# Euroopa Liidu C 9E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.009.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 9E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide15. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.009.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 9E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide15. jaanuar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK9. oktoober 2008 istungVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 316 E, 11.12.2008. |
| | |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 9. oktoober 2008 |
| 2010/C 009E/01 | Deklareerimata töö vastane võitlusEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon deklareerimata töö vastase võitluse tõhustamise kohta (2008/2035(INI)) | 1 |
| 2010/C 009E/02 | Sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemine ELisEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (2008/2034(INI)) | 11 |
| 2010/C 009E/03 | Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee SihtasutusEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutuse kohta: põhikirja läbivaatamine – avalik vastutus ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) ülesehitus – muutmisettepanekud | 26 |
| 2010/C 009E/04 | Olukord ValgevenesEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes pärast 28. septembri 2008. aasta parlamendivalimisi | 28 |
| 2010/C 009E/05 | WTO Doha vooru peatamineEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon WTO Doha vooru peatamise ja Doha arengukava tuleviku kohta | 31 |
| 2010/C 009E/06 | Veepuuduse ja põua probleem Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus (2008/2074(INI)) | 33 |
| 2010/C 009E/07 | Arktika haldamineEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Arktika haldamise kohta | 41 |
| 2010/C 009E/08 | Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide rakendamineEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide rakendamise kohta (2008/2062(INI)) | 44 |
| 2010/C 009E/09 | Lamfalussy protsessi järelmeetmed: edaspidine järelevalvestruktuurEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Lamfalussy protsessi järelmeetmete kohta: edaspidine järelevalvestruktuur (2008/2148(INI)) | 48 |
| RESOLUTSIOONI ETTEPANEKU LISAÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA(TE) ETTEPANEKU(TE) SISU KOHTA | 52 |
| 2010/C 009E/10 | Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon valge raamatu Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013 kohta (2008/2115(INI)) | 56 |
| | |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 9. oktoober 2008 |
| 2010/C 009E/11 | Partnerlus Euroopa asjadest teavitamiselEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta otsus ühisdeklaratsiooni Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel heakskiitmise kohta (2007/2222(ACI)) | 65 |
| LISAPARTNERLUS EUROOPA ASJADEST TEAVITAMISEL | 66 |
| 2010/C 009E/12 | Kodukorda uue artikli 202 a Liidu sümbolite kasutamine parlamendis lisamineEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta otsus parlamendi kodukorda uue artikli 202 a Liidu sümbolite kasutamine parlamendis lisamise kohta (2007/2240(REG)) | 67 |
| | |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 9. oktoober 2008 |
| 2010/C 009E/13 | EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll (Bulgaaria ja Rumeenia osalemine) ***Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (9116/2008 – C6-0209/2008 – 2008/0080(AVC)) | 69 |
| 2010/C 009E/14 | Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomine *Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomise kohta raamotsuse 2008/XX/JSK artikli 11 kohaldamiseks (KOM(2008)0332 – C6-0216/2008 – 2008/0101(CNS)) | 70 |
| 2010/C 009E/15 | EÜ ja Ukraina vaheline leping, mis käsitleb partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubandusega seotud kohustuste säilitamist *Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubandusega seotud kohustuste säilitamist ((KOM(2008)0220 – C6-0202/2008 – 2008/0087(CNS)) | 74 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK9. oktoober 2008 istungVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 316 E, 11.12.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Neljapäev, 9. oktoober 2008

2010/C 009E/01

Deklareerimata töö vastane võitlusEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon deklareerimata töö vastase võitluse tõhustamise kohta (2008/2035(INI))

1

2010/C 009E/02

Sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemine ELisEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (2008/2034(INI))

11

2010/C 009E/03

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee SihtasutusEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutuse kohta: põhikirja läbivaatamine – avalik vastutus ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) ülesehitus – muutmisettepanekud

26

2010/C 009E/04

Olukord ValgevenesEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes pärast 28. septembri 2008. aasta parlamendivalimisi

28

2010/C 009E/05

WTO Doha vooru peatamineEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon WTO Doha vooru peatamise ja Doha arengukava tuleviku kohta

31

2010/C 009E/06

Veepuuduse ja põua probleem Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus (2008/2074(INI))

33

2010/C 009E/07

Arktika haldamineEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Arktika haldamise kohta

41

2010/C 009E/08

Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide rakendamineEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide rakendamise kohta (2008/2062(INI))

44

2010/C 009E/09

Lamfalussy protsessi järelmeetmed: edaspidine järelevalvestruktuurEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Lamfalussy protsessi järelmeetmete kohta: edaspidine järelevalvestruktuur (2008/2148(INI))

48

RESOLUTSIOONI ETTEPANEKU LISAÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA(TE) ETTEPANEKU(TE) SISU KOHTA

52

2010/C 009E/10

Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon valge raamatu Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013 kohta (2008/2115(INI))

56

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 9. oktoober 2008

2010/C 009E/11

Partnerlus Euroopa asjadest teavitamiselEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta otsus ühisdeklaratsiooni Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel heakskiitmise kohta (2007/2222(ACI))

65

LISAPARTNERLUS EUROOPA ASJADEST TEAVITAMISEL

66

2010/C 009E/12

Kodukorda uue artikli 202 a Liidu sümbolite kasutamine parlamendis lisamineEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta otsus parlamendi kodukorda uue artikli 202 a Liidu sümbolite kasutamine parlamendis lisamise kohta (2007/2240(REG))

67

Euroopa Parlament

Neljapäev, 9. oktoober 2008

2010/C 009E/13

EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll (Bulgaaria ja Rumeenia osalemine) ***Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (9116/2008 – C6-0209/2008 – 2008/0080(AVC))

69

2010/C 009E/14

Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomine *Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomise kohta raamotsuse 2008/XX/JSK artikli 11 kohaldamiseks (KOM(2008)0332 – C6-0216/2008 – 2008/0101(CNS))

70

2010/C 009E/15

EÜ ja Ukraina vaheline leping, mis käsitleb partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubandusega seotud kohustuste säilitamist *Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubandusega seotud kohustuste säilitamist ((KOM(2008)0220 – C6-0202/2008 – 2008/0087(CNS))

74

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK9. oktoober 2008 istungVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 316 E, 11.12.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Neljapäev, 9. oktoober 2008

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/1

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Deklareerimata töö vastane võitlus

P6_TA(2008)0466

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon deklareerimata töö vastase võitluse tõhustamise kohta (2008/2035(INI))

2010/C 9 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2007. aasta teatist pealkirjaga „Tõhustagem võitlust deklareerimata töö vastu” (KOM(2007)0628);

võttes arvesse oma 21. septembri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta deklareerimata töö kohta (1);

võttes arvesse 22. aprilli 1999. aasta nõukogu kohtumisel vastu võetud nõukogu ja liikmesriikide esindajate resolutsiooni liikmesriikide asutuste vahelise parema koostöö toimimisjuhendi kohta rahvusvahelise hüvitiste ja sotsiaalkindlustusmaksete pettuse ja deklareerimata töö vastases võitluses ning töötajate riikidevahelises vahendamises (2);

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 1999 direktiivi 1999/85/EÜ, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses võimalusega katseliselt kohaldada vähendatud käibemaksumäära töömahukate teenuste suhtes (3);

võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2003. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa tööhõivestrateegia tulevik – täielik tööhõive ja parem töö kõigile” (KOM(2003)0006);

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsust 2003/578/EÜ (4) ja 12. juuli 2005. aasta otsust 2005/600/EÜ (5) liikmesriikide tööhõivepoliitikat käsitlevate suuniste kohta ja eriti suuniseid nr 9 ja 21;

võttes arvesse nõukogu resolutsiooni deklareerimata töö muutmise kohta alaliseks töökohaks (6);

võttes arvesse komisjoni 25. jaanuari 2006. aasta teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „On aeg tõsta tempot – uus partnerlus majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel” (KOM(2006)0030);

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühtekuuluvust käsitlevate ühenduse strateegiliste suuniste kohta (7);

võttes arvesse komisjoni 8. veebruari 2006. aasta teatist peakirjaga „Aruanne 2003. aasta ühinemislepingus sätestatud üleminekukorra toimimise kohta (ajavahemik 1. mai 2004–30. aprill 2006)” (KOM(2006)0048);

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (8);

võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni tööõiguse ajakohastamise kohta 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel (9);

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni töötajate lähetamist käsitleva direktiivi 96/71/EÜ kohaldamise kohta (10);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele (KOM(2007)0249);

võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete kohta (11);

võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2007. aasta teatist komisjoni rohelise raamatu „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel” üle toimunud avaliku arutelu tulemuste kohta (KOM(2007)0627);

võttes arvesse majanduskasvu ja tööhõive loomise kompleksseid suuniseid (2008–2010) (KOM(2007)0803);

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tegevuskava inimväärse töö kohta;

võttes arvesse ILO põhilisi töönorme, ILO konventsioone ja soovitusi töö halduse ja inspekteerimise kohta, mis on rahvusvaheliseks aluseks, kui on vaja tagada töötingimuste ja töötajate kaitse seadusesätete rakendamist;

võttes arvesse ILO 1975. aasta konventsiooni nr 143 võõrtöötajate kohta ja ILO lisasätteid sisserännanud töötajate kohta, mis näevad ette kõikide vajalike ja sobivate meetmete võtmise, et kõrvaldada ebaseaduslik sisseränne, mille eesmärgiks on töö otsimine, ning sisserännanute ebaseaduslik töö, ning võttes samuti arvesse sätteid, mis näevad ette haldus-, tsiviil- ja kriminaalkaristusi seoses sisserännanud töötajate ebaseadusliku tööga;

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta soovitust ebaseadusliku sisserände ja tööhõive vastase võitluse vahendite ühtlustamise kohta (12);

võttes arvesse nõukogu 27. septembri 1996. aasta soovitust kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku töö vastase võitluse kohta (13);

võttes arvesse 2007. aasta 18.–20. jaanuaril Berliinis nn hea töö teemal toimunud tööhõive- ja sotsiaalministrite mitteametliku kohtumise järeldusi;

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (EUROFOUND) aruannet deklareerimata töö vastase võitluse kohta Euroopa Liidus (14);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 136 ja 145;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0365/2008),

| A. | arvestades, et deklareerimata töö on keeruline nähtus, mis paljudes liikmesriikides ikka veel suureneb, kuna seda mõjutavad mitmed majanduslikud, sotsiaalsed, institutsioonilised, regulatiivsed ja kultuurilised tegurid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et deklareerimata töö on keeruline nähtus, mis paljudes liikmesriikides ikka veel suureneb, kuna seda mõjutavad mitmed majanduslikud, sotsiaalsed, institutsioonilised, regulatiivsed ja kultuurilised tegurid;

| B. | arvestades, et deklareerimata töö on Euroopa tööturgudel eriti muret tekitav ja jätkuv nähtus, mis võib ohustada liikmesriikide majandust ja Euroopa sotsiaalmudeli rahalist jätkusuutlikkust, piirates majanduskasvu ning eelarve- ja sotsiaalpoliitikat; arvestades, et deklareerimata töö moonutab konkurentsi siseturul, sest see loob teiste riikide ja ettevõtjate suhtes ebaausa konkurentsi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et deklareerimata töö on Euroopa tööturgudel eriti muret tekitav ja jätkuv nähtus, mis võib ohustada liikmesriikide majandust ja Euroopa sotsiaalmudeli rahalist jätkusuutlikkust, piirates majanduskasvu ning eelarve- ja sotsiaalpoliitikat; arvestades, et deklareerimata töö moonutab konkurentsi siseturul, sest see loob teiste riikide ja ettevõtjate suhtes ebaausa konkurentsi;

| C. | arvestades, et deklareerimata töö on sotsiaalse dumpingu peamine kaasaaitaja ja seega üks võtmeteemasid ühenduse tööõiguse ajakohastamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et deklareerimata töö on sotsiaalse dumpingu peamine kaasaaitaja ja seega üks võtmeteemasid ühenduse tööõiguse ajakohastamisel;

| D. | arvestades, et kindlustamata töö tekitab ebaõiglast konkurentsi kindlustatud ja kindlustamata töötajate vahel, mis nõrgendab veelgi töötajate õigusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kindlustamata töö tekitab ebaõiglast konkurentsi kindlustatud ja kindlustamata töötajate vahel, mis nõrgendab veelgi töötajate õigusi;

| E. | arvestades, et deklareerimata töö puudutab kõige enam töömahukaid sektoreid nagu põllumajandus, ehitus, majapidamis-, majutus- ja toitlustusteenused, mida iseloomustavad enamasti töökoha ebakindlus ja ebasoodsad palgatingimused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et deklareerimata töö puudutab kõige enam töömahukaid sektoreid nagu põllumajandus, ehitus, majapidamis-, majutus- ja toitlustusteenused, mida iseloomustavad enamasti töökoha ebakindlus ja ebasoodsad palgatingimused;

| F. | arvestades, et deklareerimata tööd soodustab samuti tööstuslik ümberkorraldus alltöövõtukettides, mis kutsub esile füüsilisest isikutest ettevõtjate arvu suurenemise, keda mõnikord ei deklareerita; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et deklareerimata tööd soodustab samuti tööstuslik ümberkorraldus alltöövõtukettides, mis kutsub esile füüsilisest isikutest ettevõtjate arvu suurenemise, keda mõnikord ei deklareerita;

| G. | arvestades, et deklareerimata tööle õhutavad lisaks tööpuuduse kõrge tase, vaesus ning ajutine ja juhutöö, sest töötajad on sellistes oludes sunnitud loobuma igasugusest kindlustusest või teistest õigustest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et deklareerimata tööle õhutavad lisaks tööpuuduse kõrge tase, vaesus ning ajutine ja juhutöö, sest töötajad on sellistes oludes sunnitud loobuma igasugusest kindlustusest või teistest õigustest;

