapitalinstrumente zu ersetzen. Da die Genussrechte mit einem geringeren Risiko verbunden seien als die Stille Einlage, sei eine niedrigere Vergütung gerechtfertigt. Außerdem vertritt Deutschland die Ansicht, eine Pricing Opinion vom 17. Dezember 2008, die sich mit der Fairness Opinion der Deutschen Bank vom 3. Dezember 2008 decke, bestätige die Marktkonformität der Vergütungshöhe. |
| --- | --- |

(25)

Nach Angaben Deutschlands wurde das Genussrechtskapital — in Übereinstimmung mit banküblichen Refinanzierungstransaktionen — ausgegeben, um regelmäßig auslaufende Eigenkapitalinstrumente zu ersetzen. Da die Genussrechte mit einem geringeren Risiko verbunden seien als die Stille Einlage, sei eine niedrigere Vergütung gerechtfertigt. Außerdem vertritt Deutschland die Ansicht, eine Pricing Opinion vom 17. Dezember 2008, die sich mit der Fairness Opinion der Deutschen Bank vom 3. Dezember 2008 decke, bestätige die Marktkonformität der Vergütungshöhe.

| (26) | Deutschland betont, dass die Sparkasse KölnBonn aufgrund ihres Geschäftsmodells als Retailbank keine Liquiditätsprobleme gehabt habe oder haben werde. In diesem Zusammenhang verweist Deutschland darauf, dass die Sparkasse KölnBonn im Oktober 2008 zusätzliche Kundeneinlagen in Höhe von 800 Mio. EUR erhalten hat, welche die Bank teilweise in Hybridkapital hätte umwandeln können, und dass die Bank somit auch andere Möglichkeiten zur Rekapitalisierung und Verbesserung ihrer Solvabilitätskennziffer gehabt hätte. Dies belege — in Verbindung mit der als markgerecht anzusehenden Vergütung —, dass die Genussrechte marktgerecht seien. |
| --- | --- |

(26)

Deutschland betont, dass die Sparkasse KölnBonn aufgrund ihres Geschäftsmodells als Retailbank keine Liquiditätsprobleme gehabt habe oder haben werde. In diesem Zusammenhang verweist Deutschland darauf, dass die Sparkasse KölnBonn im Oktober 2008 zusätzliche Kundeneinlagen in Höhe von 800 Mio. EUR erhalten hat, welche die Bank teilweise in Hybridkapital hätte umwandeln können, und dass die Bank somit auch andere Möglichkeiten zur Rekapitalisierung und Verbesserung ihrer Solvabilitätskennziffer gehabt hätte. Dies belege — in Verbindung mit der als markgerecht anzusehenden Vergütung —, dass die Genussrechte marktgerecht seien.

| (27) | Außerdem weist Deutschland darauf hin, dass die grundlegende Entscheidung zur Vornahme der Stillen Einlage bereits im April 2008 und somit vor der Finanzmarktkrise getroffen worden sei. |
| --- | --- |

(27)

Außerdem weist Deutschland darauf hin, dass die grundlegende Entscheidung zur Vornahme der Stillen Einlage bereits im April 2008 und somit vor der Finanzmarktkrise getroffen worden sei.

| (28) | Schließlich vertritt Deutschland die Auffassung, dass ein privater Kapitalgeber in der Lage der Städte Köln und Bonn ein Interesse gehabt hätte, die Sparkasse KölnBonn und damit das bereits investierte Kapital zu erhalten, und somit auch einen Grund, die Bank im Interesse der Rentabilität zu rekapitalisieren. |
| --- | --- |

(28)

Schließlich vertritt Deutschland die Auffassung, dass ein privater Kapitalgeber in der Lage der Städte Köln und Bonn ein Interesse gehabt hätte, die Sparkasse KölnBonn und damit das bereits investierte Kapital zu erhalten, und somit auch einen Grund, die Bank im Interesse der Rentabilität zu rekapitalisieren.

| (29) | Angesichts dieser Umstände ist Deutschland der Auffassung, dass die Maßnahmen keine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 EG-Vertrag darstellen. |
| --- | --- |

(29)

Angesichts dieser Umstände ist Deutschland der Auffassung, dass die Maßnahmen keine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 EG-Vertrag darstellen.

