# Euroopa Liidu C 44/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.044.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 44 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide20. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.044.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 44

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide20. veebruar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 044/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2010/C 044/02 | Komisjoni teatis nõukogu direktiivi 96/67/EÜ artikli 1 lõikes 4 sätestatud menetluse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse 17. detsembri 2009. aasta teatis | 2 |
| 2010/C 044/03 | Komisjoni teatis selliste päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia ja Türgi vahel | 5 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 044/01

Euro vahetuskurss

1

2010/C 044/02

Komisjoni teatis nõukogu direktiivi 96/67/EÜ artikli 1 lõikes 4 sätestatud menetluse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse 17. detsembri 2009. aasta teatis

2

2010/C 044/03

Komisjoni teatis selliste päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia ja Türgi vahel

5

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 044/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems) (
  1
  ) | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 044/05 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 8 |
| 2010/C 044/06 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 13 |
| 2010/C 044/07 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 18 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 044/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems) (
  1
  )

1

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 044/05

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

8

2010/C 044/06

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

13

2010/C 044/07

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 20.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/1

---

Euro vahetuskurss (1)

19. veebruar 2010

2010/C 44/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3519 |
| JPY | Jaapani jeen | 124,17 |
| DKK | Taani kroon | 7,4429 |
| GBP | Inglise nael | 0,87830 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,8460 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4658 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,1055 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,765 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 271,30 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7092 |
| PLN | Poola zlott | 4,0043 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1310 |
| TRY | Türgi liir | 2,0616 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5171 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4215 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,4999 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9477 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9125 |
| KRW | Korea won | 1 568,07 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,4097 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2375 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2900 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 620,45 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6147 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,550 |
| RUB | Vene rubla | 40,6330 |
| THB | Tai baht | 44,849 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4557 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,3990 |
| INR | India ruupia | 62,6000 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3519

JPY

Jaapani jeen

124,17

DKK

Taani kroon

7,4429

GBP

Inglise nael

0,87830

SEK

Rootsi kroon

9,8460

CHF

Šveitsi frank

1,4658

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,1055

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,765

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

271,30

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7092

PLN

Poola zlott

4,0043

RON

Rumeenia leu

4,1310

TRY

Türgi liir

2,0616

AUD

Austraalia dollar

1,5171

CAD

Kanada dollar

1,4215

HKD

Hongkongi dollar

10,4999

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9477

SGD

Singapuri dollar

1,9125

KRW

Korea won

1 568,07

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,4097

CNY

Hiina jüaan

9,2375

HRK

Horvaatia kuna

7,2900

IDR

Indoneesia ruupia

12 620,45

MYR

Malaisia ringit

4,6147

PHP

Filipiini peeso

62,550

RUB

Vene rubla

40,6330

THB

Tai baht

44,849

BRL

Brasiilia reaal

2,4557

MXN

Mehhiko peeso

17,3990

INR

India ruupia

62,6000

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 20.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/2

---

Komisjoni teatis nõukogu direktiivi 96/67/EÜ artikli 1 lõikes 4 sätestatud menetluse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse 17. detsembri 2009. aasta teatis (1)

2010/C 44/02

Vastavalt nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivi 96/67/EÜ (juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades) (2) artikli 1 lõikele 4 peab komisjon teavitamiseks avaldama kõnealuses direktiivis nimetatud lennuväljade loetelu.

| | Lennujaamad, mille aastane vedude maht oli 2008. aastal suurem kui 2 miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa | Muud lennujaamad, mis olid 2008. aastal avatud kaubanduslikule lennuliiklusele |
| --- | --- | --- |
| Austria | Wien | Salzburg, Linz, Graz, Innsbruck, Klagenfurt |
| Belgia | Brussels National, Charleroi–Brussels South, Liège, Oostend-Brugge | Antwerpen, Kortrijk–Wevelgem |
| Bulgaaria | Sofia | Varna, Bourgas, Plovdiv, Gorna Oriahvitsa |
| Küpros | Larnaca | Paphos |
| Tšehhi Vabariik | Praha/Ruzyně | Brno/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava/Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Ceska Lipa, Ceske Budejovice, Dvur Kralové nad, Labem, Frydlant nad Ostravici, Havlickuv Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Holesov, Horice, Hosín, Hranice, Chomutov, Chotebor, Chrudim, Jaromer, Jicin, Jihlava, Jindrichuv Hradec, Kladno, Kolin, Krnov, Krisanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Marianske Lazne, Medlanky, Mikulovice, Mlada Boleslav, Moravska Trebova, Most, Nove Nesto nad Metuji, Plasy, Podhorany, Policka, Pribram, Pribyslav, Rakovnik, Rana, Roudnice, Sazena, Skutec, Slany, Sobeslav, Stankov, Strakonice, Strunkovice, Sumperk, Tabor, Tocna, Touzim, Usti nad Orlici, Velke Porici, Vlasim, Vrchlabi, Vysoké Mýto, Vyskov, Zabreh, Zbraslavice, Zamberk. |
| Taani | Copenhagen Airport, Billund Airport, Aarhus Airport, Aalborg Airport, Esbjerg Airport and Bornholm Airport | Karup, Sønderborg |
| Eesti | | Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare, Ruhnu, Kinhu, Viljandi, Ridali, Rapla, Narva |
| Soome | Helsinki-Vantaa | Enontekiö, Helsinki–Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi–Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tampere–Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus |
| Prantsusmaa | Paris–CDG, Paris–Orly, Nice–Côte d’Azur, Lyon–Saint Exupéry, Marseille–Provence, Toulouse–Blagnac, Bâle–Mulhouse, Bordeaux–Mérignac, Nantes–Atlantique, Beauvais–Tille | Pointe-à–Pitre–Le Raizet, Strasbourg, Martinique Aimé Césaire (ex-Fort de France Lamentin), St. Denis Gillot, Montpellier–Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio–Campo–Dell'oro, Chalons–Vatry, Biarritz–Anglet–Bayonne, Bastia Poretta, Brest–Bretagne, Pau Pyrénées, Toulon/Hyères, Clermont–Ferrand–Auvergne, Rennes St Jacques, Carcassonne, Grenoble St Geoirs, Tarbes–Lourdes–Pyrénées, Perpignan–Rivesaltes, Limoges, Cayenne Rochambeau, Figari Sud Corse, Metz Nancy Lorraine, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix Les Bains, Dzaoudzi Pamanzi, Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Ile De Re, Lorient–Lann–Bihoue, St Martin Grand Case, Dinard–Pleurtuit–St-Malo, St Barthelemy, Rodez Marcillac, Paris Le Bourget, Quimper–Cornouaille, St Pierre Pierrefonds, Caen Carpiquet, Poitiers–Biard–Futuroscope, Avignon Caumont, Tours–Val De Loire, Div. Alpes Maritime Hélistation, Deauville St Gatien, Annecy–Haute–Savoie, Le Havre Octeville, Lannion, Béziers–Agde–Vias, Rouen Vallée De Seine, St Pierre–Pointe Blanche, Maripasoula, Brive Laroche, Castres Mazamet, Aurillac Tronquières, Cannes Mandelieu, Dijon Bourgogne, Saint Nazaire Montoir, Port Grimaud, Le-Mans–Arnage, Lyon Bron, St Etienne Bouthéon, Cherbourg–Maupertus, Saint-Tropez/La Mole, Agen La Garenne, Angers/Marce, Le Puy-En-Velay–Loudes, Le-Touquet–Côte-D'opale, Ouessant, Miquelon, Saul, Courchevel, Colmar Houssen, Le Castellet, St Brieuc Armor, Chateauroux Deols, Dole Tavaux, Auxerre Branches, Nancy Essey, Angoulême, Valenciennes–Denain, Pontoise, Montbéliard Courcelle, Marie Galante, Troyes Barberey, Valence–Chabeuil, Charleville Mézières, Gap Tallard, Bourges, Orléans St Denis L'hôtel, Epinal Mirecourt, Cannes Quai du Large Hélistation, Amiens Glisy, Nevers–Fourchambault, Saint-Yan, Les Saintes/Terre De Haut, Laval Entrammes, Vannes Meucon, Vichy Charmeil, Morlaix Ploujean, Roanne Renaison, La Roche Sur Yon, Calais Dunkerque, Albi Le Sequestre, Moulins/Montbeugny, Châlon Champforgeuil, Cholet-Le-Pontreau, Ile-D'Yeu–Grand-Phare, Montluçon Guéret, Albert Bray, Beauvoir Côte de Lumière/Hélistation, Besançon–La-Vèze, Grenoble Le Versoud, Mâcon Charnay, St Georges de l'Oyapok (Guyane Française), Camopi, Cahors Lalbenque, Périgueux–Bassilac, Saumur–Saint-Florent, Saint-François, Ancenis, Basse–Terre–Baillif, Belle Ile, Aubenas Ardèche Méridionale, Desirade-Grande Anse, Isola 2000/Hélistation, Blois Le Breuil, Rochefort–Saint-Agnant, La Baule Escoublac |
| Saksamaa | Berlin–Tegel, Schönefeld, Bremen, Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt–Main, Hahn, Hamburg, Hannover–Langenhagen, Köln–Bonn, München, Stuttgart, Leipzig–Halle, Nürnberg | Dresden, Münster–Osnabrück, Paderborn–Lippstadt, Karlsruhe–Baden-Baden, Weeze, Augsburg, Altenburg–Nobitz, Berlin–Tempelhof, Borkum, Braunschweig, Erfurt, Frankfurt–Hahn, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof–Plauen, Kassel–Calden, Kiel–Holtenau, Lübeck–Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Saarbrücken–Ensheim, Rostock–Laage, Schwerin–Parchim, Siegerland, Westerland–Sylt, Zweibrücken |
| Kreeka | Athens, Iraklio, Thessaloniki, Rodos, Corfu-Kerkyra, Kos, Chania | Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros |
| Ungari | Budapest Ferihegy | Győr–Pér Repülőtér, Pécs–Pogány Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen |
| Iirimaa | Dublin, Shannon, Cork | Donegal Airport, Ireland West Airport Knock, Kerry Airport, Galway Airport, Sligo Airport and Waterford Airport |
| Itaalia | Roma–Fiumicino, Milano–Malpensa, Milano–Linate, Venezia Tessera, Bergamo, Catania Fontanorossa, Napoli Capodichino, Roma–Ciampino, Palermo, Bologna, Pisa San Giustio, Verona, Torino, Cagliari, Bari Palese | Firenze, Olbia Costa Smeralda, Treviso, Lamezia Terme, Alghero Fertilia, Genova Sestri, Albenga (3), Ancona Falconara (3), Aosta (3), Bolzano (3), Brescia (3), Brindisi (3), Crotone (3), Cuneo Levaldigi (3), Foggia Gino Lisa (3), Forli (3), Grosseto (3), Lampedusa (3), Marina di Campo (3), Pantelleria (3), Parma (3), Perugia Sant'Egidio (3), Pescara (3), Rimini (3), Reggio Calabria (3), Taranto Grottaglie (3), Tortoli (3), Trapani Birgi (3), Trieste Ronchi dei Legionari (3) |
| Läti | Riga International | Liepaja, Ventspils |
| Leedu | Vilnius | Palanga International Airport, Kaunas Airport, Siauliai Airport |
| Luksemburg | Luxembourg | — |
| Malta | Luqa–Malta | — |
| Madalmaad | Amsterdam–Schiphol, Maastricht–Aachen | Eindhoven, Groningen, Rotterdam |
| Poola | Warszawa–Okecie, Kraków–Balice, Katowice–Pyrzowice, | Gdańsk im. Lecha Wałęsy, Wroclaw–Strachowice, Poznań–Lavica, Lodz–Lublinek, Szczecin–Goleniow, Bydgoszcz, Rzeszow–Jasionka, Zielona Gora–Babimost, Szczytno–Szymany, Mielec |
| Portugal | Lisboa, Faro, Porto, Madeira | Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascale, Lajes |
| Rumeenia | Aeroportul International Henri Coanda–Bucuresti | Aeroportul International Bucuresti Baneasa–Aurel Vlaicu, Aeroportul International Timisoara–Traian Vuia, Aeroportul International Mihail Kogalniceanu–Constanta, Aeroportul Arad, Aeroportul Bacau, Aeroportul Baia Mare, Aeroportul Cluj-Napoca, Aeroportul Craiova, Aeroportul Iasi, Aeroportul Oradea, Aeroportul Satu Mare, Aeroportul Sibiu, Aeroportul Stefan cel Mare–Suceava, Aeroportul Targu Mures–Transilvania, Aeroportul Tulcea |
| Slovakkia | Bratislava | Košice, Nitra, Piešťany, Poprad–Tatry, Prievidza, Sliač, Žilina |
| Sloveenia | | Airport Jože Pučnik Ljubljana, Airport Edvard Rusjan Maribor, Airport Portorož |
| Hispaania | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Almeria, Asturias, Coruña (A),Granada, Jerez, Murcia/San Javier, La Palma, Reus, Santiago de Compostela, Vigo, Vitoria, Albacete, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Hierro (El), Huesca-Pirineos, León, Logroño, Melilla, Pamplona, Salamanca, San Sebastián, Santander, Valladolid, Zaragoza |
| Rootsi | Göteborg–Landvetter, Stockholm–Arlanda, Stockholm/Skavsta | Stockholm/Bromma, Malmö–Sturup, Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Helsingborg/Hamnen, Hemavan Tärnaby, Hultsfred–Vimmerby, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors-Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala–Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall–Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan–Vänesborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre–Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik |
| Ühendkuningriik | Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Birmingham, Edinburgh, Glasgow, Bristol, East Midlands International, Liverpool Belfast International, Newcastle, Aberdeen, London City, Leeds Bradford Prestwick, Belfast City | Cardiff Wales, Southampton, Bournemouth, Kent International, Barra, Benbecula, Blackpool, Cambridge, Campbeltown, City of Derry, Coventry, Doncaster Sheffield, Dundee, Durham Tees Valley, Exeter, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Newquay, Norwich, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree Wick |