| H. | arvestades, et ebaseadusliku sisserände ja deklareerimata töö vahel on seos ning, et see on veel üks põhjus, miks liikmesriigid ja komisjon peavad jätkuvalt kaaluma ühist lähenemisviisi sisserändele ja võimalust avada tööd soovivatele kolmandate riikide kodanikele rohkem seadusliku rände kanaleid liitu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ebaseadusliku sisserände ja deklareerimata töö vahel on seos ning, et see on veel üks põhjus, miks liikmesriigid ja komisjon peavad jätkuvalt kaaluma ühist lähenemisviisi sisserändele ja võimalust avada tööd soovivatele kolmandate riikide kodanikele rohkem seadusliku rände kanaleid liitu;

| I. | arvestades, et sisserändajad või vähemalt need, kes leiavad end ebaseaduslikust olukorrast, on kaitsetumad deklareerimata töö tegijaks saamise ja halbades tingimustes töötamise suhtes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sisserändajad või vähemalt need, kes leiavad end ebaseaduslikust olukorrast, on kaitsetumad deklareerimata töö tegijaks saamise ja halbades tingimustes töötamise suhtes;

| J. | arvestades, et ebaseaduslikult tööle võetud kolmandate riikide kodanikud on eriti haavatavad, kuna kinnipidamise korral võib neid tagasi saata nende päritoluriiki; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ebaseaduslikult tööle võetud kolmandate riikide kodanikud on eriti haavatavad, kuna kinnipidamise korral võib neid tagasi saata nende päritoluriiki;

| K. | arvestades, et paljudel liikmesriikidel on pidevalt puudus konkreetset, sageli lihttööd oskavatest ja soovivatest töötajatest, näiteks põllumajandus- ja aiandussektoris; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljudel liikmesriikidel on pidevalt puudus konkreetset, sageli lihttööd oskavatest ja soovivatest töötajatest, näiteks põllumajandus- ja aiandussektoris;

| L. | arvestades, et inimesed, kes töötavad kodutöötajatena, teevad sageli deklareerimata tööd ning suur osa nendest töötajatest on sisserännanud, kellest paljud viibivad riigis ebaseaduslikult ning mõned neist on inimkaubanduse ja sunnitöö ohvrid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimesed, kes töötavad kodutöötajatena, teevad sageli deklareerimata tööd ning suur osa nendest töötajatest on sisserännanud, kellest paljud viibivad riigis ebaseaduslikult ning mõned neist on inimkaubanduse ja sunnitöö ohvrid;

| M. | arvestades, et deklareerimata tööd ei arvestata maksubaasi ning see kahjustab sotsiaalkaitse ja avalike teenuste rahastamist ja pakkumist, piirates muu hulgas liikmesriikide suutlikkust pakkuda sotsiaalteenuseid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et deklareerimata tööd ei arvestata maksubaasi ning see kahjustab sotsiaalkaitse ja avalike teenuste rahastamist ja pakkumist, piirates muu hulgas liikmesriikide suutlikkust pakkuda sotsiaalteenuseid;

| N. | arvestades, et deklareerimata töö tõttu jäävad kindlustusfondid ilma väärtuslikust tuluallikast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et deklareerimata töö tõttu jäävad kindlustusfondid ilma väärtuslikust tuluallikast;

| O. | arvestades, et deklareerimata tööd tegevatel töötajatel ei ole sotsiaalkaitset, ravi- ega õnnetusjuhtumikindlustust, mis seab nad märkimisväärsesse ohtu ja võib neile kaasa tuua märkimisväärse rahalise kahju; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et deklareerimata tööd tegevatel töötajatel ei ole sotsiaalkaitset, ravi- ega õnnetusjuhtumikindlustust, mis seab nad märkimisväärsesse ohtu ja võib neile kaasa tuua märkimisväärse rahalise kahju;

| P. | arvestades, et deklareerimata töö muudab võimatuks kontrollida töötingimuste vastavust ohutus- ja tervishoiunõuetele, mis seab töötajate tervise suurde ohtu ja võimaldab tööandjatel vastutusest pääseda; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et deklareerimata töö muudab võimatuks kontrollida töötingimuste vastavust ohutus- ja tervishoiunõuetele, mis seab töötajate tervise suurde ohtu ja võimaldab tööandjatel vastutusest pääseda;

| Q. | arvestades, et selleks, et tõhusalt võidelda „mustalt” ja ebaseaduslikult töötamise vastu, on hädavajalik tugevdada tööinspektsiooni, maksuametite ja sotsiaalpartnerite järelevalve- ja karistusmehhanisme kooskõlastatud sekkumise kehtestamise abil; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et selleks, et tõhusalt võidelda „mustalt” ja ebaseaduslikult töötamise vastu, on hädavajalik tugevdada tööinspektsiooni, maksuametite ja sotsiaalpartnerite järelevalve- ja karistusmehhanisme kooskõlastatud sekkumise kehtestamise abil;

| R. | arvestades, et deklareerimata töö toob kaasa negatiivseid tagajärgi kõikidele Lissaboni strateegia eesmärkidele: täielik tööhõive, töö kvaliteet ja tööviljakus ning sotsiaalne ühtekuuluvus, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et deklareerimata töö toob kaasa negatiivseid tagajärgi kõikidele Lissaboni strateegia eesmärkidele: täielik tööhõive, töö kvaliteet ja tööviljakus ning sotsiaalne ühtekuuluvus,

| 1. | tervitab komisjoni lähenemisviisi ja nõuab ühtlasi, et tugevdataks võitlust deklareerimata töö ja varimajandusega, mis – kuigi seda esineb liikmesriikides erineval määral – kahjustab majandust, jätab töötajad kaitseta, on kahjulik tarbijatele, vähendab maksutulu ja tekitab ettevõtjate vahel ebaausat konkurentsi; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni lähenemisviisi ja nõuab ühtlasi, et tugevdataks võitlust deklareerimata töö ja varimajandusega, mis – kuigi seda esineb liikmesriikides erineval määral – kahjustab majandust, jätab töötajad kaitseta, on kahjulik tarbijatele, vähendab maksutulu ja tekitab ettevõtjate vahel ebaausat konkurentsi;

| 2. | väljendab sügavat muret deklareerimata töö ulatuse üle, mis mõnes liikmesriigis on 20 % SKTst või rohkem; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret deklareerimata töö ulatuse üle, mis mõnes liikmesriigis on 20 % SKTst või rohkem;

| 3. | palub liikmesriikidel kaaluda seadusliku töö stiimulite parandamist, mis võib hõlmata maksuvaba tulu taseme tõstmist ja tööandjatele seadusliku töölevõtmisega seotud kaudsete kulude vähendamist; |
| --- | --- |

3.

palub liikmesriikidel kaaluda seadusliku töö stiimulite parandamist, mis võib hõlmata maksuvaba tulu taseme tõstmist ja tööandjatele seadusliku töölevõtmisega seotud kaudsete kulude vähendamist;

| 4. | tervitab komisjoni algatust lugeda deklareerimata töö liidu poliitiliste prioriteetide hulka, mis nõuab olulist sekkumist ühenduse ja riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

4.

tervitab komisjoni algatust lugeda deklareerimata töö liidu poliitiliste prioriteetide hulka, mis nõuab olulist sekkumist ühenduse ja riiklikul tasandil;

| 5. | ergutab liikmesriike jätkama maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemide reforme ning vähendama sellega töötajate maksukoormust; |
| --- | --- |

5.

ergutab liikmesriike jätkama maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemide reforme ning vähendama sellega töötajate maksukoormust;

| 6. | nendib siiski raskusi ühenduse deklareerimata töö poliitiliste suuniste muutmisel hästi määratletud õiguslik-institutsioonilisteks vahenditeks, mis võivad väljenduvad igas liikmesriigis konkreetsete meetmetena; |
| --- | --- |

6.

nendib siiski raskusi ühenduse deklareerimata töö poliitiliste suuniste muutmisel hästi määratletud õiguslik-institutsioonilisteks vahenditeks, mis võivad väljenduvad igas liikmesriigis konkreetsete meetmetena;

| 7. | täheldab tugevat asümmeetriat vahendite vahel, mida ühendus saab kasutada kvaliteetse töö tagamise poliitikate jaoks, ja vahendite vahel, mida kasutatakse turuvabaduse tagamise poliitikate jaoks; |
| --- | --- |

7.

täheldab tugevat asümmeetriat vahendite vahel, mida ühendus saab kasutada kvaliteetse töö tagamise poliitikate jaoks, ja vahendite vahel, mida kasutatakse turuvabaduse tagamise poliitikate jaoks;

| 8. | on seisukohal, et deklareerimata töö vastased meetmed nõuavad terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab järelevalve ja kontrolliga seonduvaid küsimusi, majanduslikku ja institutsioonilist raamistikku ning sektorite ja territoriaalarengut ning sisaldab kooskõlastatud tegevust mitmel tasandil ja kõikide sidusrühmade (riigiasutused, sotsiaalpartnerid, ettevõtjad ja töötajad) osalemist; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et deklareerimata töö vastased meetmed nõuavad terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab järelevalve ja kontrolliga seonduvaid küsimusi, majanduslikku ja institutsioonilist raamistikku ning sektorite ja territoriaalarengut ning sisaldab kooskõlastatud tegevust mitmel tasandil ja kõikide sidusrühmade (riigiasutused, sotsiaalpartnerid, ettevõtjad ja töötajad) osalemist;

| 9. | märgib seost majandus- ja tootmisarengus mahajäämuse ja deklareerimata töö leviku vahel; on seisukohal, et deklareerimata töö vastu võitlemise meetmed tuleks lisada Lissaboni strateegias sätestatud majandus- ja tööhõivepoliitikasse; on ühtlasi seisukohal, et tagamaks, et deklareerimata töö probleemi lahendamise strateegia oleks tõhus ja annaks häid tulemusi, tuleb teostada täpsed uuringud otsustavate makromajanduslike tegurite ning turgude, tootmismudelite ja laialt levinud deklareerimata töö vaheliste seoste analüüsimiseks; |
| --- | --- |

9.

märgib seost majandus- ja tootmisarengus mahajäämuse ja deklareerimata töö leviku vahel; on seisukohal, et deklareerimata töö vastu võitlemise meetmed tuleks lisada Lissaboni strateegias sätestatud majandus- ja tööhõivepoliitikasse; on ühtlasi seisukohal, et tagamaks, et deklareerimata töö probleemi lahendamise strateegia oleks tõhus ja annaks häid tulemusi, tuleb teostada täpsed uuringud otsustavate makromajanduslike tegurite ning turgude, tootmismudelite ja laialt levinud deklareerimata töö vaheliste seoste analüüsimiseks;

| 10. | nõuab seetõttu, et ühenduse tegevus võitluses deklareerimata töö vastu oleks ennetavam ja otsustavam tagamaks, et tööõiguse ajakohastamine liidus ei jääks lihtsalt teoreetiliseks väljaütlemiseks, vaid väljenduks tõhusas ja kvaliteetses poliitikas, ning tagamaks, et igal juhul saavutatakse parem töökvaliteet kooskõlas nn inimväärse töö eesmärgiga; |
| --- | --- |

10.

nõuab seetõttu, et ühenduse tegevus võitluses deklareerimata töö vastu oleks ennetavam ja otsustavam tagamaks, et tööõiguse ajakohastamine liidus ei jääks lihtsalt teoreetiliseks väljaütlemiseks, vaid väljenduks tõhusas ja kvaliteetses poliitikas, ning tagamaks, et igal juhul saavutatakse parem töökvaliteet kooskõlas nn inimväärse töö eesmärgiga;

| 11. | on seisukohal, et deklareerimata töö kaotamine sõltub suurel määral tööhõivenormide tõhususest ning maksu- ja sotsiaalkindlustusalastest õigusaktidest, mis eeldavad vajadust tõhustada mitmete selle valdkonna vastutavate riiklike asutuste vahendeid ja tööd ning parandada nendevahelist kooskõlastamist ja teabevahetust; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et deklareerimata töö kaotamine sõltub suurel määral tööhõivenormide tõhususest ning maksu- ja sotsiaalkindlustusalastest õigusaktidest, mis eeldavad vajadust tõhustada mitmete selle valdkonna vastutavate riiklike asutuste vahendeid ja tööd ning parandada nendevahelist kooskõlastamist ja teabevahetust;

| 12. | nõuab deklareerimata töö vastase võitluse strateegiat, mis põhineb riiklike täitevasutuste, tööinspektsioonide ja sotsiaalpartnerite, sotsiaalkindlustus- ja maksuametite vahelisel tihedal ja tõhusal kooskõlastamisel ning halduskoostööl; |
| --- | --- |

12.

nõuab deklareerimata töö vastase võitluse strateegiat, mis põhineb riiklike täitevasutuste, tööinspektsioonide ja sotsiaalpartnerite, sotsiaalkindlustus- ja maksuametite vahelisel tihedal ja tõhusal kooskõlastamisel ning halduskoostööl;

| 13. | rõhutab, et deklareerimata töö vastab siseriiklikes õigusaktides mitmetele määratlustele ning et liikmesriikide ühine määratlus aitaks kaasa selle nähtuse statistikaga seotud ebakindluste kõrvaldamisele; täheldab seoses sellega, et komisjoni raportis kasutatud määratlust, kus eristatakse seaduslikke ja ebaseaduslikke tegevusi, võib kasutada lähtepunktina, teades, et nähtuse ulatus on liikmesriigiti kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt erinev; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et deklareerimata töö vastab siseriiklikes õigusaktides mitmetele määratlustele ning et liikmesriikide ühine määratlus aitaks kaasa selle nähtuse statistikaga seotud ebakindluste kõrvaldamisele; täheldab seoses sellega, et komisjoni raportis kasutatud määratlust, kus eristatakse seaduslikke ja ebaseaduslikke tegevusi, võib kasutada lähtepunktina, teades, et nähtuse ulatus on liikmesriigiti kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt erinev;