5.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

5.1   Vorliegen einer Beihilfe

| (30) | Die Kommission vertritt die Auffassung, dass die Rekapitalisierungsmaßnahmen zielgerichtet ausgestaltet und zudem erforderlich waren, um die Solvabilitätskennziffern der Sparkasse KölnBonn über dem erforderlichen Minimum zu halten. Wie aus der folgenden Tabelle hervorgeht, [...].










  Konzern Sparkasse KölnBonn — Entwicklung der Kapitalquoten |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 |
| Dezember | Januar | Februar | März |
| Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote) | Mit Rekapitalisierungsmaßnahmen | 5,4 % | [5,5—6] % | [5,3—6] % | [5,1—6] % |
| Solvabilitätskennziffer | 10,8 % | [11—12] % | [10,5—11] % | [10—11] % |
| Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote) | Ohne Intervention | 5,4 % | [4—4,6] % | [4—4,5] % | [< 4] % |
| Solvabilitätskennziffer | [9—9,7] % | [8—8,5] % | [< 8] % | [< 8] % |

(30)

Die Kommission vertritt die Auffassung, dass die Rekapitalisierungsmaßnahmen zielgerichtet ausgestaltet und zudem erforderlich waren, um die Solvabilitätskennziffern der Sparkasse KölnBonn über dem erforderlichen Minimum zu halten. Wie aus der folgenden Tabelle hervorgeht, [...].

Konzern Sparkasse KölnBonn — Entwicklung der Kapitalquoten

2008

2009

Dezember

Januar

Februar

März

Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote)

Mit Rekapitalisierungsmaßnahmen

5,4 %

[5,5—6] %

[5,3—6] %

[5,1—6] %

Solvabilitätskennziffer

10,8 %

[11—12] %

[10,5—11] %

[10—11] %

Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote)

Ohne Intervention

5,4 %

[4—4,6] %

[4—4,5] %

[< 4] %

Solvabilitätskennziffer

[9—9,7] %

[8—8,5] %

[< 8] %

[< 8] %

| (31) | Die beiden Maßnahmen belaufen sich auf rund [2—4] % der risikogewichteten Aktiva der Sparkasse KölnBonn. |
| --- | --- |

(31)

Die beiden Maßnahmen belaufen sich auf rund [2—4] % der risikogewichteten Aktiva der Sparkasse KölnBonn.

| (32) | Ferner sind dem [...] Bericht weitere Hinweise auf die [...] Schwierigkeiten der Sparkasse KölnBonn zu entnehmen. So geht aus dem Bericht insbesondere Folgendes hervor:






  a) | Seit [...] verzeichnet die Sparkasse KölnBonn operative Verluste und konnte nur noch [...]. |
| --- | --- | --- |

(32)

Ferner sind dem [...] Bericht weitere Hinweise auf die [...] Schwierigkeiten der Sparkasse KölnBonn zu entnehmen. So geht aus dem Bericht insbesondere Folgendes hervor:

a)

Seit [...] verzeichnet die Sparkasse KölnBonn operative Verluste und konnte nur noch [...].

| b) | Die Sparkasse KölnBonn musste ihr Kapital bereits vor Ende 2008 durch Aufnahme von Genussrechtskapital erhöhen, da es ihr nicht möglich war, ihre Eigenkapitalbasis durch erzielte Gewinne zu stärken und [...]. |
| --- | --- |

b)

Die Sparkasse KölnBonn musste ihr Kapital bereits vor Ende 2008 durch Aufnahme von Genussrechtskapital erhöhen, da es ihr nicht möglich war, ihre Eigenkapitalbasis durch erzielte Gewinne zu stärken und [...].

| c) | Umfassende Umstrukturierungsmaßnahmen und eine Kapitalerhöhung erschienen notwendig, um sicherzustellen, dass die Sparkasse KölnBonn ihre Geschäftstätigkeit in tragfähiger Weise fortführen kann [...]. |
| --- | --- |

c)

Umfassende Umstrukturierungsmaßnahmen und eine Kapitalerhöhung erschienen notwendig, um sicherzustellen, dass die Sparkasse KölnBonn ihre Geschäftstätigkeit in tragfähiger Weise fortführen kann [...].

| (33) | Daraus schließt die Kommission, dass die Sparkasse KölnBonn eine [...] Bank war. |
| --- | --- |

(33)

Daraus schließt die Kommission, dass die Sparkasse KölnBonn eine [...] Bank war.

| (34) | Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. |
| --- | --- |

(34)

Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.