Lennujaamad, mille aastane vedude maht oli 2008. aastal suurem kui 2 miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa

Muud lennujaamad, mis olid 2008. aastal avatud kaubanduslikule lennuliiklusele

Austria

Wien

Salzburg, Linz, Graz, Innsbruck, Klagenfurt

Belgia

Brussels National, Charleroi–Brussels South, Liège, Oostend-Brugge

Antwerpen, Kortrijk–Wevelgem

Bulgaaria

Sofia

Varna, Bourgas, Plovdiv, Gorna Oriahvitsa

Küpros

Larnaca

Paphos

Tšehhi Vabariik

Praha/Ruzyně

Brno/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava/Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Ceska Lipa, Ceske Budejovice, Dvur Kralové nad, Labem, Frydlant nad Ostravici, Havlickuv Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Holesov, Horice, Hosín, Hranice, Chomutov, Chotebor, Chrudim, Jaromer, Jicin, Jihlava, Jindrichuv Hradec, Kladno, Kolin, Krnov, Krisanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Marianske Lazne, Medlanky, Mikulovice, Mlada Boleslav, Moravska Trebova, Most, Nove Nesto nad Metuji, Plasy, Podhorany, Policka, Pribram, Pribyslav, Rakovnik, Rana, Roudnice, Sazena, Skutec, Slany, Sobeslav, Stankov, Strakonice, Strunkovice, Sumperk, Tabor, Tocna, Touzim, Usti nad Orlici, Velke Porici, Vlasim, Vrchlabi, Vysoké Mýto, Vyskov, Zabreh, Zbraslavice, Zamberk.

Taani

Copenhagen Airport, Billund Airport, Aarhus Airport, Aalborg Airport, Esbjerg Airport and Bornholm Airport

Karup, Sønderborg

Eesti

Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare, Ruhnu, Kinhu, Viljandi, Ridali, Rapla, Narva

Soome

Helsinki-Vantaa

Enontekiö, Helsinki–Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi–Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tampere–Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus

Prantsusmaa

Paris–CDG, Paris–Orly, Nice–Côte d’Azur, Lyon–Saint Exupéry, Marseille–Provence, Toulouse–Blagnac, Bâle–Mulhouse, Bordeaux–Mérignac, Nantes–Atlantique, Beauvais–Tille

Pointe-à–Pitre–Le Raizet, Strasbourg, Martinique Aimé Césaire (ex-Fort de France Lamentin), St. Denis Gillot, Montpellier–Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio–Campo–Dell'oro, Chalons–Vatry, Biarritz–Anglet–Bayonne, Bastia Poretta, Brest–Bretagne, Pau Pyrénées, Toulon/Hyères, Clermont–Ferrand–Auvergne, Rennes St Jacques, Carcassonne, Grenoble St Geoirs, Tarbes–Lourdes–Pyrénées, Perpignan–Rivesaltes, Limoges, Cayenne Rochambeau, Figari Sud Corse, Metz Nancy Lorraine, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix Les Bains, Dzaoudzi Pamanzi, Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Ile De Re, Lorient–Lann–Bihoue, St Martin Grand Case, Dinard–Pleurtuit–St-Malo, St Barthelemy, Rodez Marcillac, Paris Le Bourget, Quimper–Cornouaille, St Pierre Pierrefonds, Caen Carpiquet, Poitiers–Biard–Futuroscope, Avignon Caumont, Tours–Val De Loire, Div. Alpes Maritime Hélistation, Deauville St Gatien, Annecy–Haute–Savoie, Le Havre Octeville, Lannion, Béziers–Agde–Vias, Rouen Vallée De Seine, St Pierre–Pointe Blanche, Maripasoula, Brive Laroche, Castres Mazamet, Aurillac Tronquières, Cannes Mandelieu, Dijon Bourgogne, Saint Nazaire Montoir, Port Grimaud, Le-Mans–Arnage, Lyon Bron, St Etienne Bouthéon, Cherbourg–Maupertus, Saint-Tropez/La Mole, Agen La Garenne, Angers/Marce, Le Puy-En-Velay–Loudes, Le-Touquet–Côte-D'opale, Ouessant, Miquelon, Saul, Courchevel, Colmar Houssen, Le Castellet, St Brieuc Armor, Chateauroux Deols, Dole Tavaux, Auxerre Branches, Nancy Essey, Angoulême, Valenciennes–Denain, Pontoise, Montbéliard Courcelle, Marie Galante, Troyes Barberey, Valence–Chabeuil, Charleville Mézières, Gap Tallard, Bourges, Orléans St Denis L'hôtel, Epinal Mirecourt, Cannes Quai du Large Hélistation, Amiens Glisy, Nevers–Fourchambault, Saint-Yan, Les Saintes/Terre De Haut, Laval Entrammes, Vannes Meucon, Vichy Charmeil, Morlaix Ploujean, Roanne Renaison, La Roche Sur Yon, Calais Dunkerque, Albi Le Sequestre, Moulins/Montbeugny, Châlon Champforgeuil, Cholet-Le-Pontreau, Ile-D'Yeu–Grand-Phare, Montluçon Guéret, Albert Bray, Beauvoir Côte de Lumière/Hélistation, Besançon–La-Vèze, Grenoble Le Versoud, Mâcon Charnay, St Georges de l'Oyapok (Guyane Française), Camopi, Cahors Lalbenque, Périgueux–Bassilac, Saumur–Saint-Florent, Saint-François, Ancenis, Basse–Terre–Baillif, Belle Ile, Aubenas Ardèche Méridionale, Desirade-Grande Anse, Isola 2000/Hélistation, Blois Le Breuil, Rochefort–Saint-Agnant, La Baule Escoublac