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et deklareerimata töö vastu võitlemiseks võetud meetmed heidavad valgust ka eeskirjade rikkumisele seaduslike lepingute alusel deklareeritud töösuhetes; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et deklareerimata töö vastu võitlemiseks võetud meetmed heidavad valgust ka eeskirjade rikkumisele seaduslike lepingute alusel deklareeritud töösuhetes;

| 15. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid jõustaksid deklareerimata töö vastu võitlemiseks paremini olemasolevat tööõigust ja töönorme; usub, et liit peaks mängima suuremat rolli riikide töö- ja sotsiaalinspektorite vahel suurema ja parema koostöö ning kooskõlastuse edendamises; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid jõustaksid deklareerimata töö vastu võitlemiseks paremini olemasolevat tööõigust ja töönorme; usub, et liit peaks mängima suuremat rolli riikide töö- ja sotsiaalinspektorite vahel suurema ja parema koostöö ning kooskõlastuse edendamises;

| 16. | märgib, et varimajandust ei saa kaotada asjakohaseid stimuleerimismehhanisme rakendamata; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid Lissaboni tegevuskava täitmise kontekstis aru andma, milliseid tulemusi on saavutatud varimajanduse osakaalu vähendamise abil; |
| --- | --- |

16.

märgib, et varimajandust ei saa kaotada asjakohaseid stimuleerimismehhanisme rakendamata; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid Lissaboni tegevuskava täitmise kontekstis aru andma, milliseid tulemusi on saavutatud varimajanduse osakaalu vähendamise abil;

| 17. | palub komisjonil teha ettepanekuid üldiselt tunnustatud meetodite väljatöötamiseks, et mõõta deklareerimata tööd sugude ja sektorite kaupa liigendatud andmevõrgustiku alusel, arvestades meeste ja naiste märkimisväärselt erineval määral deklareerimata töösse kaasatust paljudes sektorites ja sellest tulenevaid kaudseid mõjusid meeste ja naiste palgaerinevusele; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil teha ettepanekuid üldiselt tunnustatud meetodite väljatöötamiseks, et mõõta deklareerimata tööd sugude ja sektorite kaupa liigendatud andmevõrgustiku alusel, arvestades meeste ja naiste märkimisväärselt erineval määral deklareerimata töösse kaasatust paljudes sektorites ja sellest tulenevaid kaudseid mõjusid meeste ja naiste palgaerinevusele;

| 18. | rõhutab vajadust luua ühenduse tasandil platvorm, et koguda tihedas koostöös liikmesriikidega vajalikku teavet usaldusväärse andmebaasi loomiseks, mis annaks ülevaate deklareerimata töö olukorrast liidus, võttes arvesse soolist mõõdet ja eriti naiste olukorda; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust luua ühenduse tasandil platvorm, et koguda tihedas koostöös liikmesriikidega vajalikku teavet usaldusväärse andmebaasi loomiseks, mis annaks ülevaate deklareerimata töö olukorrast liidus, võttes arvesse soolist mõõdet ja eriti naiste olukorda;

| 19. | rõhutab, et naised ei ole deklareerimata töö puhul üleesindatud, kuid teatud traditsioonilisi naisteameteid hõlmavates tööhõivevaldkondades, nagu koduteenused, hotellindus, toitlustamine ja tervishoid, mida iseloomustab väiksem kvalifitseerituse tase, ebakindlam töösuhe, madalam palk ja madalam või puudulik sotsiaalne kindlustatus, on neid proportsionaalselt rohkem kui mehi ning see asetab nad väga tihti eriti ebasoodsasse olukorda; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et naised ei ole deklareerimata töö puhul üleesindatud, kuid teatud traditsioonilisi naisteameteid hõlmavates tööhõivevaldkondades, nagu koduteenused, hotellindus, toitlustamine ja tervishoid, mida iseloomustab väiksem kvalifitseerituse tase, ebakindlam töösuhe, madalam palk ja madalam või puudulik sotsiaalne kindlustatus, on neid proportsionaalselt rohkem kui mehi ning see asetab nad väga tihti eriti ebasoodsasse olukorda;

| 20. | palub komisjonil kaaluda andmepanga loomist liikmesriikides kasutatavate eri lähenemisviiside ja meetodite kohta deklareerimata töö mõõtmiseks eesmärgiga edendada heade tavade ja teadmiste jagamist ning hinnata rakendatud meetmete teostatavust ja ülekantavust; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil kaaluda andmepanga loomist liikmesriikides kasutatavate eri lähenemisviiside ja meetodite kohta deklareerimata töö mõõtmiseks eesmärgiga edendada heade tavade ja teadmiste jagamist ning hinnata rakendatud meetmete teostatavust ja ülekantavust;

| 21. | palub komisjonil välja töötada nii üldiseid kui ka valdkondlikke meetmeid sisaldavaid poliitikaid, et ära hoida deklareerimata tööd tööturu osapoolte täielikul osalusel ja pöörates erilist tähelepanu kõige enam mõjutatud sektoritele, nagu hotellindus ja restoranid, põllumajandus, töö kodumajapidamistes ja ehitus; juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu erilisele olukorrale koduhooldussektoris, kus töötab märkimisväärselt palju naisi, kes on kolmandate riikide kodanikud ega viibi paljudel juhtudel liidus seaduslikult; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil välja töötada nii üldiseid kui ka valdkondlikke meetmeid sisaldavaid poliitikaid, et ära hoida deklareerimata tööd tööturu osapoolte täielikul osalusel ja pöörates erilist tähelepanu kõige enam mõjutatud sektoritele, nagu hotellindus ja restoranid, põllumajandus, töö kodumajapidamistes ja ehitus; juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu erilisele olukorrale koduhooldussektoris, kus töötab märkimisväärselt palju naisi, kes on kolmandate riikide kodanikud ega viibi paljudel juhtudel liidus seaduslikult;

| 22. | märgib, et deklareerimata tööd saab ennetada riikide tööohutusstandardite ja -tingimuste tunnustamisega liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite vahelistes kahe- ja kolmepoolsetes lepingutes ning et seda toetab sotsiaalpartnerite koostöö ja teabevahetus; |
| --- | --- |

22.

märgib, et deklareerimata tööd saab ennetada riikide tööohutusstandardite ja -tingimuste tunnustamisega liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite vahelistes kahe- ja kolmepoolsetes lepingutes ning et seda toetab sotsiaalpartnerite koostöö ja teabevahetus;

| 23. | palub liikmesriikidel vähendada deklareerimata töö majanduslikku atraktiivsust, tagades, et nende maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteemid on võimalikult lihtsad, läbipaistvad ja juurdepääsetavad ning ajades tulemuslikku poliitikat, mis aitab luua rohkem paremaid töökohti; |
| --- | --- |

23.

palub liikmesriikidel vähendada deklareerimata töö majanduslikku atraktiivsust, tagades, et nende maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteemid on võimalikult lihtsad, läbipaistvad ja juurdepääsetavad ning ajades tulemuslikku poliitikat, mis aitab luua rohkem paremaid töökohti;

| 24. | kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidele ettepanekut töötada välja pereettevõttes abistavate abikaasade või perekonnaliikmete raamstatuut, et tagada nende kohustuslik liitumine sotsiaalkindlustussüsteemiga, mida Euroopa Parlament taotles juba oma 21. veebruari 1997. aasta resolutsioonis füüsilisest isikust ettevõtjaid abistavate abikaasade õigusliku seisundi kohta (15); |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidele ettepanekut töötada välja pereettevõttes abistavate abikaasade või perekonnaliikmete raamstatuut, et tagada nende kohustuslik liitumine sotsiaalkindlustussüsteemiga, mida Euroopa Parlament taotles juba oma 21. veebruari 1997. aasta resolutsioonis füüsilisest isikust ettevõtjaid abistavate abikaasade õigusliku seisundi kohta (15);

| 25. | rõhutab, et perekond kujutab endast juba iseenesest pereettevõtet ning tuleks kaaluda perekonnaga seotud ebatüüpilise töö tunnustamist ja selle integreerimist sotsiaalkindlustussüsteemi; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et perekond kujutab endast juba iseenesest pereettevõtet ning tuleks kaaluda perekonnaga seotud ebatüüpilise töö tunnustamist ja selle integreerimist sotsiaalkindlustussüsteemi;

| 26. | usub, et liikmesriikide majanduspoliitika ning maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide reform peaks olema integreeritud ja arvesse võtma deklareerimata töö peamisi põhjuseid; |
| --- | --- |

26.

usub, et liikmesriikide majanduspoliitika ning maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide reform peaks olema integreeritud ja arvesse võtma deklareerimata töö peamisi põhjuseid;

| 27. | palub liikmesriikidel näha ette tugevaid stiimuleid neile, kes viivad deklareerimata töö ametliku majandusega samadele alustele, ning usub, et ebatüüpilised lepingud võivad aidata inimestel lahkuda ebaseaduslikult töölt ja suurendada töö stabiilsust; |
| --- | --- |

27.

palub liikmesriikidel näha ette tugevaid stiimuleid neile, kes viivad deklareerimata töö ametliku majandusega samadele alustele, ning usub, et ebatüüpilised lepingud võivad aidata inimestel lahkuda ebaseaduslikult töölt ja suurendada töö stabiilsust;

| 28. | palub liikmesriikidel kehtestada ranged karistused tööandjatele, kes jätkavad pakutavatele stiimulitele vaatamata deklareerimata töö kasutamist; |
| --- | --- |

28.

palub liikmesriikidel kehtestada ranged karistused tööandjatele, kes jätkavad pakutavatele stiimulitele vaatamata deklareerimata töö kasutamist;

| 29. | ergutab liikmesriike kasutama nende käsutuses olevaid poliitilisi vahendeid, mis võimaldavad ennetusmeetmete ja sanktsioonide kombineerimise abil muuta deklareerimata töö seaduslikuks tööhõiveks, ning koordineerima võimaluse korral nende vahendite kasutamist, et saavutada suurem sidusus siseturul; |
| --- | --- |

29.

ergutab liikmesriike kasutama nende käsutuses olevaid poliitilisi vahendeid, mis võimaldavad ennetusmeetmete ja sanktsioonide kombineerimise abil muuta deklareerimata töö seaduslikuks tööhõiveks, ning koordineerima võimaluse korral nende vahendite kasutamist, et saavutada suurem sidusus siseturul;

| 30. | märgib tähtsat rolli, mida sotsiaalpartnerid on paljudes liikmesriikides etendanud deklareerimata töö vastu võitlemisel, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selles võitluses rohkem toetama ja ergutama tööandjate organisatsioone ja ametiühinguid; märgib murelikult, et deklareerimata tööd tegevad töötajad leiavad sageli, et neid ei kaitse olulised tervishoiu- ja ohutusalased ning miinimumpalku käsitlevad õigusnormid ja et neil ei ole võimalik astuda ametiühingusse; nõuab eeskätt kehtivate miinimumpalka käsitlevate õigusnormide paremat rakendamist igas liikmesriigis ja nõuab tungivalt, et need liikmesriigid, kus praegu puudub inimväärne miinimumpalk, kaaluksid selle kehtestamist ning teeksid seda koostöös sotsiaalpartneritega ja vastavalt riiklikele tavadele; |
| --- | --- |

30.

märgib tähtsat rolli, mida sotsiaalpartnerid on paljudes liikmesriikides etendanud deklareerimata töö vastu võitlemisel, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selles võitluses rohkem toetama ja ergutama tööandjate organisatsioone ja ametiühinguid; märgib murelikult, et deklareerimata tööd tegevad töötajad leiavad sageli, et neid ei kaitse olulised tervishoiu- ja ohutusalased ning miinimumpalku käsitlevad õigusnormid ja et neil ei ole võimalik astuda ametiühingusse; nõuab eeskätt kehtivate miinimumpalka käsitlevate õigusnormide paremat rakendamist igas liikmesriigis ja nõuab tungivalt, et need liikmesriigid, kus praegu puudub inimväärne miinimumpalk, kaaluksid selle kehtestamist ning teeksid seda koostöös sotsiaalpartneritega ja vastavalt riiklikele tavadele;

| 31. | palub osas liikmesriikides saadud kogemuste põhjal uute seadusliku töö kategooriate hindamist ja edendamist, kokkuleppel sotsiaalpartneritega sobival tasandil, et võimaldada neil, kes on kaasatud nendesse deklareerimata tegevustesse, oma olukorda reguleerida kooskõlas praeguste heade õigusliku reguleerimise tavadega, mis on osutunud tõhusaks; |
| --- | --- |

31.

palub osas liikmesriikides saadud kogemuste põhjal uute seadusliku töö kategooriate hindamist ja edendamist, kokkuleppel sotsiaalpartneritega sobival tasandil, et võimaldada neil, kes on kaasatud nendesse deklareerimata tegevustesse, oma olukorda reguleerida kooskõlas praeguste heade õigusliku reguleerimise tavadega, mis on osutunud tõhusaks;

| 32. | juhib tähelepanu Belgias, Saksamaal ja Prantsusmaal kasutusel olevatele teenusevautšeri süsteemidele, mis annavad leibkondadele võimaluse osta majapidamisteenuseid madalama hinnaga, kuid samas on teenusevautšeriga tagatud sotsiaalkindlustusmaksete ja maksude maksmine; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu Belgias, Saksamaal ja Prantsusmaal kasutusel olevatele teenusevautšeri süsteemidele, mis annavad leibkondadele võimaluse osta majapidamisteenuseid madalama hinnaga, kuid samas on teenusevautšeriga tagatud sotsiaalkindlustusmaksete ja maksude maksmine;

| 33. | on veendunud, et deklareerimata töösuhte muutmine deklareeritud töösuhteks peab alati sisaldama lõivukohustust, tingimusel et liikmesriigid saavad võtta meetmeid, et hõlbustada tööandjatel vajalike maksete tegemist; |
| --- | --- |