| (35) | [...] Die Kommission stellt fest, dass Deutschland hingegen bestreitet, dass die Maßnahmen der Bank einen Vorteil verschaffen, da ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber in derselben Situation nach Ansicht Deutschlands in derselben Weise gehandelt hätte; Deutschland betrachtet die Maßnahmen daher als marktgerecht. |
| --- | --- |

(35)

[...] Die Kommission stellt fest, dass Deutschland hingegen bestreitet, dass die Maßnahmen der Bank einen Vorteil verschaffen, da ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber in derselben Situation nach Ansicht Deutschlands in derselben Weise gehandelt hätte; Deutschland betrachtet die Maßnahmen daher als marktgerecht.

| (36) | Zum jetzigen Stadium stimmt die Kommission nicht mit der Argumentation Deutschlands überein, dass die Maßnahmen keine staatliche Beihilfe bildeten, da die Bedingungen für beide Instrumente so beschaffen gewesen seien, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber sie akzeptiert hätte. |
| --- | --- |

(36)

Zum jetzigen Stadium stimmt die Kommission nicht mit der Argumentation Deutschlands überein, dass die Maßnahmen keine staatliche Beihilfe bildeten, da die Bedingungen für beide Instrumente so beschaffen gewesen seien, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber sie akzeptiert hätte.

| (37) | Wenn Verwaltungseinrichtungen des öffentlichen Sektors einem bestimmten Unternehmen Kapital zuführen, prüft die Kommission, ob das Verhalten des Staates bei der Tätigung der fraglichen Investitionen mit dem Kriterium des marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers im Einklang stand. Ist dies nicht der Fall, hat der Staat einen Vorteil gewährt, der dem Unternehmen unter normalen Marktbedingungen nicht gewährt worden wäre. |
| --- | --- |

(37)

Wenn Verwaltungseinrichtungen des öffentlichen Sektors einem bestimmten Unternehmen Kapital zuführen, prüft die Kommission, ob das Verhalten des Staates bei der Tätigung der fraglichen Investitionen mit dem Kriterium des marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers im Einklang stand. Ist dies nicht der Fall, hat der Staat einen Vorteil gewährt, der dem Unternehmen unter normalen Marktbedingungen nicht gewährt worden wäre.

| (38) | Selbst wenn die Vergütung für beide Instrumente bis Anfang 2008 den für vergleichbare Instrumente gezahlten Zinsen entspricht, ist sie im vorliegenden Fall angesichts des hohen Risikos durch die [...] Rentabilität der Bank zu niedrig. Zudem war der Markt für Hybridkapital zum Zeitpunkt der Durchführung der Rekapitalisierung, d.h. Ende 2008/Anfang 2009, völlig ‚ausgetrocknet‘ (4). Die Kommission hat daher Zweifel, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber oder Eigentümer eine derartige Investition zum damaligen Zeitpunkt — selbst zu einem höheren Preis — getätigt hätte; dies gilt insbesondere deshalb, weil die Kuponzahlungen auf diese Instrumente von Verlusten beeinflusst würden, die Bank in den zurückliegenden [...] Jahren operationelle Verluste gemacht hatte und die Finanzkrise erst begann. |
| --- | --- |

(38)

Selbst wenn die Vergütung für beide Instrumente bis Anfang 2008 den für vergleichbare Instrumente gezahlten Zinsen entspricht, ist sie im vorliegenden Fall angesichts des hohen Risikos durch die [...] Rentabilität der Bank zu niedrig. Zudem war der Markt für Hybridkapital zum Zeitpunkt der Durchführung der Rekapitalisierung, d.h. Ende 2008/Anfang 2009, völlig ‚ausgetrocknet‘ (4). Die Kommission hat daher Zweifel, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber oder Eigentümer eine derartige Investition zum damaligen Zeitpunkt — selbst zu einem höheren Preis — getätigt hätte; dies gilt insbesondere deshalb, weil die Kuponzahlungen auf diese Instrumente von Verlusten beeinflusst würden, die Bank in den zurückliegenden [...] Jahren operationelle Verluste gemacht hatte und die Finanzkrise erst begann.

| (39) | Ab Mitte 2008 wurde die Lage auf dem Markt für hybride Tier-1- (Kernkapital-) oder Tier-2- (Ergänzungskapital-)Instrumente angespannter. Nach der Insolvenz des Bankhauses Lehman im September 2008 gab es nahezu keinen Markt mehr für derartige Instrumente. Dies wurde durch eine von Deutschland übermittelte Auflistung aller Hybridkapitalemissionen seit Oktober 2008 bestätigt, die ausschließlich vom Staat oder innerhalb des eigenen Konzerns erworbene Emissionen umfasste. Daher kann die Würdigung nicht auf die Frage der Preisgestaltung beschränkt werden, sondern muss auch der Wahl des Instruments Rechnung tragen. |
| --- | --- |