Saksamaa

Berlin–Tegel, Schönefeld, Bremen, Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt–Main, Hahn, Hamburg, Hannover–Langenhagen, Köln–Bonn, München, Stuttgart, Leipzig–Halle, Nürnberg

Dresden, Münster–Osnabrück, Paderborn–Lippstadt, Karlsruhe–Baden-Baden, Weeze, Augsburg, Altenburg–Nobitz, Berlin–Tempelhof, Borkum, Braunschweig, Erfurt, Frankfurt–Hahn, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof–Plauen, Kassel–Calden, Kiel–Holtenau, Lübeck–Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Saarbrücken–Ensheim, Rostock–Laage, Schwerin–Parchim, Siegerland, Westerland–Sylt, Zweibrücken

Kreeka

Athens, Iraklio, Thessaloniki, Rodos, Corfu-Kerkyra, Kos, Chania

Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros

Ungari

Budapest Ferihegy

Győr–Pér Repülőtér, Pécs–Pogány Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen

Iirimaa

Dublin, Shannon, Cork

Donegal Airport, Ireland West Airport Knock, Kerry Airport, Galway Airport, Sligo Airport and Waterford Airport

Itaalia

Roma–Fiumicino, Milano–Malpensa, Milano–Linate, Venezia Tessera, Bergamo, Catania Fontanorossa, Napoli Capodichino, Roma–Ciampino, Palermo, Bologna, Pisa San Giustio, Verona, Torino, Cagliari, Bari Palese

Firenze, Olbia Costa Smeralda, Treviso, Lamezia Terme, Alghero Fertilia, Genova Sestri, Albenga (3), Ancona Falconara (3), Aosta (3), Bolzano (3), Brescia (3), Brindisi (3), Crotone (3), Cuneo Levaldigi (3), Foggia Gino Lisa (3), Forli (3), Grosseto (3), Lampedusa (3), Marina di Campo (3), Pantelleria (3), Parma (3), Perugia Sant'Egidio (3), Pescara (3), Rimini (3), Reggio Calabria (3), Taranto Grottaglie (3), Tortoli (3), Trapani Birgi (3), Trieste Ronchi dei Legionari (3)

Läti

Riga International

Liepaja, Ventspils

Leedu

Vilnius

Palanga International Airport, Kaunas Airport, Siauliai Airport

Luksemburg

Luxembourg

—

Malta

Luqa–Malta

—

Madalmaad

Amsterdam–Schiphol, Maastricht–Aachen

Eindhoven, Groningen, Rotterdam

Poola

Warszawa–Okecie, Kraków–Balice, Katowice–Pyrzowice,

Gdańsk im. Lecha Wałęsy, Wroclaw–Strachowice, Poznań–Lavica, Lodz–Lublinek, Szczecin–Goleniow, Bydgoszcz, Rzeszow–Jasionka, Zielona Gora–Babimost, Szczytno–Szymany, Mielec

Portugal

Lisboa, Faro, Porto, Madeira

Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascale, Lajes

Rumeenia

Aeroportul International Henri Coanda–Bucuresti

Aeroportul International Bucuresti Baneasa–Aurel Vlaicu, Aeroportul International Timisoara–Traian Vuia, Aeroportul International Mihail Kogalniceanu–Constanta, Aeroportul Arad, Aeroportul Bacau, Aeroportul Baia Mare, Aeroportul Cluj-Napoca, Aeroportul Craiova, Aeroportul Iasi, Aeroportul Oradea, Aeroportul Satu Mare, Aeroportul Sibiu, Aeroportul Stefan cel Mare–Suceava, Aeroportul Targu Mures–Transilvania, Aeroportul Tulcea

Slovakkia

Bratislava

Košice, Nitra, Piešťany, Poprad–Tatry, Prievidza, Sliač, Žilina

Sloveenia

Airport Jože Pučnik Ljubljana, Airport Edvard Rusjan Maribor, Airport Portorož

Hispaania

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Almeria, Asturias, Coruña (A),Granada, Jerez, Murcia/San Javier, La Palma, Reus, Santiago de Compostela, Vigo, Vitoria, Albacete, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Hierro (El), Huesca-Pirineos, León, Logroño, Melilla, Pamplona, Salamanca, San Sebastián, Santander, Valladolid, Zaragoza

Rootsi

Göteborg–Landvetter, Stockholm–Arlanda, Stockholm/Skavsta

Stockholm/Bromma, Malmö–Sturup, Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Helsingborg/Hamnen, Hemavan Tärnaby, Hultsfred–Vimmerby, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors-Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala–Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall–Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan–Vänesborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre–Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik

Ühendkuningriik

Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Birmingham, Edinburgh, Glasgow, Bristol, East Midlands International, Liverpool Belfast International, Newcastle, Aberdeen, London City, Leeds Bradford Prestwick, Belfast City

Cardiff Wales, Southampton, Bournemouth, Kent International, Barra, Benbecula, Blackpool, Cambridge, Campbeltown, City of Derry, Coventry, Doncaster Sheffield, Dundee, Durham Tees Valley, Exeter, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Newquay, Norwich, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree Wick

---

(1)  ELT C 307, 17.12.2009, lk 3.

(2)  EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36.

(3)  Eurostati andmed, kuna liikmesriigid ei ole andmeid edastanud. Vähema kui 15 000 reisijaga lennujaamad võivad olla välja jäetud.

---

| 20.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/5

---

Komisjoni teatis selliste päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia (1) ja Türgi vahel

Euroopa Liit ja asjaomased riigid teavitavad üksteist Euroopa Komisjoni kaudu teiste riikidega jõus olevatest päritolureeglitest, et saavutada päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia ja Türgi vahel.

Lisatud tabelis, mis on koostatud asjaomastelt riikidelt saadud teadete alusel, antakse ülevaade päritolureegleid käsitlevatest protokollidest, kus sätestatakse päritolu diagonaalne kumuleerumine ning nimetatakse kuupäev, millest alates kumuleerumist kohaldatakse. Kõnealune tabel asendab varasema (ELT C 323, 31.12.2009, lk 26).

Tuletatakse meelde, et kumuleerumist saab kohaldada ainult juhul, kui lõpptootja- ja lõppsihtriigid on sõlminud ühesuguseid päritolureegleid sisaldavad vabakaubanduslepingud kõikide päritolustaatuse kujunemisega seotud riikidega – st kõikide riikidega, kust on pärit kõik kasutatud materjalid. Päritolustaatuseta materjalidena tuleb käsitada materjale, mis on pärit riigist, kellel ei ole lõpptootja- ja lõppsihtriigiga vabakaubanduslepingut sõlmitud.

Seejuures meenutatakse, et Türgi päritoluga ja ELi-Türgi tolliliiduga hõlmatud materjale võib käsitleda päritolustaatusega materjalidena diagonaalse kumuleerumise eesmärgil Euroopa Liidu ja selliste stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide vahel, kelle suhtes päritolureeglite protokoll kehtib.

Allpool on esitatud tabelis loetletud riikide kahetähelised ISO-koodid:

| — | Albaania | AL |
| --- | --- | --- |
| — | Bosnia ja Hertsegoviina | BA |
| — | Horvaatia | HR |
| — | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | MK (2) |
| — | Montenegro | ME |
| — | Serbia | RS |
| — | Türgi | TR |

—

Albaania

AL

—

Bosnia ja Hertsegoviina

BA

—

Horvaatia

HR

—

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

MK (2)

—

Montenegro

ME

—

Serbia

RS

—

Türgi

TR

Selliste päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäev, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia ja Türgi vahel

| | EU | AL | BA | HR | MK | ME | RS | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.1.2007 | 1.7.2008 | | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 8.12.2009 | (3) |
| AL | 1.1.2007 | | 22.11.2007 | 22.8.2007 | 26.7.2007 | 26.7.2007 | 24.10.2007 | |
| BA | 1.7.2008 | 22.11.2007 | | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | |
| HR | | 22.8.2007 | 22.11.2007 | | 22.8.2007 | 22.8.2007 | 24.10.2007 | |
| MK | 1.1.2007 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 22.8.2007 | | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.7.2009 |
| ME | 1.1.2008 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 22.8.2007 | 26.7.2007 | | 24.10.2007 | 1.3.2010 |
| RS | 8.12.2009 | 24.10.2007 | 22.11.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | | |
| TR | (3) | | | | 1.7.2009 | 1.3.2010 | | |

EU

AL

BA

HR

MK

ME

RS

TR

EU

1.1.2007

1.7.2008

1.1.2007

1.1.2008

8.12.2009

(3)

AL

1.1.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

26.7.2007

24.10.2007

BA

1.7.2008

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

HR

22.8.2007

22.11.2007

22.8.2007

22.8.2007

24.10.2007

MK

1.1.2007

26.7.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.7.2009

ME

1.1.2008

26.7.2007

22.11.2007

22.8.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.3.2010

RS

8.12.2009

24.10.2007

22.11.2007

24.10.2007

24.10.2007

24.10.2007

TR

(3)

1.7.2009

1.3.2010

---

(1)  Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia osalevad stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis.