33.

on veendunud, et deklareerimata töösuhte muutmine deklareeritud töösuhteks peab alati sisaldama lõivukohustust, tingimusel et liikmesriigid saavad võtta meetmeid, et hõlbustada tööandjatel vajalike maksete tegemist;

| 34. | kutsub liikmesriike üles kaaluma sektoripõhiseid lähenemisviise poliitilises tegevuses, et deklareerimata töö seaduslikuks muuta; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike üles kaaluma sektoripõhiseid lähenemisviise poliitilises tegevuses, et deklareerimata töö seaduslikuks muuta;

| 35. | tunneb heameelt komisjoni otsuse üle algatada Euroopa Ühenduste Kohtus menetlus nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole veel viinud oma siseriiklikku õigusesse sisse klauslit uutes liikmesriikides omandatud kutsekvalifikatsioonide automaatse tunnustamise kohta; kutsub liikmesriike üles täitma kohe endale võetud kohustusi; |
| --- | --- |

35.

tunneb heameelt komisjoni otsuse üle algatada Euroopa Ühenduste Kohtus menetlus nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole veel viinud oma siseriiklikku õigusesse sisse klauslit uutes liikmesriikides omandatud kutsekvalifikatsioonide automaatse tunnustamise kohta; kutsub liikmesriike üles täitma kohe endale võetud kohustusi;

| 36. | palub liikmesriikidel, kes on rakendanud töötajate vabale liikumisele liidus üleminekukorraldusi, avada oma tööturg uutest liikmesriikidest pärit töötajatele, arvestades, et isegi osalised piirangud tööturule pääsemiseks, peale selle, et nad on liidu aluseks olevate põhimõtete ja Euroopa vaimsuse vastased, suurendavad deklareerimata töö kasutamist ja tekitavad territoriaalset tasakaalutust; peab sellega seoses hädavajalikuks rakendada töötajate võrdsete õiguste põhimõtet ning võidelda ebaausa konkurentsi ja sotsiaalse dumpingu vastu; |
| --- | --- |

36.

palub liikmesriikidel, kes on rakendanud töötajate vabale liikumisele liidus üleminekukorraldusi, avada oma tööturg uutest liikmesriikidest pärit töötajatele, arvestades, et isegi osalised piirangud tööturule pääsemiseks, peale selle, et nad on liidu aluseks olevate põhimõtete ja Euroopa vaimsuse vastased, suurendavad deklareerimata töö kasutamist ja tekitavad territoriaalset tasakaalutust; peab sellega seoses hädavajalikuks rakendada töötajate võrdsete õiguste põhimõtet ning võidelda ebaausa konkurentsi ja sotsiaalse dumpingu vastu;

| 37. | on seisukohal, et seaduste mittetundmine võib olla põhjuseks, miks töötajate vaba liikumise õigust kasutavad töövõtjad töö deklareerimata jätavad; kutsub seetõttu liikmesriike üles korraldama sellel teemal töövõtjatele ja tööandjatele suunatud teavituskampaaniaid; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et seaduste mittetundmine võib olla põhjuseks, miks töötajate vaba liikumise õigust kasutavad töövõtjad töö deklareerimata jätavad; kutsub seetõttu liikmesriike üles korraldama sellel teemal töövõtjatele ja tööandjatele suunatud teavituskampaaniaid;

| 38. | on seisukohal, et halduskulutuste ja -menetluste lihtsustamine või vähendamine, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, vähendaks deklareerimata töö kasutamist ning edendaks äritegevust liidus; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et halduskulutuste ja -menetluste lihtsustamine või vähendamine, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, vähendaks deklareerimata töö kasutamist ning edendaks äritegevust liidus;

| 39. | kutsub asjaomaseid riigiasutusi üles ergutama e-valitsuse ja online-registreerimise kasutust ning vahetama häid tavasid eesmärgiga vähendada registreerimise ja haldusmenetluste kulusid ja keerukust ettevõtjate, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, näiteks vähendades maksublankettide arvu, võimaldades ühekordset andmesisestust, ühtseid maksekviitungeid ja tervikteenust; |
| --- | --- |

39.

kutsub asjaomaseid riigiasutusi üles ergutama e-valitsuse ja online-registreerimise kasutust ning vahetama häid tavasid eesmärgiga vähendada registreerimise ja haldusmenetluste kulusid ja keerukust ettevõtjate, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, näiteks vähendades maksublankettide arvu, võimaldades ühekordset andmesisestust, ühtseid maksekviitungeid ja tervikteenust;

| 40. | on seisukohal, et tõhusad kohapealsed kontrollid ning sanktsioonid tuleks vahetult kehtestada ja liikmesriikidele tuleks anda vajalik mänguruum deklareerimata töö hulga ohjeldamiseks; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et tõhusad kohapealsed kontrollid ning sanktsioonid tuleks vahetult kehtestada ja liikmesriikidele tuleks anda vajalik mänguruum deklareerimata töö hulga ohjeldamiseks;

| 41. | nõuab, et alltöövõtjatega ettevõtjad kannaksid kaasvastutust alltöövõtjate, kellega neid seob otsene alltöövõtukokkulepe, võimalike maksueeskirjade eiramise eest; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et alltöövõtjatega ettevõtjad kannaksid kaasvastutust alltöövõtjate, kellega neid seob otsene alltöövõtukokkulepe, võimalike maksueeskirjade eiramise eest;

| 42. | rõhutab, et deklareerimata töö juhtumite arvu allhangete ahelas saaks võib-olla vähendada, kui tööandjaid ja tellijaid kohustataks riiklike seaduste süsteemi raames vastutustundlikult ning õiglaselt käituma; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et deklareerimata töö juhtumite arvu allhangete ahelas saaks võib-olla vähendada, kui tööandjaid ja tellijaid kohustataks riiklike seaduste süsteemi raames vastutustundlikult ning õiglaselt käituma;

| 43. | kutsub liikmesriike, sotsiaalpartnereid ja teisi olulisi tööturu osalisi üles soodustama ettevõtte sotsiaalse vastutuse ja muude selliste lähenemisviiside rakendamist deklareerimata töö vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike, sotsiaalpartnereid ja teisi olulisi tööturu osalisi üles soodustama ettevõtte sotsiaalse vastutuse ja muude selliste lähenemisviiside rakendamist deklareerimata töö vastu võitlemiseks;

| 44. | kutsub liikmesriike üles kasutama uuenduslikke meetodeid, mis põhinevad eri tegevusvaldkondadele omastel näitajatel ja võrdluskriteeriumidel, et võidelda deklareerimata töö ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; kutsub komisjoni üles toetama heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel võitluses deklareerimata töö vastu; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike üles kasutama uuenduslikke meetodeid, mis põhinevad eri tegevusvaldkondadele omastel näitajatel ja võrdluskriteeriumidel, et võidelda deklareerimata töö ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; kutsub komisjoni üles toetama heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel võitluses deklareerimata töö vastu;

| 45. | tuletab meelde, et üksnes karistav poliitika, kui sellele ei järgne paremat koordineerimist liikmesriikide vahel, võib keskendada deklareerimata töö vähem struktureeritud riikidesse ja vähem reguleeritud majandustesse; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et üksnes karistav poliitika, kui sellele ei järgne paremat koordineerimist liikmesriikide vahel, võib keskendada deklareerimata töö vähem struktureeritud riikidesse ja vähem reguleeritud majandustesse;

| 46. | soovitab tungivalt sõlmida piirkondlikul, riiklikul ja kohalikul tasandil kokkulepped, millega nähakse ette järkjärgulised ja valdkondlikud ebaseadusliku töö vastased meetmed ja soodustatakse meetmeid, mis loovad tõhusaid lahendusi kogu ühiskonna hüvanguks; |
| --- | --- |

46.

soovitab tungivalt sõlmida piirkondlikul, riiklikul ja kohalikul tasandil kokkulepped, millega nähakse ette järkjärgulised ja valdkondlikud ebaseadusliku töö vastased meetmed ja soodustatakse meetmeid, mis loovad tõhusaid lahendusi kogu ühiskonna hüvanguks;

| 47. | kutsub sellega seoses komisjoni üles pakkuma deklareerimata töö vastu võitlevatele liikmesriikidele ning sotsiaal- ja majanduspartneritele „deklareerimata töö seadustamise lepingut”, mis võimaldaks deklareerimata tegevuste järkjärgulist seadustamist; selles lepingus tuleks sätestada piiratud üleminekuaeg, mille jooksul karistusi ei rakendata, kuid mille lõppedes rakendatakse karmimaid karistusmehhanisme; |
| --- | --- |

47.

kutsub sellega seoses komisjoni üles pakkuma deklareerimata töö vastu võitlevatele liikmesriikidele ning sotsiaal- ja majanduspartneritele „deklareerimata töö seadustamise lepingut”, mis võimaldaks deklareerimata tegevuste järkjärgulist seadustamist; selles lepingus tuleks sätestada piiratud üleminekuaeg, mille jooksul karistusi ei rakendata, kuid mille lõppedes rakendatakse karmimaid karistusmehhanisme;

| 48. | soovitab aktiivsemat sekkumist kõikide ebaseaduslikku tööjõudu värvanud ettevõtjate puhul, sõltumata sellest, kus nad tegutsevad, ja märgib, et nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/214/JSK (rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta) (16) kohaldamine võiks olukorda parandada; |
| --- | --- |

48.

soovitab aktiivsemat sekkumist kõikide ebaseaduslikku tööjõudu värvanud ettevõtjate puhul, sõltumata sellest, kus nad tegutsevad, ja märgib, et nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/214/JSK (rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta) (16) kohaldamine võiks olukorda parandada;

| 49. | nõuab töötamisõiguse ja kehtivate tööga seotud eeskirjade, kui inimväärse töö tegevuskava edendamise ja ühenduse õiguse kohaldamise ühe vahendi, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) (17) suuremat ja tõhusamat järgimist, lähtudes direktiivi ühetaolisest tõlgendamisest, mis muudaks praegused tõlgendussuundumused vastupidiseks, nii et töötajate kohtlemise erinevusi vähendataks minimaalsete põhistandardite ulatuses; |
| --- | --- |

49.

nõuab töötamisõiguse ja kehtivate tööga seotud eeskirjade, kui inimväärse töö tegevuskava edendamise ja ühenduse õiguse kohaldamise ühe vahendi, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) (17) suuremat ja tõhusamat järgimist, lähtudes direktiivi ühetaolisest tõlgendamisest, mis muudaks praegused tõlgendussuundumused vastupidiseks, nii et töötajate kohtlemise erinevusi vähendataks minimaalsete põhistandardite ulatuses;

| 50. | palub komisjonil vaadata läbi direktiiv 96/71/EÜ ning eelkõige tõhustada halduskoostööd ja teabevahetust riikide pädevate asutuste vahel (tööinspektsioonid, maksuametid ja sotsiaalkindlustusasutused) eesmärgiga vältida deklareerimata tööd ja parandada olukorda selles valdkonnas; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil vaadata läbi direktiiv 96/71/EÜ ning eelkõige tõhustada halduskoostööd ja teabevahetust riikide pädevate asutuste vahel (tööinspektsioonid, maksuametid ja sotsiaalkindlustusasutused) eesmärgiga vältida deklareerimata tööd ja parandada olukorda selles valdkonnas;

| 51. | toetab deklareerimata töö vastu võitlemiseks tihedamaid suhteid riiklike tööinspektsioonide vahel ja meetmeid heade tavade vahetuse edendamiseks ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

51.

toetab deklareerimata töö vastu võitlemiseks tihedamaid suhteid riiklike tööinspektsioonide vahel ja meetmeid heade tavade vahetuse edendamiseks ühenduse tasandil;

| 52. | kutsub liikmesriike üles kehtestama rangemaid kontrollimenetlusi ja tugevdatud kontrolle, sest need on muutunud paljudes riikides nõrgemaks; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike üles kehtestama rangemaid kontrollimenetlusi ja tugevdatud kontrolle, sest need on muutunud paljudes riikides nõrgemaks;

| 53. | loodab, et Euroopa Liit võib mängida suuremat rolli tööinspektsioonide vahelise parema koostöö ja koordineerimise edendamisel tänu inspektsiooniteenistuste majandus- ja tehnoloogiliste ressursside tugevdamisele, tööinspektsioonide koostööd võimaldavate meetmete tõhustamisele ning neile ühiseks kasutamiseks mõeldud info- ja arvutitehnoloogiasüsteemide väljaarendamisele kooskõlas andmekaitset käsitlevate õigusaktidega; palub sellega seoses komisjonil uurida võimalust luua alaline ühenduse struktuur piiriüleseks koostööks, mis ühendaks liikmesriikide jõupingutused võitluses deklareerimata töö vastu; |
| --- | --- |

53.

loodab, et Euroopa Liit võib mängida suuremat rolli tööinspektsioonide vahelise parema koostöö ja koordineerimise edendamisel tänu inspektsiooniteenistuste majandus- ja tehnoloogiliste ressursside tugevdamisele, tööinspektsioonide koostööd võimaldavate meetmete tõhustamisele ning neile ühiseks kasutamiseks mõeldud info- ja arvutitehnoloogiasüsteemide väljaarendamisele kooskõlas andmekaitset käsitlevate õigusaktidega; palub sellega seoses komisjonil uurida võimalust luua alaline ühenduse struktuur piiriüleseks koostööks, mis ühendaks liikmesriikide jõupingutused võitluses deklareerimata töö vastu;

| 54. | nõuab liikmesriikide vahel paremat koostööd ja teabe jaotamist, et uurida deklareerimata töö nähtust ning näidata ära saavutatud tulemused ja selle, mida ei saavutatud; |
| --- | --- |