(39)

Ab Mitte 2008 wurde die Lage auf dem Markt für hybride Tier-1- (Kernkapital-) oder Tier-2- (Ergänzungskapital-)Instrumente angespannter. Nach der Insolvenz des Bankhauses Lehman im September 2008 gab es nahezu keinen Markt mehr für derartige Instrumente. Dies wurde durch eine von Deutschland übermittelte Auflistung aller Hybridkapitalemissionen seit Oktober 2008 bestätigt, die ausschließlich vom Staat oder innerhalb des eigenen Konzerns erworbene Emissionen umfasste. Daher kann die Würdigung nicht auf die Frage der Preisgestaltung beschränkt werden, sondern muss auch der Wahl des Instruments Rechnung tragen.

| (40) | In einem an die Sparkasse KölnBonn gerichteten Schreiben vom 18. Dezember 2008 nimmt der RSGV Bezug auf die Leitlinien für die Kapitalgewährung an Sparkassen und stellt fest, dass nur denjenigen Sparkassen Kapital zugeführt werden sollte, die aufgrund ihrer finanziellen Situation innerhalb eines absehbaren Zeitraums, in der Regel 10 Jahre, in der Lage sind, die Genussrechte zurückzuzahlen. In Bezug auf die Sparkasse KölnBonn stellt der RSGV fest, dass eine derartige Rückzahlung stark von der Erzielung der prognostizierten Ergebnisse in den Jahren 2009—2013 abhänge [...]. Vor diesem Hintergrund erscheint die Entscheidung des RSGV, die Bank zu rekapitalisieren, eher eine politisch motivierte Rettungsentscheidung als die Initiative eines marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers zu sein. |
| --- | --- |

(40)

In einem an die Sparkasse KölnBonn gerichteten Schreiben vom 18. Dezember 2008 nimmt der RSGV Bezug auf die Leitlinien für die Kapitalgewährung an Sparkassen und stellt fest, dass nur denjenigen Sparkassen Kapital zugeführt werden sollte, die aufgrund ihrer finanziellen Situation innerhalb eines absehbaren Zeitraums, in der Regel 10 Jahre, in der Lage sind, die Genussrechte zurückzuzahlen. In Bezug auf die Sparkasse KölnBonn stellt der RSGV fest, dass eine derartige Rückzahlung stark von der Erzielung der prognostizierten Ergebnisse in den Jahren 2009—2013 abhänge [...]. Vor diesem Hintergrund erscheint die Entscheidung des RSGV, die Bank zu rekapitalisieren, eher eine politisch motivierte Rettungsentscheidung als die Initiative eines marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers zu sein.

| (41) | Schließlich erscheint auch das Argument Deutschlands, dass die öffentlichen Eigentümer sich bereits im April 2008 politisch dazu verpflichtet hätten, die Sparkasse KölnBonn zu rekapitalisieren, und es damals einen Markt für derartige Instrumente gegeben habe, nicht überzeugend. Deutschland hat keinen Nachweis für eine im April 2008 erfolgte rechtsverbindliche Verpflichtung der Eigentümer vorgelegt. Ferner hätte ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber, der bereits im Frühjahr 2008 derartige Verpflichtungen eingegangen wäre, sich für den Fall erheblicher Änderungen der allgemeinen Rahmenbedingungen ein Rücktrittsrecht ausbedungen. Dies wird durch die Tatsache gestützt, dass die Vergütung des Instruments auf der Grundlage einer Fairness Opinion der Deutschen Bank festgesetzt wurde, welche erst im Oktober 2008 mit der Erstellung betraut wurde und ihre Stellungnahme am 3. Dezember 2008 abgab. Ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber würde sich nicht zu einer derart umfangreichen Investition verpflichten, ohne die der Transaktion zugrunde liegenden genauen Bedingungen zu kennen. |
| --- | --- |

(41)