(2)  ISO-kood 3166. Ajutine kood, mis ei mõjuta mingil viisil kõnealuse riigi lõplikku nomenklatuuri, milles lepitakse kokku pärast seda, kui ÜRO egiidi all praegu peetavad vastavasisulised läbirääkimised on lõppenud.

(3)  ELi-Türgi tolliliiduga hõlmatud kaupade puhul on kohaldamiskuupäev 27. juuli 2006.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 20.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 44/04

| 1. | 12. veebruaril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Automoción, S.L. (edaspidi „Gestamp”, Hispaania), mis kuulub kontserni Spanish Group Corporación Gestamp, S.L., omandab kontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Edscha AG (edaspidi „Edscha”, Saksamaa) autouste liigendsüsteemide ja autode juhtseadmetega seotud äritegevuse üle varade ja aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. veebruaril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Automoción, S.L. (edaspidi „Gestamp”, Hispaania), mis kuulub kontserni Spanish Group Corporación Gestamp, S.L., omandab kontrolli EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Edscha AG (edaspidi „Edscha”, Saksamaa) autouste liigendsüsteemide ja autode juhtseadmetega seotud äritegevuse üle varade ja aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Gestamp: metallkomponentide, näiteks juhtimissüsteemide tarnimine autotööstusele ja terase töötlemine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Gestamp: metallkomponentide, näiteks juhtimissüsteemide tarnimine autotööstusele ja terase töötlemine;

| — | Edscha: liigend- ja juhtimissüsteemide tarnimine autotööstusele. |
| --- | --- |

—

Edscha: liigend- ja juhtimissüsteemide tarnimine autotööstusele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5733 – Gestamp Automoción/Edscha Hinge & Control Systems):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 20.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/8

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 44/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7 (1). Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SZEGEDI FŰSZERPAPRIKA-ŐRLEMÉNY” VÕI „SZEGEDI PAPRIKA”

EÜ nr: HU-PDO-0005-0395-21.10.2004

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály (Põllumajanduse ja maaelu arengu ministeerium – Toiduahela analüüsi osakond) |
| --- | --- |
| Aadress: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nimi:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály (Põllumajanduse ja maaelu arengu ministeerium – Toiduahela analüüsi osakond)

Aadress:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel

+36 13014419

Faks

+36 13014808

E-post:

zobore@fvm.hu

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Szegedi Fűszerpaprika Konzorcium (Szegedi Vürtspaprika Konsortsium) |
| --- | --- |
| Aadress: | Szeged-Szőreg |
| Szerb u. 173. |
| 6771 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nimi:

Szegedi Fűszerpaprika Konzorcium (Szegedi Vürtspaprika Konsortsium)

Aadress:

Szeged-Szőreg

Szerb u. 173.

6771

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel

+36 62558390

Faks

+36 62405120

E-post:

szokol@rubinpaprika.hu

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muu ( )

3.   Toote liik:

| 1.8 rühm – | vürtsid |
| --- | --- |

1.8 rühm –

vürtsid

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” või „Szegedi paprika”

4.2.   Kirjeldus:

Paprikapulber „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” või „Szegedi paprika” on saadud Szegedi piirkonnas kasvatatud ja riiklikult tunnustatud sordi seemnest pärineva vürtspaprika taime (Capsicum annuum L. var. Longum DC.) kuivatatud viljade jahvatamise teel.

Paprikapulbri „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” või „Szegedi paprika” toorainena võib kasutada järgmisi sorte: Bíbor, Bolero, Délibáb, Fesztivál, Folklor, Kárminvörös, Mihályteleki, Napfény, Remény, Rubinvörös, Sláger, Szegedi F-03 (terav), Szegedi mahe 57–13, Szegedi 178 (terav), Szegedi 179 (terav), Szegedi 20, Szegedi 80, Viktória, Zuhatag.

Organoleptilised omadused:

Maheda „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” või „Szegedi paprika” organoleptilised omadused on järgmised:

—   välimus: ühtne, homogeenne, sobiva jämedusega jahvatatud, st ei ole teraline ega tükiline;

—   värvus: kirkast tulipunasest heledama punaseni;

—   aroom: lõhn on intensiivne, vürtsikas, meenutab praetud köögivilju;

—   maitse: iseloomulikult magusavõitu, meenutab küpsetatud küpset kõrvitsat ja värskeid aiasaadusi, püsivalt mahe, meeldiva vürtsika aroomiga ja ilma teravuseta, st kaptsaitsiinisisaldus ei ületa väärtust 100 mg/kg.

Terav paprikapulber on lisaks ülaltoodule domineeriva terava maitsega. Terava maitse intensiivsuse määrab kaptsaitsiinisisaldus. Kui kaptsaitsiinisisaldus on 100–200 mg/kg, on paprikapulber pisut teravama maitsega, kui aga ületab väärtuse 200 mg/kg, on maitse terav.

Füüsikalised ja keemilised omadused:

—

—

| Pigmendi kogusisaldus pakendamisel, kuivaines, miinimumväärtus, g/kg (2)

  või värvuse väärtus (ASTA, Ameerika Vürtsikaubanduse Ühendus) pakendamisel, miinimum (2) | 3,9 |
| --- | --- |
| 120 |
| Pigmendi kogusisalduse lubatud vähenemine kuus, maksimumväärtus, värvuse väärtus (ASTA) (3) | 5 |
| Maksimaalne niiskusesisaldus, % (m/m) | 11,0 |
| Liivasisaldus kuivaines, maksimumväärtus, % (m/m) | 0,5 |

Pigmendi kogusisaldus pakendamisel, kuivaines, miinimumväärtus, g/kg (2)

või värvuse väärtus (ASTA, Ameerika Vürtsikaubanduse Ühendus) pakendamisel, miinimum (2)

3,9

120

Pigmendi kogusisalduse lubatud vähenemine kuus, maksimumväärtus, värvuse väärtus (ASTA) (3)

5

Maksimaalne niiskusesisaldus, % (m/m)

11,0

Liivasisaldus kuivaines, maksimumväärtus, % (m/m)

0,5

—

4.3.   Geograafiline piirkond:

Kaitstud päritolunimetusega tähistatud paprikapulbri „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” või „Szegedi paprika” toorainena võib kasutada vürtspaprikat, mis on kasvatatud järgmiste omavalitsuste halduspiirides: Algyő, Ambrózfalva, Apátfalva, Árpádhalom, Ásotthalom, Baks, Balástya, Bordány, Csanádpalota, Csanytelek, Csengele, Csikóspuszta, Csongrád, Derekegyháza, Deszk, Dóc, Domaszék, Eperjes, Fábiánsebestyén, Felgyő, Ferencszállás, Forráskút, Földeák, Hódmezővásárhely, Királyhegyes, Kistelek, Kiszombor, Klárafalva, Kövegy, Kútvölgy, Kübekháza, Magyarcsanád, Makó, Maroslele, Mártély, Mindszent, Mórahalom, Nagyér, Nagylak, Nagymágocs, Óföldeák, Ópusztaszer, Öttömös, Pitvaros, Pusztaszer, Rákos, Röszke, Rúzsa, Sándorfalva, Szatymaz, Szeged, Szegvár, Székkutas, Szentes, Tiszasziget, Tompahát Tömörkény, Újszentiván, Üllés, Zákányszék, Zsombó; Battonya, Békéssámson, Csanádalberti, Csanádapáca, Csorvás, Dombegyház, Gábortelep, Gádoros, Gerendás, Kardoskút, Kaszaper, Kisdombegyház, Kunágota, Magyarbánhegyes, Magyardombegyház, Magyartés, Medgyesbodzás, Medgyesegyháza, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Nagyszénás, Orosháza, Pusztaföldvár Tótkomlós, Végegyháza; Csólyospálos.

Tootmine ja pakendamine peavad toimuma samas geograafilises piirkonnas.

4.4.   Päritolutõend:

Toote jälgitavuse tagavad tootjate ja töötlejate registreerimine, tootmise ja töötlemise ajal koostatud dokumendid ja pakendamismaterjalidel talletatud säilivuskuupäev, tootepartii number ning konsortsiumi poolt välja antavad nummerdatud etiketid.

Eeskirjadest kinnipidamist kontrollib Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatali (Põllumajandusamet) vastava piirkonna asutus.