54.

nõuab liikmesriikide vahel paremat koostööd ja teabe jaotamist, et uurida deklareerimata töö nähtust ning näidata ära saavutatud tulemused ja selle, mida ei saavutatud;

| 55. | palub komisjonil kaaluda, kas süsteemid, sh ühtsed kontaktpunktid, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivile 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (18), oleksid kasulikud ja sobivad deklareerimata töö vastase võitluse eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

55.

palub komisjonil kaaluda, kas süsteemid, sh ühtsed kontaktpunktid, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivile 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (18), oleksid kasulikud ja sobivad deklareerimata töö vastase võitluse eesmärkide saavutamiseks;

| 56. | kiidab heaks kõrgetasemelise komitee loomise, mille ülesandeks on aidata liikmesriike töötajate lähetamise kontrollimisel ja õigusaktide parandamisel häid tavasid tuvastada ja vastastikku vahetada; |
| --- | --- |

56.

kiidab heaks kõrgetasemelise komitee loomise, mille ülesandeks on aidata liikmesriike töötajate lähetamise kontrollimisel ja õigusaktide parandamisel häid tavasid tuvastada ja vastastikku vahetada;

| 57. | pooldab tugevamaid kindlustamata töö vastaseid meetmeid ning meetmeid ELi ametiühingute vahelise koostöö ning arvamuste ja heade tavade vahetuse soodustamiseks; |
| --- | --- |

57.

pooldab tugevamaid kindlustamata töö vastaseid meetmeid ning meetmeid ELi ametiühingute vahelise koostöö ning arvamuste ja heade tavade vahetuse soodustamiseks;

| 58. | on seisukohal, et tuleb tõsta tööandjate, töötajate, deklareerimata töö võimalike kasutajate ja kõikide ühiskondlike organisatsioonide teadlikkust deklareerimata tööga seotud ohtudest ja kuludest ning „mustalt” töötamise kaotamise eelistest; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et tuleb tõsta tööandjate, töötajate, deklareerimata töö võimalike kasutajate ja kõikide ühiskondlike organisatsioonide teadlikkust deklareerimata tööga seotud ohtudest ja kuludest ning „mustalt” töötamise kaotamise eelistest;

| 59. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama tööandjatele ja töötajatele suunatud teavituskampaaniat, mille eesmärk on juhtida tähelepanu ühenduse kohaldatavatele miinimumnõuetele ja -eeskirjadele ning sellele kahjulikule mõjule, mida deklareerimata töö tekitab riigi rahandusele, riiklikule sotsiaalkindlustussüsteemile, ausale konkurentsile, majandustulemustele ja töötajatele endile; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama tööandjatele ja töötajatele suunatud teavituskampaaniat, mille eesmärk on juhtida tähelepanu ühenduse kohaldatavatele miinimumnõuetele ja -eeskirjadele ning sellele kahjulikule mõjule, mida deklareerimata töö tekitab riigi rahandusele, riiklikule sotsiaalkindlustussüsteemile, ausale konkurentsile, majandustulemustele ja töötajatele endile;

| 60. | nõuab pidevaid deklareerimata töö vastase võitluse kampaaniaid, teavitamise ja teadlikkuse tõstmise algatuse edendamist ühenduse, riiklikul ja kohalikul tasandil, mis ühendaksid sotsiaalpartnerid, kontrollivad ametiasutused, kaubanduskojad ja tööhõivekeskused, õppeasutused, haldusüksuste valitsemisorganid ning erinevad kontrolli- ja karistussüsteemid; |
| --- | --- |

60.

nõuab pidevaid deklareerimata töö vastase võitluse kampaaniaid, teavitamise ja teadlikkuse tõstmise algatuse edendamist ühenduse, riiklikul ja kohalikul tasandil, mis ühendaksid sotsiaalpartnerid, kontrollivad ametiasutused, kaubanduskojad ja tööhõivekeskused, õppeasutused, haldusüksuste valitsemisorganid ning erinevad kontrolli- ja karistussüsteemid;

| 61. | on seisukohal, et sellised alalised kampaaniad peavad saatma erinevaid rakendatud meetmeid, et juurutada seaduslikkuse, kvaliteetse töö edendamise ja seadusliku ettevõtluse kultuuri, ning kutsub liikmesriike, vastavaid riigiasutusi ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles ühendama oma jõupingutused ja looma deklareerimata töö suhtes sallimatuse keskkonna ning muutma avalikku arvamust; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et sellised alalised kampaaniad peavad saatma erinevaid rakendatud meetmeid, et juurutada seaduslikkuse, kvaliteetse töö edendamise ja seadusliku ettevõtluse kultuuri, ning kutsub liikmesriike, vastavaid riigiasutusi ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles ühendama oma jõupingutused ja looma deklareerimata töö suhtes sallimatuse keskkonna ning muutma avalikku arvamust;

| 62. | rõhutab, et liikmesriigid peavad üldsuse teadlikkuse tõstmiseks eraldama rohkem raha, sh Euroopa Sotsiaalfondi ja ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi PROGRESS vahenditest; soovitab, et teadlikkuse tõstmise meetmed peaksid rõhutama sanktsioone, kulusid ja riske deklareerimata töö puhul ning deklareeritud töö hüvesid – selline teadlikkuse tõstmine on kooskõlas majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia peamiste eesmärkidega; kutsub sotsiaalpartnereid üles selles protsessis aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et liikmesriigid peavad üldsuse teadlikkuse tõstmiseks eraldama rohkem raha, sh Euroopa Sotsiaalfondi ja ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi PROGRESS vahenditest; soovitab, et teadlikkuse tõstmise meetmed peaksid rõhutama sanktsioone, kulusid ja riske deklareerimata töö puhul ning deklareeritud töö hüvesid – selline teadlikkuse tõstmine on kooskõlas majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia peamiste eesmärkidega; kutsub sotsiaalpartnereid üles selles protsessis aktiivselt osalema;

| 63. | kutsub liikmesriike üles allkirjastama kõikide sisserännanud töötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni; |
| --- | --- |

63.

kutsub liikmesriike üles allkirjastama kõikide sisserännanud töötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni;

| 64. | on seisukohal, et deklareerimata töö vastu võitlemiseks tuleks paika panna programmivahendid kohalikul ja ühenduse tasandil, mis võimaldaksid samal ajal ajada majandus-, sotsiaaltoetuse, ja arengupoliitikat ja viia ellu järelevalve- ja karistusmeetmeid; |
| --- | --- |

64.

on seisukohal, et deklareerimata töö vastu võitlemiseks tuleks paika panna programmivahendid kohalikul ja ühenduse tasandil, mis võimaldaksid samal ajal ajada majandus-, sotsiaaltoetuse, ja arengupoliitikat ja viia ellu järelevalve- ja karistusmeetmeid;

| 65. | palub komisjonil hinnata võimalust ühendada deklareerimata töö vastase võitlusega finantspoliitika, mis toetab piirkondlikke ja kohalikke kavasid; |
| --- | --- |

65.

palub komisjonil hinnata võimalust ühendada deklareerimata töö vastase võitlusega finantspoliitika, mis toetab piirkondlikke ja kohalikke kavasid;

| 66. | kutsub komisjoni üles töötama liikmesriikide jaoks välja katsemehhanismi, võttes eeskujuks mõnede liikmesriikide häid tavasid ja mudeleid, nagu mudel, mis töötati välja Luksemburgis projektiga 2 Plus (mida rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist programmi Eesmärk 3 raames), et piirata deklareerimata tööd, vähendades järgmiste võtete abil selle atraktiivsust:






  — | haldusmenetluste väga oluline lihtsustamine tööandja jaoks, tagades samas töövõtja sotsiaalse kaitse; |
| --- | --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles töötama liikmesriikide jaoks välja katsemehhanismi, võttes eeskujuks mõnede liikmesriikide häid tavasid ja mudeleid, nagu mudel, mis töötati välja Luksemburgis projektiga 2 Plus (mida rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist programmi Eesmärk 3 raames), et piirata deklareerimata tööd, vähendades järgmiste võtete abil selle atraktiivsust:

—

haldusmenetluste väga oluline lihtsustamine tööandja jaoks, tagades samas töövõtja sotsiaalse kaitse;

| — | tööandja jaoks sobilikud maksusätted, eelkõige kulude mahaarvamine muu hulgas kohaliku töö puhul; |
| --- | --- |

—

tööandja jaoks sobilikud maksusätted, eelkõige kulude mahaarvamine muu hulgas kohaliku töö puhul;

| — | töötaja vabastamine maksudest, kui töötasu on madalam liikmesriigis kehtestatud vastavast summast; |
| --- | --- |

—

töötaja vabastamine maksudest, kui töötasu on madalam liikmesriigis kehtestatud vastavast summast;

| 67. | on seisukohal, et deklareerimata töö puhul oleks soovitav uurida ja hinnata võimalust kasutada riigiabi, mis on vabastatud teavitamise kohustusest tänu väljendi „töökohtade loomine” laiale tõlgendamisele ja „töökoha loomise” mõistele; täheldab, et deklareerimata töö ei võrdu tõelise töökohaga ja et selle tagajärjel võib selle seaduslikuks muutmisele õhutamist võrdsustada „abiga töökohtade loomisele”; |
| --- | --- |

67.

on seisukohal, et deklareerimata töö puhul oleks soovitav uurida ja hinnata võimalust kasutada riigiabi, mis on vabastatud teavitamise kohustusest tänu väljendi „töökohtade loomine” laiale tõlgendamisele ja „töökoha loomise” mõistele; täheldab, et deklareerimata töö ei võrdu tõelise töökohaga ja et selle tagajärjel võib selle seaduslikuks muutmisele õhutamist võrdsustada „abiga töökohtade loomisele”;

| 68. | juhib tähelepanu naiste tavapäraselt väiksemale osakaalule tööturul, mis tuleneb sageli perekondlikest kohustustest, mis muudavad juurdepääsu ametlikule tööturule raskemaks ning soodustavad alatasustatud ja deklareerimata töö vastuvõtmist, olles niiviisi vastuolus õigusega inimväärikale tööle, mida Rahvusvaheline Tööorganisatsioon aktiivselt kaitseb, see puudutab eelkõige koduperenaisi, ebaseaduslikult sisserännanuid ja neid naisi, kes kombineerivad mõnikord madalalt tasustatud tegevust deklareerimata tegevusega; rõhutab selle negatiivseid tagajärgi naiste karjäärile ja pensionile, aga ka tööturu sujuvale toimimisele ning suutlikkusele rahastada sotsiaalkindlustussüsteeme; |
| --- | --- |

68.

juhib tähelepanu naiste tavapäraselt väiksemale osakaalule tööturul, mis tuleneb sageli perekondlikest kohustustest, mis muudavad juurdepääsu ametlikule tööturule raskemaks ning soodustavad alatasustatud ja deklareerimata töö vastuvõtmist, olles niiviisi vastuolus õigusega inimväärikale tööle, mida Rahvusvaheline Tööorganisatsioon aktiivselt kaitseb, see puudutab eelkõige koduperenaisi, ebaseaduslikult sisserännanuid ja neid naisi, kes kombineerivad mõnikord madalalt tasustatud tegevust deklareerimata tegevusega; rõhutab selle negatiivseid tagajärgi naiste karjäärile ja pensionile, aga ka tööturu sujuvale toimimisele ning suutlikkusele rahastada sotsiaalkindlustussüsteeme;

| 69. | on seisukohal, et poliitika, mis võimaldab arvestada emapuhkusi ja vanemapuhkusi kui tööaega ja maksta nende eest, leevendab perekondlike kohustuste negatiivset mõju ning aitab kaasa nii naiste karjäärile kui ka tööturu sujuvale toimimisele; |
| --- | --- |

69.

on seisukohal, et poliitika, mis võimaldab arvestada emapuhkusi ja vanemapuhkusi kui tööaega ja maksta nende eest, leevendab perekondlike kohustuste negatiivset mõju ning aitab kaasa nii naiste karjäärile kui ka tööturu sujuvale toimimisele;

| 70. | nõuab teadusprojektide rahastamist töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas ning töötervishoiu ja tööohutuse kultuuri levitamist edendavate tegevuste rahastamist, pöörates erilist tähelepanu sektoritele, kus õnnetuse oht on kõige suurem ja kus deklareerimata tööd kõige sagedamini esineb; on seisukohal, et tööõnnetuste ja ebaseadusliku töö vahelist seost tuleks uurida surmajuhtumeid käsitlevate andmete põhjal; |
| --- | --- |

70.

nõuab teadusprojektide rahastamist töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas ning töötervishoiu ja tööohutuse kultuuri levitamist edendavate tegevuste rahastamist, pöörates erilist tähelepanu sektoritele, kus õnnetuse oht on kõige suurem ja kus deklareerimata tööd kõige sagedamini esineb; on seisukohal, et tööõnnetuste ja ebaseadusliku töö vahelist seost tuleks uurida surmajuhtumeid käsitlevate andmete põhjal;

| 71. | on seisukohal, et sobiva väljaõppe poliitika on deklareerimata töö vastase võitluse eeltingimuseks; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et sobiva väljaõppe poliitika on deklareerimata töö vastase võitluse eeltingimuseks;

| 72. | teeb ettepaneku sõlmida riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ühiskondlikke organisatsioone ja tööandjate esindajaid hõlmav kokkuleppe, mille eesmärgiks oleks kohustus teostada järelevalvet deklareerimata töö üle ning see nähtus järk-järgult kaotada; |
| --- | --- |

72.