Schließlich erscheint auch das Argument Deutschlands, dass die öffentlichen Eigentümer sich bereits im April 2008 politisch dazu verpflichtet hätten, die Sparkasse KölnBonn zu rekapitalisieren, und es damals einen Markt für derartige Instrumente gegeben habe, nicht überzeugend. Deutschland hat keinen Nachweis für eine im April 2008 erfolgte rechtsverbindliche Verpflichtung der Eigentümer vorgelegt. Ferner hätte ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber, der bereits im Frühjahr 2008 derartige Verpflichtungen eingegangen wäre, sich für den Fall erheblicher Änderungen der allgemeinen Rahmenbedingungen ein Rücktrittsrecht ausbedungen. Dies wird durch die Tatsache gestützt, dass die Vergütung des Instruments auf der Grundlage einer Fairness Opinion der Deutschen Bank festgesetzt wurde, welche erst im Oktober 2008 mit der Erstellung betraut wurde und ihre Stellungnahme am 3. Dezember 2008 abgab. Ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber würde sich nicht zu einer derart umfangreichen Investition verpflichten, ohne die der Transaktion zugrunde liegenden genauen Bedingungen zu kennen.

| (42) | Die rechtliche Verpflichtung zur Zeichnung der Genussrechte wurde erst nach dem 18. Dezember 2008 begründet, da der RSGV in seinem Schreiben vom 18. Dezember feststellte, dass er den Antrag der Sparkasse KölnBonn auf Rekapitalisierung zurzeit prüfe. |
| --- | --- |

(42)

Die rechtliche Verpflichtung zur Zeichnung der Genussrechte wurde erst nach dem 18. Dezember 2008 begründet, da der RSGV in seinem Schreiben vom 18. Dezember feststellte, dass er den Antrag der Sparkasse KölnBonn auf Rekapitalisierung zurzeit prüfe.

| (43) | Angesichts der Rahmenbedingungen und insbesondere des Marktumfelds hat die Kommission in diesem Stadium Zweifel, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber die Investition zu entsprechenden Bedingungen getätigt hätte. Daher scheinen die Maßnahmen der Sparkasse KölnBonn einen Vorteil zu verschaffen. |
| --- | --- |

(43)

Angesichts der Rahmenbedingungen und insbesondere des Marktumfelds hat die Kommission in diesem Stadium Zweifel, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber die Investition zu entsprechenden Bedingungen getätigt hätte. Daher scheinen die Maßnahmen der Sparkasse KölnBonn einen Vorteil zu verschaffen.

| (44) | Da die Sparkasse KölnBonn im Finanzsektor tätig ist, in dem ein starker internationaler Wettbewerb herrscht, könnte ein der Bank aus staatlichen Mitteln gewährter etwaiger Vorteil den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen. |
| --- | --- |

(44)

Da die Sparkasse KölnBonn im Finanzsektor tätig ist, in dem ein starker internationaler Wettbewerb herrscht, könnte ein der Bank aus staatlichen Mitteln gewährter etwaiger Vorteil den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen.

| (45) | Durch die Unterstützungsmaßnahmen kann die Sparkasse KölnBonn sich zu einer Zeit Finanzmittel beschaffen, zu der sie auf dem Markt — vor allem angesichts der damaligen Finanz- und Wirtschaftskrise — aller Wahrscheinlichkeit nach keine entsprechenden Mittel hätte aufnehmen können. Dies scheint der Sparkasse KölnBonn einen wirtschaftlichen Vorteil zu verschaffen, der ihre Position gegenüber der ihrer Wettbewerber in Deutschland und anderen Mitgliedstaaten, die keine öffentliche Unterstützung erhalten, stärkt. Daher ist davon auszugehen, dass die Maßnahme den Wettbewerb verfälscht und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. Der Vorteil wird aus staatlichen Mitteln gewährt und ist selektiv, da er nur einer Bank zugute kommt. |
| --- | --- |

(45)

Durch die Unterstützungsmaßnahmen kann die Sparkasse KölnBonn sich zu einer Zeit Finanzmittel beschaffen, zu der sie auf dem Markt — vor allem angesichts der damaligen Finanz- und Wirtschaftskrise — aller Wahrscheinlichkeit nach keine entsprechenden Mittel hätte aufnehmen können. Dies scheint der Sparkasse KölnBonn einen wirtschaftlichen Vorteil zu verschaffen, der ihre Position gegenüber der ihrer Wettbewerber in Deutschland und anderen Mitgliedstaaten, die keine öffentliche Unterstützung erhalten, stärkt. Daher ist davon auszugehen, dass die Maßnahme den Wettbewerb verfälscht und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. Der Vorteil wird aus staatlichen Mitteln gewährt und ist selektiv, da er nur einer Bank zugute kommt.