4.5.   Tootmismeetod:

Tootmise esimese etapina valmistatakse ette taimede kasvatamiseks määratud maa-ala, seejärel toimub sõltuvalt valitud kasvatamismeetodist kas seemnete külvamine või istikute istutamine. Istikute istustamise puhul kasvatatakse istikud ette veebruari lõpu ja aprilli alguse vahelisel ajavahemikul. Istikud istutatakse maikuus käsitsi või mehhaanilisi istutusseadmeid kasutades nende kasvukohtadesse. Seemnete külvamise aeg on aprilli alguses.

Kasvamise ajal tehakse käsitsi või masinatega vürtspaprika taime optimaalseks kasvamiseks vajalikud taimehooldustööd: kastmine, väetamine, taimekaitse.

Vürtspaprika saaki kogutakse mitmes jaos vastavalt küpsemisastmele.

Koristatud kaunad pannakse optimaalselt kaheks nädalaks järelküpsema (hoitakse hea õhuvahetusega kohas), tootja tehnilistele võimalustele vastava meetodi järgi.

Seejärel valmistatakse järelküpsenud kaunad ette kuivatamiseks: sorteeritakse, pestakse, viilutatakse. Need toimingud on põhilised lõpptoodangu kvaliteedi mõjutajad.

Vürtspaprikat võib kuivatada katuse all kotikestesse riputatuna, kuivatuskambris või lintkuivatis. Kuivatamise lõpuks väheneb paprikakaunade veesisaldus varasemalt 80 %lt 10 %le.

Kuivatatud vürtspaprikat jahvatatakse eeltükeldamise järel paprikapulbri saamiseks kahe tihedalt üksteise peale asetatud horisontaalse veskikivi vahel. Veskikividega jahvatamine on oluline, kuna kivide vahel vürtspaprika soojeneb, soojenemise ja peenestamise mõjul eraldub seemnetes olev õli ja lahustab koores leiduvaid rasvlahustuvaid pigmente, mis katab jahvatatud paprika osakesed, andes neile ühtlase värvuse.

Kivide vahel jahvatamise viimane faas on konditsioonimine, mille käigus paprikapulbri niiskusesisaldust suurendatakse 1,5–3 % võrra, lisades pulbrile intensiivselt segades joogivee kvaliteediga vett. Konditsioonimise olulisus seisneb paprikapulbri visuaalse välimuse kujundamises, kuna selle toiminguga tagatakse pulbris optimaalne, 8–11 % niiskusesisaldusega keskkond, milles vürtspaprika bioaktiivsed komponendid hakkavad loomulikele pigmentidele avaldama kaitsvat mõju.

Kivide vahel jahvatamise lõpul tuleb paprikapulber sõeluda läbi ≤ 0,5 mm avadega sõela ning pakendada vastavalt toiduohutuse ja tervisekaitse eeskirjadele.

Eespool nimetatud järelküpsemine, kivide vahel jahvatamine ja konditsioonimine määravadki toodangu kvaliteedi, mida saab tagada üksnes kohese pakendamisega, et just lõppenud konditsioonimise käigus tekitatud niiskusesisaldus ei muutuks. Nende toimingute keerukus nõuab oskusteavet, mis on olemas eranditult üksnes kõnealuses geograafilises piirkonnas. Seepärast peavad nii toote päritolu kui ka kvaliteedi huvides toimuma paprikapulbri „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” või „Szegedi paprika” tootmise kõik etapid punktis 4.3 osutatud geograafilises piirkonnas.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Esimene vürtspaprika ja Szegedi seostele osutav kirjalik allikas pärineb aastast 1748. Algselt oli paprika soositud ilu- ja ravimtaimena, alles hiljem sai temast Ungari köögile iseloomulik vürts. Kuni 19. sajandi keskpaigani kasvatati paprikat pigem koduaedades oma tarbeks, sajandivahetuseks aga võttis paprikatöötlemine juba tööstuslikud mõõtmed ja sellega kauplemine kasvas oluliselt. Piirkondlikult algas paprikakasvatus Szegedi all-linnast, selle linnaosa elanikud kasvatasid paprikat Szegedi lähedal Tisza jõe kallastel, kus must liivmuld oli üleujutustega rikastatud. Sajandivahetusest 1930. aastateni laienes Szegedi ümbruses vürtspaprika kasvatuspiirkond 2 000 Ungari aakrilt 5 000 aakrile. Pärast I maailmasõda tunti Szegedi paprikat, mida varem oli müüdud vaid apteekides, lisaks Austriale juba ka Saksamaal ning käivitus ka eksport Ameerika Ühendriikidesse. 1934. aastal kuulutati Szegedi ümbrus suletud piirkonnaks ja väljaspool seda kasvatatud vürtspaprikast tehtud paprikapulbrit oli keelatud Szegedi paprika nime all turustada. Selleks ajaks oli enamik Szegedi pere-ettevõtteid paprikaga tegelenud juba 3–4 põlvkonna vältel ja piirkonnas tegutses 10–20 paprikaveskit.

Paprikapulbri valmistamiseks kasutatakse Szegedi piirkonnas kasvatatud rippuvate ja piklike viljadega paprikasorte. Tänu üle saja aasta kestnud sordiaretusele on selliste geneetiliste omadustega sordid suurepäraselt kohanenud piirkonna mullastiku ja kliimatingimustega. Paprikapulber saadi pärast vürtspaprika viljade järelküpsemist, sorteerimist, pesemist ja mõõdukat kuivatamist neid kivide vahel jahvatades, mis tagas kõige parema kvaliteedi. Seejärel laotati paprikapulber jahedas kambris üheks ööks laiali, et õhuniiskus annaks paprikapulbrile sobiva niiskusesisalduse. Sellel traditsioonilisel kodutöönduslikul protsessil põhineb tänapäevases tehnoloogias kasutatav konditsioonimine.

Toote erilisuse põhjusteks on ülalkirjeldatud mitmesaja-aastase hoolsa töö, väljatöötatud oskusteabe ja traditsioonilisi väärtusi järgivate töötlemismeetodite kõrval ka piirkonna agrometeoroloogilised parameetrid. Szegedi kasvatuspiirkonnas tekkisid praegusel geoloogilisel ajastul (holotseen) jõgede tulvaveealadel huumuserikkad ja hea veevarustusega lammi- ja rabamullad Körösi, Marosi ja Tisza jõe looduslike üleujutuste piirkonnas. Tisza kallastele kogunes lössi- ja mudasetteid, Marosi kallastele liiva ja Körösi kallastele peenliiva. Kolme jõe omalaadsete setete peal kujunesid välja kergesti soojenevad, vähe pragunevad, õhu- ja veerikkad sooladeta mullad, millel oli võimalilk kasvatada kõnealuseid kohapeal aretatud vürtspaprika sorte.

Päikesepaisteliste tundide arv on riigi kõige soojemate piirkondade hulka kuuluvas Szegedi piirkonnnas aastas 2 000 ringis (võrreldes lõuna poole jäävate paprikakasvatusriikide ligikaudu 3 000 päevaga) ning seetõttu ei saa vürtspaprika sealse piirkonna kliimatingimustse kunagi nii küpseks kui rohkema päikesepaistega riikides ning paprikakaunadesse jääb koristamise järel alati suhkrut. Paprikapulbri iseloomulikku magusavõitu maitset kujundab osa selle suhkru ja paprikakaunas sisalduvate valkude vahel tekkiv kondensatsioonireaktsioon, suhkru karamelliseerumine kuivatamise ja jahvatamise ajal ning seementest eralduv taimeõli.

Kuna kasvuajal vajab vürtspaprika soojust kokku vähemalt 3 000 °C, siis tagab Szegedi piirkonna 3 400 °C suurune kasvuaegne kogutemperatuur selle, et siin kasvatatud vürtspaprika saab küpseda kauni punase värvuseni. Paprikapulbri iseloomulikku värvi täiendab ka järelküpsemine, mis selle piirkonna traditsioonilises paprikakasvatusprosessis kuivatamisele eelneb. Nimetatud protsess on seotud ka piirkonna klimaatiliste iseärasustega, nimelt kujunevad suhteliselt lühikese kasvuaja jooksul punaseks küpsenud viljas ainult osaliselt välja need kvaliteeti määravad omadused, mida sordid geneetiliselt kannavad. Viljade järelküpsemise abil saab kvaliteeti määravaid muid omadusi veel esile tuua. Järelküpsemise käigus toimub viljades loomuliku tahenemise (veekaotuse) kõrval ka suhkrusisalduse vähenemine, kuid viljadele iseloomuliku maitse andmiseks vajalikul määral jääb seda alati alles. Samal ajal kasvab koos punase pigmendi lisandumisega pigmendi kogusisaldus 30–50% võrra. Järelküpsenud viljadest valmistatud paprikapulbri pigmendisisaldus on suurem ja stabiilsem kui paprikapulbril, mis on valmistatud värskeid vilju kohe kuivatades.

Päritolunimetuse on Ungari Patendiamet registreerinud 27. novembril 1998. aastal (registrinumber 3), ning Lissaboni kokkuleppe alusel kandis Maailma Intellektuaalomandi Organisatsiooni Rahvusvaheline Büroo selle 6. mail 1969 päritolunimetuste rahvusvahelisse registrisse (registrinumber 502).