teeb ettepaneku sõlmida riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ühiskondlikke organisatsioone ja tööandjate esindajaid hõlmav kokkuleppe, mille eesmärgiks oleks kohustus teostada järelevalvet deklareerimata töö üle ning see nähtus järk-järgult kaotada;

| 73. | tervitab komisjoni jõupingutusi karistuste kehtestamisel ebaseaduslikult liidus viibivate kolmandate riikide kodanike tööjõudu kasutavate tööandjate vastu, kuid avaldab kahetsust selle üle, et puuduvad meetmed seaduslikult liidus viibivate kolmandate riikide kodanike ärakasutamisega võitlemiseks; |
| --- | --- |

73.

tervitab komisjoni jõupingutusi karistuste kehtestamisel ebaseaduslikult liidus viibivate kolmandate riikide kodanike tööjõudu kasutavate tööandjate vastu, kuid avaldab kahetsust selle üle, et puuduvad meetmed seaduslikult liidus viibivate kolmandate riikide kodanike ärakasutamisega võitlemiseks;

| 74. | rõhutab komisjoni ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis näeb ette karistusi tööandjatele, kes kasutavad illegaalselt Euroopa Liidus elavate kolmandate riikide kodanike teenuseid, olulist mõju deklareerimata tööle ning väljendab muret selle pärast, et rakendatakse survemeetmeid enne seadusliku tööturule pääsu ühiste eeskirjade ja poliitika kehtestamist; |
| --- | --- |

74.

rõhutab komisjoni ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis näeb ette karistusi tööandjatele, kes kasutavad illegaalselt Euroopa Liidus elavate kolmandate riikide kodanike teenuseid, olulist mõju deklareerimata tööle ning väljendab muret selle pärast, et rakendatakse survemeetmeid enne seadusliku tööturule pääsu ühiste eeskirjade ja poliitika kehtestamist;

| 75. | võtab teadmiseks nõukogu direktiivi ettepanekuga (kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta) seotud edusammud (KOM(2007)0638), kuid avaldab siiski kahetsust selle üle, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 27 ja 34 kehtestatud õiguste tagamiseni on veel pikk tee käia; |
| --- | --- |

75.

võtab teadmiseks nõukogu direktiivi ettepanekuga (kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta) seotud edusammud (KOM(2007)0638), kuid avaldab siiski kahetsust selle üle, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 27 ja 34 kehtestatud õiguste tagamiseni on veel pikk tee käia;

| 76. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et vähendada deklareerimata tööd tegevate sisserändajate erilist ohustatust; |
| --- | --- |

76.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et vähendada deklareerimata tööd tegevate sisserändajate erilist ohustatust;

| 77. | on seisukohal, et ebaseaduslikus olukorras sisserändajate töö on keeruline probleem, mida ei saa siiski lahendada, piirdudes tööandjate vastaste karistustega, vaid mis nõuab laiaulatuslikke valdkondadevahelisi meetmeid; on veendunud, et eelkõige on vaja tagada nende ILO suuniste järgimine, mis käsitlevad oma õiguste austamist tagada püüdvate võõrtöötajate toetamist; |
| --- | --- |

77.

on seisukohal, et ebaseaduslikus olukorras sisserändajate töö on keeruline probleem, mida ei saa siiski lahendada, piirdudes tööandjate vastaste karistustega, vaid mis nõuab laiaulatuslikke valdkondadevahelisi meetmeid; on veendunud, et eelkõige on vaja tagada nende ILO suuniste järgimine, mis käsitlevad oma õiguste austamist tagada püüdvate võõrtöötajate toetamist;

| 78. | on seisukohal, et võitlus deklareerimata töö vastu vajab terviklikku lähenemisviisi, mis arvestaks vajadust kaitsta ja edendada töövõtjate poolt ärakasutatavate võõrtöötajate õigusi, vaatamata sellele, kas tegu on seaduslike või ebaseaduslike sisserändajatega; |
| --- | --- |

78.

on seisukohal, et võitlus deklareerimata töö vastu vajab terviklikku lähenemisviisi, mis arvestaks vajadust kaitsta ja edendada töövõtjate poolt ärakasutatavate võõrtöötajate õigusi, vaatamata sellele, kas tegu on seaduslike või ebaseaduslike sisserändajatega;

| 79. | on seisukohal, et võitlus ebaseaduslike sisserändajate deklareerimata töö vastu ei saa olla tõhus, kui ei looda seaduslikke sisserändekanaleid, mille abil tagada Euroopa Liidule vajaminev kolmandatest riikidest pärit tööjõud nii kõrgema kui ka madalama kvalifikatsiooniga töötajate puhul; |
| --- | --- |

79.

on seisukohal, et võitlus ebaseaduslike sisserändajate deklareerimata töö vastu ei saa olla tõhus, kui ei looda seaduslikke sisserändekanaleid, mille abil tagada Euroopa Liidule vajaminev kolmandatest riikidest pärit tööjõud nii kõrgema kui ka madalama kvalifikatsiooniga töötajate puhul;

| 80. | on seisukohal, et varimajanduse ja eriti ebaseaduslike sisserännanud töötajate kasutamise vastane võitlus võib toetuda mitte ainult väljasaatmise poliitikale, vaid sisserännanud töötajate ekspluateerimise ennetamise ja selle vastu võitlemise vahenditele ja mehhanismidele, mis näevad ette inimeste põhiõiguste tunnustamise ja austamise; |
| --- | --- |

80.

on seisukohal, et varimajanduse ja eriti ebaseaduslike sisserännanud töötajate kasutamise vastane võitlus võib toetuda mitte ainult väljasaatmise poliitikale, vaid sisserännanud töötajate ekspluateerimise ennetamise ja selle vastu võitlemise vahenditele ja mehhanismidele, mis näevad ette inimeste põhiõiguste tunnustamise ja austamise;

| 81. | kutsub liikmesriike üles kiiremas korras allkirjastama ja ratifitseerima Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastast konventsiooni; |
| --- | --- |

81.

kutsub liikmesriike üles kiiremas korras allkirjastama ja ratifitseerima Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastast konventsiooni;

| 82. | kutsub liikmesriike üles võtma ja tõhustama asjakohaseid õiguslikke meetmeid, et julgustada ärakasutamise ohvriks langenud sisserändajaid oma olukorrast teada andma, mis aitaks tõhusamalt võidelda deklareerimata töö vastu; |
| --- | --- |

82.

kutsub liikmesriike üles võtma ja tõhustama asjakohaseid õiguslikke meetmeid, et julgustada ärakasutamise ohvriks langenud sisserändajaid oma olukorrast teada andma, mis aitaks tõhusamalt võidelda deklareerimata töö vastu;

| 83. | toetab deklareerimata töö vastu võitlemiseks ühendatud finants-, fiskaal- ja tööjärelevalve alaseid menetlusi; |
| --- | --- |

83.

toetab deklareerimata töö vastu võitlemiseks ühendatud finants-, fiskaal- ja tööjärelevalve alaseid menetlusi;

| 84. | kutsub komisjoni üles edendama ühenduse tasandil halduskoostööd ja heade tavade vahetust võitluses varimajanduse vastu; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni üles edendama ühenduse tasandil halduskoostööd ja heade tavade vahetust võitluses varimajanduse vastu;

| 85. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

85.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 146, 17.5.2001, lk 102.

(2)  EÜT C 125, 6.5.1999, lk 1.

(3)  EÜT L 277, 28.10.1999, lk 34.

(4)  ELT L 197, 5.8.2003, lk 13.

(5)  ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.

(6)  ELT C 260, 29.10.2003, lk 1.

(7)  ELT L 291, 21.10.2006, lk 11.

(8)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(9)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 401.

(10)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 452.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0574.

(12)  EÜT C 5, 10.1.1996, lk 1.

(13)  EÜT C 304, 14.10.1996, lk 1.

(14)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2008/13/en/1/ef0813en.pdf

(15)  EÜT C 85, 17.3.1997, lk 186.

(16)  ELT L 76, 22.3.2005, lk 16.

(17)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

(18)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/11

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemine ELis

P6_TA(2008)0467

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (2008/2034(INI))

2010/C 9 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Sotsiaalkaitse moderniseerimine parema sotsiaalse õigluse ja suurema majandusliku ühtekuuluvuse nimel: tööturult enim tõrjutud isikute aktiivse kaasamise edendamine” (KOM(2007)0620);

võttes arvesse komisjoni teatist konsultatsioonide kohta ELi tasandil võetavate meetmete suhtes tööturult enim tõrjutud inimeste aktiivse kaasamise edendamiseks (KOM(2006)0044) ning komisjoni talituste koondaruannet kõnealuste konsultatsioonide tulemuste kohta;

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitust 92/441/EMÜ piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalse kaitse süsteemides (1), ning nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovitust 92/442/EMÜ sotsiaalse kaitse eesmärkide ja poliitika lähenemise kohta (2);

võttes arvesse komisjoni arvamust õiglase palga kohta (KOM(1993)0388);

võttes arvesse Lissaboni strateegia riiklikke reformikavasid, riiklikke aruandeid sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse strateegiate kohta ajavahemikuks 2006–2008 ja 2007. aastal liikmesriikide esitatud muudatusi;

võttes arvesse 2008. aasta ühisaruannet sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta (KOM(2008)0042) ning 13. ja 14. märtsil 2008. aastal nõukogu poolt vastu võetud 2007./2008. aasta ühist tööhõivearuannet;

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee töörühma 2008. aasta jaanuari aruannet laste vaesuse ja heaolu kohta ELis;

võttes arvesse ÜRO 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti;

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artikleid 3, 16, 18, 23, 25, 26 ja 29;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/47/196, A/RES/49/179 ja A/RES/50/107;

võttes arvesse ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu dokumente E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN.4/1987/NGO/2, E/CN.4/1987/SR.29, E/CN.4/1990/15, E/CN.4/1996/25 ja E/CN.4/Sub.2/RES/1996/25;

võttes arvesse 1979. aastal vastu võetud ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;

võttes arvesse ÜRO 2000. aasta aastatuhande arengueesmärke, eriti vaesuse ja nälja kaotamist (esimene eesmärk), üldise alghariduse saavutamist (teine eesmärk), meeste ja naiste võrdseid võimalusi (kolmas eesmärk) ning keskkonnakaitset (seitsmes eesmärk);

võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle vabatahtlikku protokolli laste müügi, lasteprostitutsiooni ja -pornograafia kohta;

võttes arvesse ÜRO 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta;

võttes arvesse ÜRO 2002. aasta vananemist käsitlevat rahvusvahelist tegevuskava;

võttes arvesse ÜRO 2006. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle vabatahtlikku protokolli;

võttes arvesse ILO konventsioone nr 26 ja 131 miinimumpalga kindlaksmääramise kohta;

võttes arvesse ÜRO ja ILO inimväärse töö tagamise tegevuskava;

võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks: ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249) ning Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (3);

võttes arvesse 18.–20. jaanuaril 2007. aastal Berliinis toimunud tööhõive- ja sotsiaalministrite mitteametliku kohtumise järeldusi nn hea töö kohta;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 34, 35 ja 36, milles on konkreetselt sätestatud õigus sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, inimeste tervise kõrgetasemelisele kaitsele ning juurdepääsule üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele;

võttes arvesse ühenduse 1989. aasta hartat töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta ja Euroopa Nõukogu 1996. aasta läbivaadatud Euroopa sotsiaalhartat;

võttes arvesse Euroopa tööturu osapoolte soovitusi 18. oktoobri 2007. aasta raportis „Euroopa tööturgude peamised väljakutsed: Euroopa tööturu osapoolte ühisanalüüs”;

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (4), ning Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni romide olukorra kohta Euroopa Liidus (5);

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (6);

võttes arvesse oma 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni avatud koordineerimismeetodi rakendamise kohta (7);

võttes arvesse komisjoni teatist „Sotsiaalse tegelikkuse hindamine – Vahearuanne 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule” (KOM(2007)0063) ning oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni sotsiaalse tegelikkuse hindamise kohta (8);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” (KOM(2006)0367) ja oma 16. jaanuari 2008. aasta sellekohast resolutsiooni (9), eriti selle lõikeid 94 kuni 117;

võttes arvesse komisjoni teatist „Uuendatud pühendumine sotsiaalsele Euroopale: sotsiaalkaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse avatud kooskõlastusmeetodi tugevdamine” (KOM(2008)0418);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (KOM(2007)0797) ning oma 17. juuni 2008. aasta sellekohast resolutsiooni (10);

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (11);

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2006. aasta lastevastast vägivalda käsitlevas põhjapanevas uuringus sisalduvaid järeldusi ja soovitusi, mille kohaselt kuuluvad majanduslik ebavõrdsus ja sotsiaalne tõrjutus laste väärkohtlemise ohutegurite hulka;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2008. aasta arvamust pealkirjaga „Euroopa uus sotsiaalne tegevuskava”;

võttes arvesse Regioonide Komitee 18. juuni 2008. aasta arvamust pealkirjaga „Aktiivne kaasamine”;