| (46) | Angesichts des Vorstehenden betrachtet die Kommission die beiden Maßnahmen im jetzigen Stadium als staatliche Beihilfen. Da die Maßnahmen ohne Genehmigung der Kommission durchgeführt wurden, handelt es sich um rechtswidrige staatliche Beihilfen. |
| --- | --- |

(46)

Angesichts des Vorstehenden betrachtet die Kommission die beiden Maßnahmen im jetzigen Stadium als staatliche Beihilfen. Da die Maßnahmen ohne Genehmigung der Kommission durchgeführt wurden, handelt es sich um rechtswidrige staatliche Beihilfen.

| (47) | Auf der Grundlage der derzeit verfügbaren Informationen beläuft sich die Höhe der Beihilfen, die die notleidende Bank im Rahmen der beiden Kapitalzuführungen erhalten hat, auf deren Nennwert in Höhe von 650 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(47)

Auf der Grundlage der derzeit verfügbaren Informationen beläuft sich die Höhe der Beihilfen, die die notleidende Bank im Rahmen der beiden Kapitalzuführungen erhalten hat, auf deren Nennwert in Höhe von 650 Mio. EUR.

5.2   Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (48) | In Anbetracht der vorstehenden Erwägungen muss die Kommission eingehend prüfen, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(48)

In Anbetracht der vorstehenden Erwägungen muss die Kommission eingehend prüfen, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (49) | Angesichts der [...] Rentabilität der Sparkasse KölnBonn in den vergangenen Jahren sowie ihrer Geschäftspraktiken hat die Kommission Zweifel daran, ob die durch die Beihilfemaßnahmen finanzierte rein finanzielle Umstrukturierung ausreichen wird, um die langfristige Rentabilität der Bank wiederherzustellen. |
| --- | --- |

(49)

Angesichts der [...] Rentabilität der Sparkasse KölnBonn in den vergangenen Jahren sowie ihrer Geschäftspraktiken hat die Kommission Zweifel daran, ob die durch die Beihilfemaßnahmen finanzierte rein finanzielle Umstrukturierung ausreichen wird, um die langfristige Rentabilität der Bank wiederherzustellen.

| (50) | Angesichts der Tatsache, dass die Sparkasse KölnBonn zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung [...] war, könnte die Beihilfe als Umstrukturierungsbeihilfe einzustufen sein. Die vorliegenden Informationen lassen jedoch darauf schließen, dass eine angemessene Lastenverteilung in keiner Weise gewährleistet ist und dass die Wettbewerbsverzerrungen nicht gemäß den Beihilfevorschriften beschränkt sind. Daher hat die Kommission Zweifel daran, ob die Maßnahmen als Umstrukturierungsbeihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind. |
| --- | --- |

(50)

Angesichts der Tatsache, dass die Sparkasse KölnBonn zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung [...] war, könnte die Beihilfe als Umstrukturierungsbeihilfe einzustufen sein. Die vorliegenden Informationen lassen jedoch darauf schließen, dass eine angemessene Lastenverteilung in keiner Weise gewährleistet ist und dass die Wettbewerbsverzerrungen nicht gemäß den Beihilfevorschriften beschränkt sind. Daher hat die Kommission Zweifel daran, ob die Maßnahmen als Umstrukturierungsbeihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind.

| (51) | Aus derzeitiger Sicht und aus einer historischen Betrachtungsweise, d. h. da die Schwierigkeiten der Sparkasse KölnBonn nicht unmittelbar durch die Finanzkrise, sondern durch vorherige Entscheidungen verursacht wurden, deren Folgen dann durch die Krise verschärft wurden, fallen die Rekapitalisierungsmaßnahmen nicht zwangsläufig unter Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag, sondern möglicherweise unter Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c EG-Vertrag. Die Kommission wird zwecks Entscheidung über die anwendbare Rechtsgrundlage eine eingehende Prüfung der Fakten vornehmen und die Entscheidung daher zu einem späteren Zeitpunkt treffen. |
| --- | --- |

(51)

Aus derzeitiger Sicht und aus einer historischen Betrachtungsweise, d. h. da die Schwierigkeiten der Sparkasse KölnBonn nicht unmittelbar durch die Finanzkrise, sondern durch vorherige Entscheidungen verursacht wurden, deren Folgen dann durch die Krise verschärft wurden, fallen die Rekapitalisierungsmaßnahmen nicht zwangsläufig unter Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag, sondern möglicherweise unter Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c EG-Vertrag. Die Kommission wird zwecks Entscheidung über die anwendbare Rechtsgrundlage eine eingehende Prüfung der Fakten vornehmen und die Entscheidung daher zu einem späteren Zeitpunkt treffen.