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Põllumajandusameti keskasutus, toidu- ja söödaohutuse osakond) |
| --- | --- |
| Aadress: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nimi:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Põllumajandusameti keskasutus, toidu- ja söödaohutuse osakond)

Aadress:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel

+36 4563010

Faks

—

E-post:

oevi@oai.hu

4.8.   Märgistus:

Toote pakendamisel tuleb lisaks kehtivate õigusaktide nõuetes sätestatule märkida nimetus „Szegedi fűszerpaprika-őrlemény” või „Szegedi paprika” ja pärast ühenduse registrisse võtmist märge „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (kaitstud päritolunimetus) või selle lühend ning sellega seotud ühenduse sümbol.

Konsortsiumi liikmed varustavad iga pakendi konsortsiumi poolt väljastatud nummerdatud etiketiga. Tootjatel tuleb nende nummerdatud etikettide kasutamine registreerida.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

(2)  Pulbri pigmendisisaldus võib vastavalt ostja soovile olla ka suurem, partii tegelik pigmendisisaldus tuleb märkida kaubasaadetisega kaasas olevale kvaliteeditõendile.

(3)  Paprikapulbri säilivusajaks peab olema võimalik määrata vähemalt 12 kuud.

---

| 20.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/13

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 44/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„OLIVE DE NÎMES”

EÜ nr: FR-PDO-0005-0568-10.11.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Olive de Nîmes”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6 | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul. |
| --- | --- |

Klass 1.6

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul.

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Olive de Nîmes” on säravrohelist värvi, varreta terve oliiv, mis pärineb üksnes sordist „Picholine”. Oliiv ei ole purustatud ega kahjustatud.

Oliivide mõruduse eemaldamiseks leotatakse neid kaalium- või naatriumleelise lahuses, mille tihedus ei ületa 1 032. Oliive leotatakse kuni mõru maitse osaliselt kaob ning seejärel asendatakse viljade loputamiseks aluseline lahus puhta joogiveega. Pärast seda pannakse oliivid meresoolaga soolatud vette.

Oliivid on krõmpsud, mahlased, soolase, võise ja iseloomuliku pähklimaitsega.

Viljade miinimumsuurus vastab maksimaalselt 34 oliivile 100 grammi kohta.

Oliivipartiid peavad olema ühesuguse värvi ja suurusega.

3.3.   Tooraine:

Ei kohaldata.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei kohaldata.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik tooraine tootmise ning oliivide töötlemise ja pakendamisega seotud toimingud peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Lõpptarbija jaoks võib oliivid pakendada kuni 8 kg (nõrutatud oliivide netokaal) mahutavatesse anumatesse.

Kuna oliiv on habras vili, tuleb seda pakendada tootmispiirkonnas ja käsitseda nii vähe kui võimalik. Oliivid on löögitundlikud (neile võivad kergesti tekkida vigastused) ning neid mõjutavad ka võimalikud temperatuurikõikumised transportimisel.

Kõnealune meede aitab säilitada nimetatud oliivi välimust ning vilja kaitsta. Samuti tagab see toote parema jälgitavuse.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Lisaks toidu märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele üksikasjadele esitatakse kaitstud päritolunimetust „Olive de Nîmes” kandvate oliivide märgistusel järgmised andmed:

| — | päritolunimetus „Olive de Nîmes”; |
| --- | --- |

—

päritolunimetus „Olive de Nîmes”;

| — | märge: „appellation d’origine contrôlée” (kontrollitud päritolunimetus) või „AOC” (KPN). Kui märgistusel on esitatud aadressist sõltumatult ettevõtja või kaubamärgi nimi, korratakse päritolunimetust sõnade „appellation” ja „contrôlée” vahel. |
| --- | --- |

—

märge: „appellation d’origine contrôlée” (kontrollitud päritolunimetus) või „AOC” (KPN). Kui märgistusel on esitatud aadressist sõltumatult ettevõtja või kaubamärgi nimi, korratakse päritolunimetust sõnade „appellation” ja „contrôlée” vahel.

Need tähistused paigutatakse nähtavale samale väljale ja samale märgisele.

Tähistused kujutatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis eristuvad selgelt taustal, millele need on trükitud nii, et tähistus oleks selgelt eristatav kõikidest muudest kirjutatud tähistest ja joonistest.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Toote „Olive de Nîmes” geograafiline tootmispiirkond hõlmab oliivikasvatuspiirkonda Gardis ning Hérault’ idaosas, välja arvatud Causses, Sevennid ja Camargue.

Nimetatud ala looduslik piir on idas Rhône’i jõgi ja lõunas Camargue’i piirkond. Põhjas on piiriks kliimatingimused, vastates sordist „Picholine” pärineva kultuuri viljelemispiirile; kirdeosas langeb piir kokku Gardi departemangu piiriga (mäestikumassiiv, mille kõrgus on üle 300 meetri). Läänes läheb piir Vidourle’i orust ja kulgeb piki metsadega kaetud mäetippe Ganges – Pic St Loup – Le Lez.

Tootmispiirkonda iseloomustab künklik ja põndakuline maastik, mille kõrgus on üldiselt alla 350 meetri. Pinnas koosneb valdavalt tertsiaari molassist, lubjakivist ja kriidiajastu mergli-lubjakivist ning alluviaalsetest setetest. Kliima on vahemereline ja seda mõjutab mistraal.

Tootmispiirkond hõlmab 223 kommuuni, millest 183 asuvad Gardis ja 40 Hérault's:

Gardi departemang:

Aigaliers; Aigremont; Aigues-Vives; Alès; Anduze; Aramon; Argilliers; Arpaillargues-et-Aureillac; Aspères; Aubais; Aubord; Aubussargues; Aujargues; Bagard; Baron; Beauvoisin; Belvezet; Bernis; Bezouce; Blauzac; Boisset-et-Gaujac; Boissières; Boucoiran-et-Nozières; Bouillargues; Bouquet; Bourdic; Bragassargues; Brignon; Brouzet-les-Quissac; Bruguière (la); Cabrières; Cadière-et-Cambo (la); Caissargues; Calmette (la); Calvisson; Canaules-et-Argentières; Cannes-et-Clairan; Cardet; Carnas; Cassagnoles; Castelnau-Valence; Castillon-du-Gard; Caveirac; Clarensac; Codognan; Collias; Collorgues; Combas; Comps; Congénies; Conqueyrac; Corconne; Crespian; Cruviers-Lascours; Deaux; Dions; Domazan; Domessargues; Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac; Estezargues; Euzet; Flaux; Foissac; Fons; Fons-sur-Lussan; Fontanès; Fontarèches; Fournes; Gailhan; Gajan; Gallargues-le-Montueux; Garons; Garrigues-Sainte-Eulalie; Générac; Jonquières-Saint-Vincent; Junas; Langlade; Lecques; Lédenon; Lédignan; Lezan; Liouc; Logrian-Florian; Lussan; Manduel; Marguerittes; Martignargues; Maruejols-Les-Gardon; Massanes; Massillargues-Attuech; Mauressargues; Méjannes-Les-Alès; Meynes; Milhaud; Mons; Montagnac; Montaren-et-Saint-Médiers; Monteils; Montfrin; Montignargues; Montmirat; Montpezat; Moulezan; Moussac; Mus; Nages-et-Solorgues; Ners; Nîmes; Orthoux-Sérignac-Quilhan; Parignargues; Poulx; Puechredon; Quissac; Redessan; Remoulins; Ribaute-les-Tavernes; Rochefort-Du-Gard; Rodilhan; Rouvière (la); Saint-Bauzely; Saint-Bénezet; Saint-Bonnet-du-Gard; Saint-Césaire-de-Gauzignan; Saint-Chaptes; Saint-Christol-les-Alès; Saint-Clément; Saint-Come-et-Maruéjols; Saint-Dézéry; Saint-Dionisy; Sainte-Anastasie; Saint-Etienne-de-l'Olm; Saint-Geniès-de-Malgoires; Saint-Gervasy; Saint-Hilaire-de-Brethmas; Saint-Hilaire-d'Ozilhan; Saint-Hippolyte-de-Caton; Saint-Hippolyte-de-Montaig; Saint-Hippolyte-du-Fort; Saint-Jean-de-Ceyrargues; Saint-Jean-de-Crieulon; Saint-Jean-de-Serres; Saint-Just-et-Vacquieres; Saint-Laurent-la-Vernède; Saint-Mamert-du-Gard; Saint-Maurice-de-Cazevieille; Saint-Maximin; Saint-Nazaire-des-Gardies; Saint-Privat-des-Vieux; Saint-Quentin-la-Poterie; Saint-Siffret; Saint-Théodorit; Saint-Victor-des-Oules; Salinelles; Sanilhac-Sagries; Sardan; Sauve; Sauzet; Savignargues; Saze; Sernhac; Serviers-et-Labaume; Seynes; Sommières; Souvignargues; Théziers; Tornac; Uchaud; Uzès; Vallabrix; Vallérargues; Vergèze; Vers-Pont-du-Gard; Vestric-et-Candiac; Vézenobres; Vic-le-Fesc; Villevieille.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Allègre; Beaucaire; Bellegarde; Goudargues; Saint-Gilles; Vauvert; Verfeuil.