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiatarbijate õiguste harta” (KOM(2007)0386);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 136–145;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0364/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i kohtumisel seati ELi eesmärgiks saavutada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse otsustav ja mõõdetav vähenemine 2010. aastaks; arvestades, et selle eesmärgi poole liikumist tuleks hoogustada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i kohtumisel seati ELi eesmärgiks saavutada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse otsustav ja mõõdetav vähenemine 2010. aastaks; arvestades, et selle eesmärgi poole liikumist tuleks hoogustada;

| B. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumisel lepiti kokku kaotada laste vaesus Euroopas aastaks 2010; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumisel lepiti kokku kaotada laste vaesus Euroopas aastaks 2010;

| C. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i kohtumisel kutsuti liikmesriike üles tagama järelmeetmeid 1992. aasta soovitusele sotsiaalkaitse süsteemidele antavate minimaalselt tagatud vahendite kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i kohtumisel kutsuti liikmesriike üles tagama järelmeetmeid 1992. aasta soovitusele sotsiaalkaitse süsteemidele antavate minimaalselt tagatud vahendite kohta;

| D. | arvestades, et nõukogu soovituses 92/441/EMÜ tunnustatakse inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nõukogu soovituses 92/441/EMÜ tunnustatakse inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi;

| E. | arvestades, et ühenduse 1989. aasta töötajate sotsiaalsete põhiõiguste hartas tunnustatakse töötajate õigust õiglasele palgale; arvestades, et 1993. aastal märkisid Euroopa Parlament ja komisjon vajadust kooskõlastatud miinimumpalga poliitika järele, et rakendada töötajate õigust palgale, mis on piisav neile inimväärse elatustaseme tagamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühenduse 1989. aasta töötajate sotsiaalsete põhiõiguste hartas tunnustatakse töötajate õigust õiglasele palgale; arvestades, et 1993. aastal märkisid Euroopa Parlament ja komisjon vajadust kooskõlastatud miinimumpalga poliitika järele, et rakendada töötajate õigust palgale, mis on piisav neile inimväärse elatustaseme tagamiseks;

| F. | arvestades, et 2001. aastal, kui EL võttis kohustuse võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, elas ELis madala sissetuleku piiril 55 miljonit inimest (15 % EL-15 elanikkonnast); arvestades, et 2005. aastaks oli see arv tõusnud 78 miljonile (16 % EL-25 elanikkonnast); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2001. aastal, kui EL võttis kohustuse võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, elas ELis madala sissetuleku piiril 55 miljonit inimest (15 % EL-15 elanikkonnast); arvestades, et 2005. aastaks oli see arv tõusnud 78 miljonile (16 % EL-25 elanikkonnast);

| G. | arvestades, et pidev sugudevaheline palgaerinevus seab naised vaesusest pääsemisel halvemasse olukorda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pidev sugudevaheline palgaerinevus seab naised vaesusest pääsemisel halvemasse olukorda;

| H. | arvestades, et sotsiaaltoetuste täieliku puudumise korral kasvaks ELis vaesuse oht, eriti naiste puhul, 16 %lt 40 %ni, või 25 %ni, kui mitte arvestada pensionimakseid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sotsiaaltoetuste täieliku puudumise korral kasvaks ELis vaesuse oht, eriti naiste puhul, 16 %lt 40 %ni, või 25 %ni, kui mitte arvestada pensionimakseid;

| I. | arvestades, et naiste lühem, aeglasemalt edenev ja halvemini tasustatud tööalane karjäär mõjutab samuti nende vaesusesse sattumise ohtu, eriti enam kui 65 aasta vanuste naiste puhul (21 % ehk 5 protsendipunkti rohkem kui meestel); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naiste lühem, aeglasemalt edenev ja halvemini tasustatud tööalane karjäär mõjutab samuti nende vaesusesse sattumise ohtu, eriti enam kui 65 aasta vanuste naiste puhul (21 % ehk 5 protsendipunkti rohkem kui meestel);

| J. | arvestades, et lapsed ja noored moodustavad ligi kolmandiku liidu elanikkonnast ja vaesuse ohus elab 19 miljonit last, kellest paljud elavad perekonna vaesuse tõttu oma vanematest lahus; arvestades keerukaid seoseid vaesuse, lapsevanemaks olemise ja laste heaolu vahel erinevates sotsiaalsetes oludes, sealhulgas laste kaitsmisel igat liiki väärkohtlemise eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lapsed ja noored moodustavad ligi kolmandiku liidu elanikkonnast ja vaesuse ohus elab 19 miljonit last, kellest paljud elavad perekonna vaesuse tõttu oma vanematest lahus; arvestades keerukaid seoseid vaesuse, lapsevanemaks olemise ja laste heaolu vahel erinevates sotsiaalsetes oludes, sealhulgas laste kaitsmisel igat liiki väärkohtlemise eest;

| K. | arvestades, et eelkõige äärmine vaesus ja sotsiaalne tõrjutus kujutavad endast kõikide inimõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eelkõige äärmine vaesus ja sotsiaalne tõrjutus kujutavad endast kõikide inimõiguste rikkumist;

| L. | arvestades, et suur osa liidu elanikkonnast on sotsiaalselt tõrjutud, kuna viiest inimesest üks elab nõuetele mittevastaval elamispinnal ja iga päev otsib umbes 1,8 miljonit inimest peavarju kodutute varjupaikades, 10 % kuulub leibkondadesse, kus keegi ei tööta, pikaajalise töötuse määr läheneb 4 %le, 31 miljonit töötajat ehk 15 % saavad väga madalat palka, 8 % ehk 17 miljonit töötajat elavad vaatamata töökoha olemasolule vaesuse ohus, kooli jätab varakult pooleli üle 15 % õpilastest ning endiselt püsib digitaalne lõhe (44 %l ELi elanikkonnast puuduvad igasugused interneti- või arvutialased oskused); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suur osa liidu elanikkonnast on sotsiaalselt tõrjutud, kuna viiest inimesest üks elab nõuetele mittevastaval elamispinnal ja iga päev otsib umbes 1,8 miljonit inimest peavarju kodutute varjupaikades, 10 % kuulub leibkondadesse, kus keegi ei tööta, pikaajalise töötuse määr läheneb 4 %le, 31 miljonit töötajat ehk 15 % saavad väga madalat palka, 8 % ehk 17 miljonit töötajat elavad vaatamata töökoha olemasolule vaesuse ohus, kooli jätab varakult pooleli üle 15 % õpilastest ning endiselt püsib digitaalne lõhe (44 %l ELi elanikkonnast puuduvad igasugused interneti- või arvutialased oskused);

| M. | arvestades, et vaesus ja ebavõrdsus mõjutavad naisi suuremal määral; arvestades, et naiste keskmine sissetulek moodustab vaid 55 % meeste omast; arvestades, et vaesus mõjutab vanemaid naisi tugevasti ja ebaproportsionaalselt rohkem; arvestades, et kõrgekvaliteediliste teenuste kättesaamatus suurendab lubamatult palju naiste vaesuseriski; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaesus ja ebavõrdsus mõjutavad naisi suuremal määral; arvestades, et naiste keskmine sissetulek moodustab vaid 55 % meeste omast; arvestades, et vaesus mõjutab vanemaid naisi tugevasti ja ebaproportsionaalselt rohkem; arvestades, et kõrgekvaliteediliste teenuste kättesaamatus suurendab lubamatult palju naiste vaesuseriski;

| N. | arvestades, et piirkondlikel ja kohalikel asutustel on juba olulised kohustused osutada üldiseid avalikke teenuseid ja pakkuda hüvitisi, olles samal ajal riigieelarve piirava surve all; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et piirkondlikel ja kohalikel asutustel on juba olulised kohustused osutada üldiseid avalikke teenuseid ja pakkuda hüvitisi, olles samal ajal riigieelarve piirava surve all;

| O. | arvestades, et lastesse ja noortesse investeerimine aitab tõsta kõigi majanduslikku heaolu ja vaesuse nõiaringist välja murda ning et lastele elus avanevate võimaluste kaitseks tuleb probleeme ennetada või sekkuda kohe, kui need on kindlaks tehtud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et lastesse ja noortesse investeerimine aitab tõsta kõigi majanduslikku heaolu ja vaesuse nõiaringist välja murda ning et lastele elus avanevate võimaluste kaitseks tuleb probleeme ennetada või sekkuda kohe, kui need on kindlaks tehtud;

| P. | arvestades, et vaesust ja töötust on seostatud halva tervise ja tervishoiuteenuste puuduliku kättesaadavusega, tingituna sellistest teguritest nagu vilets toit, halvad elamistingimused ebasoodsates elamispiirkondades, normidele mittevastavad eluasemed ja stress; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vaesust ja töötust on seostatud halva tervise ja tervishoiuteenuste puuduliku kättesaadavusega, tingituna sellistest teguritest nagu vilets toit, halvad elamistingimused ebasoodsates elamispiirkondades, normidele mittevastavad eluasemed ja stress;

| Q. | arvestades, et ebavõrdsuse, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja võimaluste puudumise mõjud on vastastikku seotud ning nõuavad ühtset strateegiat liikmesriikide tasandil, mis keskenduks sissetulekute ja jõukuse suurendamise kõrval ka sellistele küsimustele nagu tööhõive, hariduse, tervishoiuteenuste, infoühiskonna, kultuuri ja transpordi ning tulevaste põlvkondade võimaluste kättesaadavus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ebavõrdsuse, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja võimaluste puudumise mõjud on vastastikku seotud ning nõuavad ühtset strateegiat liikmesriikide tasandil, mis keskenduks sissetulekute ja jõukuse suurendamise kõrval ka sellistele küsimustele nagu tööhõive, hariduse, tervishoiuteenuste, infoühiskonna, kultuuri ja transpordi ning tulevaste põlvkondade võimaluste kättesaadavus;

| R. | arvestades, et tulu ja elamistingimusi käsitleva Euroopa Liidu statistika (EU-SILC) kohaselt suurenes aastatel 2000–2005 tulude suhteline ebavõrdsus (S20/S80 suhe) ELis märkimisväärselt, 4,5-lt 4,9-le, nii et 2005. aastal olid Euroopa Liidu kõige jõukama 20 % elanike tulud ülejäänud 80 % elanikkonna tuludest peaaegu 5 korda suuremad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tulu ja elamistingimusi käsitleva Euroopa Liidu statistika (EU-SILC) kohaselt suurenes aastatel 2000–2005 tulude suhteline ebavõrdsus (S20/S80 suhe) ELis märkimisväärselt, 4,5-lt 4,9-le, nii et 2005. aastal olid Euroopa Liidu kõige jõukama 20 % elanike tulud ülejäänud 80 % elanikkonna tuludest peaaegu 5 korda suuremad;

| S. | arvestades, et vanglakaristus ilma piisava rehabilitatsiooni ja haridusvõimalusteta tekitab tihti vaid täiendavat sotsiaalset tõrjutust ja töötust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vanglakaristus ilma piisava rehabilitatsiooni ja haridusvõimalusteta tekitab tihti vaid täiendavat sotsiaalset tõrjutust ja töötust;

| T. | arvestades, et 16 % kogu liidu töötavast elanikkonnast on mingi puudega (Eurostat 2002); arvestades, et puuetega (sealhulgas vaimse puudega) inimeste, mõningate eakate inimeste ja vähemusrahvuste esindajate töötuse tase kogu liidus on endiselt lubamatult kõrge; arvestades, et 500 000 puudega inimest elab endiselt kinnistes hooldekodudes, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 16 % kogu liidu töötavast elanikkonnast on mingi puudega (Eurostat 2002); arvestades, et puuetega (sealhulgas vaimse puudega) inimeste, mõningate eakate inimeste ja vähemusrahvuste esindajate töötuse tase kogu liidus on endiselt lubamatult kõrge; arvestades, et 500 000 puudega inimest elab endiselt kinnistes hooldekodudes,

Terviklikum lähenemine aktiivsele sotsiaalsele kaasamisele

| 1. | tervitab komisjoni lähenemist aktiivsele sotsiaalsele kaasamisele; on seisukohal, et aktiivse sotsiaalse kaasamise poliitika kõikehõlmavaks eesmärgiks peab olema põhiõiguste rakendamine, et võimaldada inimestel elada väärikalt ning osaleda ühiskonnas ja tööturul; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni lähenemist aktiivsele sotsiaalsele kaasamisele; on seisukohal, et aktiivse sotsiaalse kaasamise poliitika kõikehõlmavaks eesmärgiks peab olema põhiõiguste rakendamine, et võimaldada inimestel elada väärikalt ning osaleda ühiskonnas ja tööturul;

| 2. | on seisukohal, et aktiivse sotsiaalse kaasamise põhimõtted peavad avaldama otsustavat mõju vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisele nii töötavate inimeste („töötavad vaesed”) kui ka töötute seas; nõustub komisjoniga, et terviklikum lähenemisviis aktiivsele sotsiaalsele kaasamisele peaks tuginema järgmistele ühistele põhimõtetele:






  a) | sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks piisav sissetulekutoetus: liikmesriigid peaksid kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega määratlema minimaalsed sissetulekuskeemid, nendega seotud soodustused ja sotsiaalabi, mis peaks olema kergesti kättesaadav ja tagama piisavad vahendid, ning täiendama neid aktiivse kaasamise poliitika strateegilise kavaga, mille eesmärk on aidata inimesed välja vaesusest ja vältida sotsiaalset tõrjutust (seejuures tähendab aktiivse kaasamise poliitika õiglasemaid sotsiaalkaitsesüsteeme ning peab pakkuma konkreetseid kõrvalmeetmeid (nt rehabilitatsioon, koolitus, nõustamine, lapsehooldus, eluaseme pakkumine, keeleõpe sisserändajatele, tugiteenused), et võimaldada inimestel elada inimväärset elu; |
| --- | --- | --- |

2.