| (52) | Bislang hat Deutschland keinen Umstrukturierungsplan vorgelegt. |
| --- | --- |

(52)

Bislang hat Deutschland keinen Umstrukturierungsplan vorgelegt.

| (53) | Die Kommission ersucht Deutschland, einen schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplan für die Bank vorzulegen. Im Rahmen einer nachhaltigen Lösung für die Sparkasse KölnBonn muss das Problem an seiner Wurzel angegangen werden. Eine nachhaltige Lösung kann jedoch nur gefunden werden, wenn die Ursachen der Schwierigkeiten der Bank genau ermittelt werden. Daher sollte der Umstrukturierungsplan eine eingehende Analyse der Schwierigkeiten der Bank umfassen. |
| --- | --- |

(53)

Die Kommission ersucht Deutschland, einen schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplan für die Bank vorzulegen. Im Rahmen einer nachhaltigen Lösung für die Sparkasse KölnBonn muss das Problem an seiner Wurzel angegangen werden. Eine nachhaltige Lösung kann jedoch nur gefunden werden, wenn die Ursachen der Schwierigkeiten der Bank genau ermittelt werden. Daher sollte der Umstrukturierungsplan eine eingehende Analyse der Schwierigkeiten der Bank umfassen.

| (54) | Die Kommission stellt fest, dass die Sparkasse KölnBonn gemäß dem [...] Bericht seit [...] kaum noch Jahresüberschüsse erzielen konnte (5). Nach Ansicht der Kommission hat der Umstand, dass die Eigentümer der Sparkasse KölnBonn die [...] Rentabilität lange hinnahmen, möglicherweise dazu beigetragen, dass Ende 2008/Anfang 2009 eine Rekapitalisierung erforderlich geworden ist. |
| --- | --- |

(54)

Die Kommission stellt fest, dass die Sparkasse KölnBonn gemäß dem [...] Bericht seit [...] kaum noch Jahresüberschüsse erzielen konnte (5). Nach Ansicht der Kommission hat der Umstand, dass die Eigentümer der Sparkasse KölnBonn die [...] Rentabilität lange hinnahmen, möglicherweise dazu beigetragen, dass Ende 2008/Anfang 2009 eine Rekapitalisierung erforderlich geworden ist.

| (55) | Der Unterstützungsbedarf der Sparkasse KölnBonn ist offenbar auf mehrere Faktoren zurückzuführen, insbesondere auf ernsthafte Mängel bei der Verwaltung der gehaltenen Beteiligungen und unvorsichtige Investitionsentscheidungen, die anscheinend nicht nur auf wirtschaftlichen Erwägungen beruhen und mutmaßlich daraus resultieren, dass die Interessen der Eigentümer in ihrer Funktion als öffentlich-rechtliche Körperschaft und als Eigentümer der Bank nicht in angemessener Art und Weise getrennt wurden. Gemäß einer vorläufigen Beurteilung wurde die Bank möglicherweise durch Investitionsentscheidungen ihrer Eigentümer beeinträchtigt, die Interessen dienen sollten, welche von den rein wirtschaftlichen Interessen der Bank losgelöst waren. Nach Auffassung der Kommission muss im Rahmen des jeweiligen Lösungsansatzes ermittelt werden, wie die bisweilen divergierenden Interessen besser getrennt werden können. Es muss sichergestellt werden, dass die bisherigen Probleme sich nicht wiederholen. Daher sollte eine nachhaltige Lösung für die Sparkasse KölnBonn die Frage der Unternehmensführung umfassen. |
| --- | --- |

(55)