Hérault’ departemang:

Assas; Baillargues; Beaulieu; Boisseron; Buzinargues; Campagne; Castries; Claret; Fontanès; Galargues; Garrigues; Guzargues; Lauret; Lunel; Lunel-Viel; Matelles (les); Montaud; Moulès-et-Baucels; Restinclières; Saint-Bauzille-De-Montmel; Saint-Brès; Saint-Christol; Saint-Croix-de-Quintillargues; Saint-Drézéry; Saint-Geniès-Des-Mourgues; Saint-Hilaire-de-Beauvoir; Saint-Jean-de-Cornies; Saint-Jean-de-Cuculles; Saint-Mathieu-de-Tréviers; Saint-Seriès; Saint-Vincent-de-Barbeyrargues; Saturargues; Saussines; Sauteyrargues; Sussargues; Vacquières; Valergues; Valflaunès; Vérargues; Villetelle.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Looduslik keskkond

Tootmispiirkonda iseloomustab künklik ja põndakuline maastik, mille kõrgus jääb üldiselt alla 350 meetri. Pinnas koosneb valdavalt tertsiaari molassist, lubjakivist ja kriidiajastu mergli-lubjakivist ning alluviaalsetest setetest. Kliima on vahemereline, selgesti väljenduva suvise põua ja tugevate sügisvihmadega. Piirkonda mõjutavad tuuled, eelkõige põhja poolt tulev mistraal, ning seal võib esineda karme talvi.

Ajalugu

Oliivisalude olemasolu vanaajast alates annab tunnistust Nîmes'i piirkonna tihedast seosest oliivikasvatusega.

Nimetatud piirkonnas on juba väga ammustest aegadest valmistatud oliiviõli, samas kui roheliste lauaoliivide tootmine ja tarbimine on uuema aja suundumused, saades alguse 18. sajandil. Vendade Piccolinide täiustatud mõruduse eemaldamise meetod võimaldas tootmist arendada: segades puutuhka (tamme- ja oliivipuu) ning lubjavett, said vennad Piccolinid leeliselise lahuse, millega oli võimalik roheliste oliivide mõrudus kõrvaldada. Nimetatud meetod levis laialdaselt eelkõige Nîmes’i konserveerijate seas. Kõik oliivid, mille mõrudus oli eemaldatud nn Piccolini-meetodil, said endale nimeks Picholines.

Arvatakse, et seepärast anti nimi Picholine oliivisordile, mis valiti määratletud geograafilises piirkonnas asuvast Colliasi kommuunist pärinevast sordist „Plant de Collias”, mis oli sel ajal kasutusele võetud Piccolini-meetodi jaoks eriti sobiv: valik tehti kõige paremaid ja tugevamaid, nimetatud meetodi jaoks hästi sobivaid vilju kandva oliivipuu põhjal.

19. sajandi teisel poolel töötasid keemikud välja naatriumleelise, mis võimaldas kõrvaldada mõrudust suurematelt oliivikogustelt, soodustades seega „tööstuslike” konserveerimistehaste asutamist.

19. sajandit iseloomustab aga viinamarjakasvatuse ja muude rasvainete impordiga võistleva oliivikasvatuse vähenemine. Langus jätkus kuni Teise maailmasõjani, mil viis aastat kestnud konflikti tulemusel taastus huvi oliiviõli tootmise vastu seoses õli ja rasvainete impordi nappusega.

1945. aastal tegutses Nîmes’i lähedal veel 22 konserveerimistehast, kus töödeldi 2 000 tonni oliive „Picholine”, ning hulgaliselt oliiviturge.

1956. aasta suur pakane laastas Nîmes'i piirkonna oliivisalusid.

Vilja maitse ja oliivipuu botaanilised omadused on aidanud levitada sorti „Picholine” ka päritolupiirkonnast väljaspool, eelkõige pärast 1956. aasta pakast, mil nimetatud sort kuulutati riiklikku huvi pakkuvaks ning seda istutati kõikjale.

Siiski toodetakse Gardi piirkonnas rohkem sordist „Picholine” pärinevaid rohelisi oliive kui üheski teises departemangus (23 % riiklikust toodangust). See on kahtlemata seotud asjaoluga, et sort „Picholine” sobib tänu oma vastupidavusele kaitstud päritolunimetusega oliivide tootmispiirkonna mullastiku- ja ilmastikutingimustega suurepäraselt. Sort „Picholine” kasvab valdavalt selle päritolukohaks olevas Nîmes'i nõos, samas kui Sevennide nõlvadel leidub teisi kohalikke sorte. Colliasis ja selle ümberkaudsetes külades leidub üle 200-aastaseid oliivipuid, mis pärinevad sordist „Picholine”.

5.2.   Toote eripära:

Toodet „Olive de Nîmes” töödeldakse traditsiooniliselt sordi „Picholine” päritolukohas. Oliivid valmistatakse ette traditsioonilisel meetodil, kasutades „piiratud piimhappekääritamist”, st terved oliivid pannakse ligunema kaalium- või naatriumleelise lahusesse, mille tihedus ei ületa 1 032.

Pärast oliivide leotamist kuni mõruduse osalise kõrvaldamiseni asendatakse aluseline lahus puhta joogiveega.

Oliive hoitakse vees minimaalselt 36 tundi ja neid loputatakse vähemalt neli korda.

Pärast seda pannakse oliivid meresoolaga soolatud vette, mille maksimaalne tihedus on 1 060. Sidrun- ja piimhappe kasutamine on lubatud, et vähendada soolvee pH-taset 4,7-ni.

Sellise valmistusviisiga antakse tootele „Olive de Nîmes” selle krõmpsuv tekstuur ning võine ja iseloomulik pähkline lõhn.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Oliivisalude haldamise ja oliivide tootmisega seonduvat oskusteavet on Gardi piirkonna oliivitootmise pika ajaloo jooksul edasi antud.

Sort „Picholine” ilmutab teatavat vastupidavust talvekülmadele ning selle tugevasti kinnitunud viljad peavad vastu tugevatele sügistuultele. Lisaks on sordi atraktiivsust oliivikasvatajate jaoks suurendanud tõsiasi, et seda võib kasutada nii oliiviõli kui ka lauaoliivide tootmiseks.

Loodusliku keskkonna seatud piirangute tõttu kasvatatakse oliivipuid iseloomulikul meetodil:

| — | puud jäetakse traditsiooniliselt madalaks, et hõlbustada lauaoliivide korjamist, kui need on veel rohelised, ning vastu panna tuultele; |
| --- | --- |

—

puud jäetakse traditsiooniliselt madalaks, et hõlbustada lauaoliivide korjamist, kui need on veel rohelised, ning vastu panna tuultele;

| — | oliivide kasvatamiseks ettenähtud maatükkide kujundamine on aidanud ühtlasi vormida maastikku, kus leidub arvukalt terrasse, mida nimetatakse traditsiooniliselt faïsse või banquaou ning mis võimaldavad madalate müüride abil säilitada nappi mullastikku seal, kus nõlvad on liiga järsud. |
| --- | --- |

—

oliivide kasvatamiseks ettenähtud maatükkide kujundamine on aidanud ühtlasi vormida maastikku, kus leidub arvukalt terrasse, mida nimetatakse traditsiooniliselt faïsse või banquaou ning mis võimaldavad madalate müüride abil säilitada nappi mullastikku seal, kus nõlvad on liiga järsud.

Traditsiooniliselt koristati oliivisaak septembris (lauaoliivide puhul) ja detsembris (oliiviõli jaoks) ning selleks vajati hulgaliselt tööjõudu, kes läksid kohaliku ütluse kohaselt „oliivitama” (allait oliver).

Saaki koristatakse peamiselt käsitsi: sorti „Picholine”, mille viljad on tugevasti varre küljes kinni, on raske mehaaniliselt korjata, kuna see võib oliive kahjustada.

Lisaks ei ole traditsioonilised oliivisalud ka oma ülesehituse (väike maa-ala, madalad müürid ja sageli piiratud juurdepääs) tõttu mehaanilise koristuse jaoks sobivad.

Oliivid valmistatakse ette, kasutades traditsioonilist meetodit, milleks on piiratud või osaline piimhappekääritamine, st protsess peatatakse enne, kui lahus jõuab oliivikivini.

Sellist tüüpi kääritamist on määratletud piirkonnas traditsiooniliselt kasutatud, et säilitada vilja värv, selle iseloomulik, kirbe nüansita maitse ja krõmpsuv tekstuur.

Nimetatud sordi tootmisel on esinenud arvukalt raskusi. Kuid kuna sort on mullastiku jaoks niivõrd sobiv ja rahvas on sellesse algupärasesse tootesse kiindunud ning ühtlasi tänu kohalike konserveerijate oskusteabele, on toode „Olive de Nîmes” jäänud püsima ja seda hindavad nüüd taas positiivselt nii tootjad kui ka tarbijad.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDC-AOP/olive-de-nimes.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 20.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 44/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„Image” („LONGKOU FEN SI”)

EÜ nr: CN-PGI-0005-0623-16.07.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Image” („Longkou Fen Si”)

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Hiina Rahvavabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 2.7. | Pastatooted |
| --- | --- |

Klass 2.7.

Pastatooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetusega „Longkou Fen Si” hõlmatud klaasnuudlid on mungubadest ja hernestest valmistatud niitjas tärklisest kuivaine.

Välimuselt on „Longkou Fen Si” valge ja poolläbipaistev; kõik tükid on ühepaksused (kahekordseid või katkisi tükke ei esine); toode on pehme ja elastne; sel on puhas maitse, ei esine kõrvallõhna ega palja silmaga nähtavaid puudusi. Toote kõige iseloomulikum omadus on võime taluda keemistemperatuuri ilma kleepuvaks muutumata. Isegi pärast tunniajalist keetmist ei kleepu tükid üksteise külge ega lagune või lagunevad väga vähesel määral.

Toodet „Longkou Fen Si” iseloomustab suur tärklisesisaldus (üle 75 %), veesisaldus alla 15 %, nuudli läbimõõt alla 0,7 mm, nuudlite purunemismäär alla 10 % pärast 45-minutilist keetmist ning tuhasisaldus alla 0,5 %.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

„Longkou Fen Si” klaasnuudleid valmistatakse mungubadest või hernestest.

Tooraine päritolu ei ole piiratud, kasutada võib ka importvilja.

Mungubade ja herneste kasvatamisel ei tohi kasutada väetisi ega kemikaale. Eelistatakse sama aasta toodangut. Tooraine maksimaalne ladustamisaeg ei tohi olla pikem kui üks aasta. Muud tingimused on:

| — | ümarate tervete seemnete kasutamine; |
| --- | --- |

—

ümarate tervete seemnete kasutamine;

| — | lisandite või erinevat värvi seemnete sisaldus alla 1 %
  ning |
| --- | --- |

—

lisandite või erinevat värvi seemnete sisaldus alla 1 %

ning

| — | niiskusesisaldus alla 13,5 %. |
| --- | --- |

—

niiskusesisaldus alla 13,5 %.

Vesi peab pärinema määratletud geograafilise piirkonna allikatest.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Mungubade või herneste leotamine, tärklisepasta sadestamine ja eraldamine, pasta segamine, filtreerimine ja kuivatamine (päikese või kuuma õhu käes) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Kuivatatud „Longkou Fen Si” klaasnuudleid pakendatakse vastavalt tarbijate nõuetele.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toote „Longkou Fen Si” märgis peab sisaldama järgmist teavet: toote nimetus, tootja nimi ja aadress, kaubamärk, teave pakendi kohta, tootmiskuupäev ja säilivusaeg, koostisained ja partii number.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Piirkond asub Shandongi poolsaare põhjaosas ning hõlmab Longkou, Zhaoyuani, Penglai, Laiyangi ja Laizhou linnu Hiina Shandongi provintsi Yantai linna halduspiirkonnas. Piirkonda läbivad Huang He ja Jie jõed.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Geograafilist piirkonda läbivad Huang He ja Jie jõed ning vee kvaliteet on kõrge. Piirkonnas valitseb soe poolniiske kontinentaalne mussoonkliima. Piirkonda iseloomustavad neli selgelt eristuvat aastaaega, mõõdukas tuul, sobivad temperatuurid, madal õhuniiskus, pikad päevad ja eriline mikroorganismide süsteem.

5.2.   Toote eripära:

Toodet „Longkou Fen Si” iseloomustab suur tärklisesisaldus, elastsus ning lisandite puudumine. Pärast 45 minutilist keetmist on purunenud nuudleid alla 10 %.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

Looduslikud tegurid

Vee kvaliteet. Tärklise kvaliteedikontroll on tootmisprotsessis väga oluline. Peamine tärklise tootmise meetod on järgmine: pärast leotatud mungubade või herneste purustamist eemaldatakse kestajäägid; tärklis kondenseerub bakteri Streptococcus lactis mõju all; seejärel eraldatakse tärklis kuivatamise teel. Seda meetodit nimetatakse kääritamiseks happelises vedelikus. Selle protsessi käigus on oluline osa Streptococcus lactis’el ning selle bakteri kasvamise ja paljunemise jaoks on väga tähtis vee kvaliteet. Värske maitsega reostamata ja lõhnatut mineraalirikast vett, millel puudub kibe kõrvalmaitse, kutsutakse „magusaks” veeks. Selline vesi sisaldab metalliosakesi ja anorgaanilisi sooli, mis mõjutavad soodsalt kasulike mikroorganismide kasvu ja paljunemist ning nende toodetavaid ensüüme. See omakorda mõjutab tärklise kondenseerumist ja teket ning tärklise kvaliteeti. Reostatud või liiga kõrge või madala pH-ga või liiga suure kloriid- või sulfaatiooni sisaldusega vesi takistab mikroorganismide kasvu ja paljunemist ning võib panna mikroorganismid klusteriini tootma, mille tagajärjel nad ei suuda enam tärklist kondenseerida. Siit järeldub, et vee kvaliteedil on tärklisetoodangule ja „Longkou Fen Si” klaasnuudlite kvaliteedile suur mõju. Tihti öeldakse, et klaasnuudlite tootmine on nagu veest hõbeda eraldamine. Meistrid, kes toodavad kvaliteetseid nuudleid nimetusega „Longkou Fen Si” hõlmatud geograafilises piirkonnas, ei suudaks sama tehnoloogiat kasutades toota teistes piirkondades samasuguse kvaliteediga nuudleid ning mõnes piirkonnas ei suudaks nad isegi tärklist eraldada. See näitab selgelt, kui suurt mõju avaldab tootele „Longkou Fen Si” vee kvaliteet. Yantai piirkonnas on palju mägesid. Jõgede vesi tuleb mägiallikatest. Vesi on reostamata, pH-ga 6,9–7,4 ning väikese kloriid- ja sulfaatiooni sisaldusega. Siinne vesi sobib mungubadest ja hernestest happelises vedelikus kääritamise teel tärklise eraldamiseks ning suurendab „Longkou Fen Si” nuudlite tootmispiirkonna suurt tärklisesaaki.

Kliima ja geograafilised tegurid. Teine toote kvaliteeti mõjutav oluline tegur on kuivatamine. „Longkou Fen Si” klaasnuudlite tootmise võib jagada kaheks perioodiks: kevad ja sügis. Kevad kestab kevadisest suvise pööripäevani ning sügis „valgest kastest” (7.–8. september) „suure lumeni” (7.–8. detsember); kevad- ja sügisperiood kokku kestavad kuus kuud. Kõige kvaliteetsemad on alates „teraviljavihmast” (20.–21. aprill) kuni suve alguseni ja sügisesest pööripäevast kuni talve alguseni toodetud klaasnuudlid. Muul ajal toodetud nuudlite kvaliteet jääb kevadisele ja sügisesele toodangule alla. Selle põhjuseks on peamiselt talvine liiga madal temperatuur, mistõttu Streptococcus lactis käärimise käigus hästi ei paljune. Klaasnuudlid kuivavad liiga aeglaselt või isegi külmuvad ning on halvema kvaliteediga. Suvel on temperatuur liiga kõrge ja käärimise ajal on raske hoida ära muude bakterite põhjustatud reostust. Probleemiks võib olla ka liiga vihmane ilm, tuuletus ning liiga tugev päikesevalgus kuivamise ajal. Kõik need tegurid ühiselt halvendavad nuudlite kvaliteeti. „Longkou Fen Si” nuudlite tootmispiirkonnas mõjutab temperatuur soodsalt Streptococcus lactis’e paljunemist ning sobiv temperatuur ja niiskus toetavad kuivamisprotsessi.

Tehnoloogia arenedes on traditsiooniline päikese käes kuivatamine järk-järgult asendunud kuuma õhuga kuivatamisega. See protsess jäljendab päikese käes kuivatamise põhitingimusi. Praegu kasutatakse „Longkou Fen Si” klaasnuudlite tootmisel nii päikese käes kui ka kuuma õhuga kuivatamist.

Inimtegurid

Teada on, et juba Põhja-Wei ajastul oskasid Zhaoyuani elanikud tärklist valmistada. Nuudleid hakati tootma enam kui 300 aasta eest Songi dünastia ajal.

19. sajandil asutati Zhaoyuani piirkonna Zhangxingi linna praeguse Beilizhuangi asumi piirkonnas mungubadest klaasnuudlite tootmise vabrikud, mis on vanimad tänaseni säilinud nuudlivabrikud.

1860. aastal asutati Hongkongis Hongtai nuudlipood, mis ostis sisse Zhaoyuanis toodetud klaasnuudleid, mida veeti Longkou sadama kaudu. Pakenditel seisis „Longkou Fen Si” ja sellest ajast saadik tuntakse toodet selle nimetuse all.

1862. aastal rajas Quingi dünastia valitsus Yantais Ida tolliasutuse, mille Longkous asuv allüksus edendas väga aktiivselt „Longkou Fen Si” nuudlite väljavedu ja müüki. Longkou sadam avati väliskaubanduseks 1914. aasta jaanuaris. Üha enam Zhaoyuani elanikke avas Longkous nuudlipoode, aidates seega kaasa „Longkou Fen Si” nuudlite ekspordile. Selle tulemusena on „Longkou Fen Si” klaasnuudlid nüüdseks saavutanud hea maine nii Hiinas kui ka välismaal.

Shandongi provintsi väliskaubandusametid on ekspordi edendamiseks kasutanud nimetust „Longkou Fen Si”, arvestades selle pikaajalist tuntust.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---