Der Unterstützungsbedarf der Sparkasse KölnBonn ist offenbar auf mehrere Faktoren zurückzuführen, insbesondere auf ernsthafte Mängel bei der Verwaltung der gehaltenen Beteiligungen und unvorsichtige Investitionsentscheidungen, die anscheinend nicht nur auf wirtschaftlichen Erwägungen beruhen und mutmaßlich daraus resultieren, dass die Interessen der Eigentümer in ihrer Funktion als öffentlich-rechtliche Körperschaft und als Eigentümer der Bank nicht in angemessener Art und Weise getrennt wurden. Gemäß einer vorläufigen Beurteilung wurde die Bank möglicherweise durch Investitionsentscheidungen ihrer Eigentümer beeinträchtigt, die Interessen dienen sollten, welche von den rein wirtschaftlichen Interessen der Bank losgelöst waren. Nach Auffassung der Kommission muss im Rahmen des jeweiligen Lösungsansatzes ermittelt werden, wie die bisweilen divergierenden Interessen besser getrennt werden können. Es muss sichergestellt werden, dass die bisherigen Probleme sich nicht wiederholen. Daher sollte eine nachhaltige Lösung für die Sparkasse KölnBonn die Frage der Unternehmensführung umfassen.

| (56) | Deutschland wird ersucht, einen Umstrukturierungsplan vorzulegen, der auf einem kohärenten Konzept beruht und aufzeigt, wie die Bank ohne staatliche Unterstützung langfristig rentabel werden kann. Der Umstrukturierungsplan sollte insbesondere alle in Abschnitt 2 und Anhang 1 der Umstrukturierungsmitteilung (6) aufgeführten Informationen enthalten. Außerdem müssen bei einer Umstrukturierungsbeihilfe soweit möglich die Lasten angemessen verteilt werden sowie Begleitmaßnahmen getroffen werden, um die Wettbewerbsverzerrungen, durch die die Struktur und das Funktionieren des relevanten Marktes langfristig grundlegend beeinträchtigt würden, so gering wie möglich zu halten. Deutschland wird ersucht mitzuteilen, mit welchen Maßnahmen es diesen Anliegen Rechnung zu tragen gedenkt. |
| --- | --- |

(56)

Deutschland wird ersucht, einen Umstrukturierungsplan vorzulegen, der auf einem kohärenten Konzept beruht und aufzeigt, wie die Bank ohne staatliche Unterstützung langfristig rentabel werden kann. Der Umstrukturierungsplan sollte insbesondere alle in Abschnitt 2 und Anhang 1 der Umstrukturierungsmitteilung (6) aufgeführten Informationen enthalten. Außerdem müssen bei einer Umstrukturierungsbeihilfe soweit möglich die Lasten angemessen verteilt werden sowie Begleitmaßnahmen getroffen werden, um die Wettbewerbsverzerrungen, durch die die Struktur und das Funktionieren des relevanten Marktes langfristig grundlegend beeinträchtigt würden, so gering wie möglich zu halten. Deutschland wird ersucht mitzuteilen, mit welchen Maßnahmen es diesen Anliegen Rechnung zu tragen gedenkt.

5.3   Schlussfolgerung

| (57) | In Anbetracht der vorstehenden Erwägungen kommt die Kommission zu dem vorläufigen Schluss, dass die obengenannten Maßnahmen Deutschlands eine staatliche Beihilfe darstellen. Die Kommission hat Zweifel daran, ob diese Beihilfe nach Artikel 87 Absatz 3 für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar erklärt werden kann. |
| --- | --- |

(57)

In Anbetracht der vorstehenden Erwägungen kommt die Kommission zu dem vorläufigen Schluss, dass die obengenannten Maßnahmen Deutschlands eine staatliche Beihilfe darstellen. Die Kommission hat Zweifel daran, ob diese Beihilfe nach Artikel 87 Absatz 3 für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar erklärt werden kann.

6.   ENTSCHEIDUNG

Auf der Grundlage der oben dargelegten Erwägungen wird das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag eröffnet. Die Kommission fordert Deutschland auf, ihr zusätzlich zu den bereits gesandten Unterlagen alle zur Beurteilung der Vereinbarkeit der Beihilfe sachdienlichen Unterlagen, Angaben und Daten zu übermitteln.

Deutschland wird ersucht, dem potenziellen Beihilfeempfänger unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission erinnert Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können.

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union über die Beihilfesache unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, ihre Stellungnahme innerhalb von zwei Wochen nach dem Datum dieser Veröffentlichung abzugeben.“

---

(1)  Důvěrné informace.

1

(2)  Vertrauliche Informationen.

2

(3)  Der Investor erhält eine Vergütung, hat aber keine Stimmrechte.

3

(4)  Mit Ausnahme von konzerninternen Emissionen sowie von Fällen, in denen der Staat die Instrumente erwarb.

4

(5)  Ohne Auflösung von Vorsorgereserven.

5

(6)  ABl. C 195 vom 19.8.2009, S. 9.

6

---