on seisukohal, et aktiivse sotsiaalse kaasamise põhimõtted peavad avaldama otsustavat mõju vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisele nii töötavate inimeste („töötavad vaesed”) kui ka töötute seas; nõustub komisjoniga, et terviklikum lähenemisviis aktiivsele sotsiaalsele kaasamisele peaks tuginema järgmistele ühistele põhimõtetele:

a)

sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks piisav sissetulekutoetus: liikmesriigid peaksid kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega määratlema minimaalsed sissetulekuskeemid, nendega seotud soodustused ja sotsiaalabi, mis peaks olema kergesti kättesaadav ja tagama piisavad vahendid, ning täiendama neid aktiivse kaasamise poliitika strateegilise kavaga, mille eesmärk on aidata inimesed välja vaesusest ja vältida sotsiaalset tõrjutust (seejuures tähendab aktiivse kaasamise poliitika õiglasemaid sotsiaalkaitsesüsteeme ning peab pakkuma konkreetseid kõrvalmeetmeid (nt rehabilitatsioon, koolitus, nõustamine, lapsehooldus, eluaseme pakkumine, keeleõpe sisserändajatele, tugiteenused), et võimaldada inimestel elada inimväärset elu;

| b) | sidemed kaasava tööturuga: aktiivse kaasamise poliitika eesmärk peaks olema stabiilsete ja turvaliste oskusi nõudvate töökohtade loomine, töö atraktiivsuse suurendamine, kvaliteetsete töökohtade loomine ning kvaliteetse tööhõive edendamine, kõrgetasemelise töötervishoiu ja tööohutuse pakkumine, tootlikkuse tõstmine ja kõige ebasoodsamates tingimustes olevate inimeste toetamine, pakkudes konkreetseid toetusmeetmeid ja teenuseid tööalase konkurentsivõime suurendamiseks ja inimeste hoidmiseks tööturul, ettevõtlustegevuse arendamisel ja töö otsimisel, andes kvaliteetset haridust, kutseõpet, täiendkoolitust ja elukestvat õpet, pakkudes individuaalset nõustamist, ning vältimatu vajaduse korral eriabi ja subsideeritud töökohti sellistele haavatavatele elanikerühmadele nagu näiteks puuetega töötajad; |
| --- | --- |

b)

sidemed kaasava tööturuga: aktiivse kaasamise poliitika eesmärk peaks olema stabiilsete ja turvaliste oskusi nõudvate töökohtade loomine, töö atraktiivsuse suurendamine, kvaliteetsete töökohtade loomine ning kvaliteetse tööhõive edendamine, kõrgetasemelise töötervishoiu ja tööohutuse pakkumine, tootlikkuse tõstmine ja kõige ebasoodsamates tingimustes olevate inimeste toetamine, pakkudes konkreetseid toetusmeetmeid ja teenuseid tööalase konkurentsivõime suurendamiseks ja inimeste hoidmiseks tööturul, ettevõtlustegevuse arendamisel ja töö otsimisel, andes kvaliteetset haridust, kutseõpet, täiendkoolitust ja elukestvat õpet, pakkudes individuaalset nõustamist, ning vältimatu vajaduse korral eriabi ja subsideeritud töökohti sellistele haavatavatele elanikerühmadele nagu näiteks puuetega töötajad;

| c) | kvaliteetsete teenuste kättesaadavuse parandamine: põhiteenuste (sotsiaalteenused, üldist (majandus)huvi pakkuvad teenused), kättesaadavust, taskukohasust, avatust, läbipaistvust, universaalsust ja kvaliteeti peab tugevdama, et edendada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, tagada põhiõigused ja inimväärne elu eelkõige ühiskonna haavatavatele ja ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele (näiteks puuetega ja vanemaealised inimesed, suured ja üksikvanemaga pered), kavandades seejuures teenuseid erinevate rühmade vajadusi arvestades; avalike ja sotsiaalteenuste edasist erastamist võib lubada üksnes juhul, kui kõigile kodanikele on tagatud nende kättesaadavus, kvaliteet ja taskukohasus; |
| --- | --- |

c)

kvaliteetsete teenuste kättesaadavuse parandamine: põhiteenuste (sotsiaalteenused, üldist (majandus)huvi pakkuvad teenused), kättesaadavust, taskukohasust, avatust, läbipaistvust, universaalsust ja kvaliteeti peab tugevdama, et edendada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, tagada põhiõigused ja inimväärne elu eelkõige ühiskonna haavatavatele ja ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele (näiteks puuetega ja vanemaealised inimesed, suured ja üksikvanemaga pered), kavandades seejuures teenuseid erinevate rühmade vajadusi arvestades; avalike ja sotsiaalteenuste edasist erastamist võib lubada üksnes juhul, kui kõigile kodanikele on tagatud nende kättesaadavus, kvaliteet ja taskukohasus;

| d) | soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine, mittediskrimineerimine ja aktiivne osalemine: aktiivse kaasamise poliitika peab edendama soolist võrdõiguslikkust ja aitama kaotada mis tahes kujul esinevat diskrimineerimist kõigis aktiivse sotsiaalse kaasamise eespool nimetatud aspektides; aktiivne osalemine: head valitsemistava, osalemist ja kõigi asjakohaste tegurite ühendamist tuleb edendada, kaasates vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavaid isikuid (eriti neid, kes elavad äärmises vaesuses), samuti tööturu osapooli, valitsusväliseid organisatsioone ja meediat nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil vahetult strateegiate väljatöötamisse, haldamisse, elluviimisesse ja hindamisse; |
| --- | --- |

d)

soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine, mittediskrimineerimine ja aktiivne osalemine: aktiivse kaasamise poliitika peab edendama soolist võrdõiguslikkust ja aitama kaotada mis tahes kujul esinevat diskrimineerimist kõigis aktiivse sotsiaalse kaasamise eespool nimetatud aspektides; aktiivne osalemine: head valitsemistava, osalemist ja kõigi asjakohaste tegurite ühendamist tuleb edendada, kaasates vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavaid isikuid (eriti neid, kes elavad äärmises vaesuses), samuti tööturu osapooli, valitsusväliseid organisatsioone ja meediat nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil vahetult strateegiate väljatöötamisse, haldamisse, elluviimisesse ja hindamisse;

| 3. | on seisukohal, et nõukogu soovitust 92/441/EMÜ tuleb laiendada ja kaasajastada, pidades silmas liidu sotsiaalse tegelikkuse hindamise põhjal valminud kokkuvõtte tulemusi ja selles kavandatud terviklikku lähenemisviisi aktiivsele kaasamisele, ning et kõnealuses soovituses tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ka demograafiliste muutuste ning teadmiste- ja teenustepõhise majandusega seotud uute sotsiaalsete riskide ilmnemist; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et nõukogu soovitust 92/441/EMÜ tuleb laiendada ja kaasajastada, pidades silmas liidu sotsiaalse tegelikkuse hindamise põhjal valminud kokkuvõtte tulemusi ja selles kavandatud terviklikku lähenemisviisi aktiivsele kaasamisele, ning et kõnealuses soovituses tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ka demograafiliste muutuste ning teadmiste- ja teenustepõhise majandusega seotud uute sotsiaalsete riskide ilmnemist;

| 4. | toetab komisjoni seisukohta, et terviklikum lähenemisviis aktiivsele kaasamisele peaks tähendama ka erilise tähelepanu pööramist laste vaesuse kaotamisele, ebavõrdsuse kaotamisele tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja tulemuslikkuse osas, riikliku ja erapensioni ning pensionileminekuga seotud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastasele võitlusele ning korraliku ja kvaliteetse pikaajalise hoolduse pakkumisele; |
| --- | --- |

4.

toetab komisjoni seisukohta, et terviklikum lähenemisviis aktiivsele kaasamisele peaks tähendama ka erilise tähelepanu pööramist laste vaesuse kaotamisele, ebavõrdsuse kaotamisele tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja tulemuslikkuse osas, riikliku ja erapensioni ning pensionileminekuga seotud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastasele võitlusele ning korraliku ja kvaliteetse pikaajalise hoolduse pakkumisele;

Piisava sissetuleku tagamine inimväärse elu võimaldamiseks kõigile

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et küll enamikul, kuid mitte kõigil EL-27 liikmesriikidel on olemas riiklikud miinimumpalga skeemid; soovitab liikmesriikidel sotsiaalse kaasamise huvides pakkuda inimestele miinimumpalga skeeme, ja nõuab neilt tungivalt omavahel vastavate heade tavade vahetamist; tunnistab, et sotsiaalabi andmise korral on liikmesriikidel kohustus tagada, et kodanikud teavad oma õigusi ja oskavad neid kasutada; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et küll enamikul, kuid mitte kõigil EL-27 liikmesriikidel on olemas riiklikud miinimumpalga skeemid; soovitab liikmesriikidel sotsiaalse kaasamise huvides pakkuda inimestele miinimumpalga skeeme, ja nõuab neilt tungivalt omavahel vastavate heade tavade vahetamist; tunnistab, et sotsiaalabi andmise korral on liikmesriikidel kohustus tagada, et kodanikud teavad oma õigusi ja oskavad neid kasutada;

| 6. | kahetseb sügavalt, et mõned liikmesriigid ei näi pidavat oluliseks nõukogu soovitust 92/441/EMÜ, milles tunnustatakse inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi; |
| --- | --- |

6.

kahetseb sügavalt, et mõned liikmesriigid ei näi pidavat oluliseks nõukogu soovitust 92/441/EMÜ, milles tunnustatakse inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi;

| 7. | nõustub komisjoniga, et enamikus liikmesriikides jääb sotsiaalabi suurus juba allapoole vaesuspiiri; nõuab kindlalt, et sissetulekutoetuse kavade keskne eesmärk peab olema aidata inimestel vaesusest välja tulla ning võimaldada neil elada inimväärset elu; palub komisjonil uurida küsimust, kas kõigile tingimusteta baassissetuleku tagamine võiks olla vaesusevastases võitluses tulemuslik abinõu; |
| --- | --- |

7.

nõustub komisjoniga, et enamikus liikmesriikides jääb sotsiaalabi suurus juba allapoole vaesuspiiri; nõuab kindlalt, et sissetulekutoetuse kavade keskne eesmärk peab olema aidata inimestel vaesusest välja tulla ning võimaldada neil elada inimväärset elu; palub komisjonil uurida küsimust, kas kõigile tingimusteta baassissetuleku tagamine võiks olla vaesusevastases võitluses tulemuslik abinõu;

| 8. | kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikku aruannet selle kohta, kas sotsiaalhoolekande tagamine liikmesriikides (näiteks miinimumpalga skeemid ja nendega seonduvad hüvitised, töötu abiraha, invaliidsus- ja toitjakaotuspension, kohustuslikud ja täiendavad pensioniskeemid, ennetähtaegselt pensionile jäämise hüvitised) pakuvad Euroopa Liidu vaesuspiirist (60 % riigi ühtlustatud mediaansissetulekust) suuremat sissetulekut; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikku aruannet selle kohta, kas sotsiaalhoolekande tagamine liikmesriikides (näiteks miinimumpalga skeemid ja nendega seonduvad hüvitised, töötu abiraha, invaliidsus- ja toitjakaotuspension, kohustuslikud ja täiendavad pensioniskeemid, ennetähtaegselt pensionile jäämise hüvitised) pakuvad Euroopa Liidu vaesuspiirist (60 % riigi ühtlustatud mediaansissetulekust) suuremat sissetulekut;

| 9. | soovitab komisjonil kaaluda elatusmiinimumi ja elukalliduse (kaupade ja teenuste ostukorv) ühtse arvutamismeetodi kehtestamist, et tagada vaesuspiiri võrreldav mõõtmine ning määrata kindlaks vajaliku sotsiaalse sekkumise kriteeriumid; |
| --- | --- |

9.

soovitab komisjonil kaaluda elatusmiinimumi ja elukalliduse (kaupade ja teenuste ostukorv) ühtse arvutamismeetodi kehtestamist, et tagada vaesuspiiri võrreldav mõõtmine ning määrata kindlaks vajaliku sotsiaalse sekkumise kriteeriumid;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et naisi ohustab äärmisse vaesusesse langemine rohkem kui mehi; juhib tähelepanu, et Euroopa ühiskondades jätkuv suundumus vaesuse feminiseerumisele näitab, et praegune sotsiaalkaitsesüsteemide raamistik ja liidu sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika ei ole kujundatud vastavalt naiste vajadustele või naiste töö eripäradele; rõhutab asjaolu, et naiste vaesus ja sotsiaalne tõrjutus Euroopas nõuab konkreetseid, mitmetahulisi ja sooliselt diferentseeritud poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et naisi ohustab äärmisse vaesusesse langemine rohkem kui mehi; juhib tähelepanu, et Euroopa ühiskondades jätkuv suundumus vaesuse feminiseerumisele näitab, et praegune sotsiaalkaitsesüsteemide raamistik ja liidu sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika ei ole kujundatud vastavalt naiste vajadustele või naiste töö eripäradele; rõhutab asjaolu, et naiste vaesus ja sotsiaalne tõrjutus Euroopas nõuab konkreetseid, mitmetahulisi ja sooliselt diferentseeritud poliitikameetmeid;

| 11. | kinnitab, et piisava miinimumsissetuleku tagamise skeemid on sotsiaalsel õiglusel ja kõigile võrdsetel võimalustel rajaneva Euroopa Liidu üks põhilisi eeltingimusi; kutsub liikmesriike üles tagama piisavat miinimumsissetulekut töötaoleku või töökoha vahetuse ajal, pöörates erilist tähelepanu naiste rühmadele, kellel on lisakohustusi; |
| --- | --- |

11.

kinnitab, et piisava miinimumsissetuleku tagamise skeemid on sotsiaalsel õiglusel ja kõigile võrdsetel võimalustel rajaneva Euroopa Liidu üks põhilisi eeltingimusi; kutsub liikmesriike üles tagama piisavat miinimumsissetulekut töötaoleku või töökoha vahetuse ajal, pöörates erilist tähelepanu naiste rühmadele, kellel on lisakohustusi;

| 12. | kutsub nõukogu kokku leppima ELi miinimumsissetulekuskeemide ning osamakseliste asendussissetulekuskeemide sihteesmärgis, mis pakuks sissetulekutoetust vähemalt 60 % ulatuses riigi ühtlustatud mediaansissetulekust, ning seejärel kõigi liikmesriikide jaoks kokku leppima selle sihtmärgi saavutamise ajakavas; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu kokku leppima ELi miinimumsissetulekuskeemide ning osamakseliste asendussissetulekuskeemide sihteesmärgis, mis pakuks sissetulekutoetust vähemalt 60 % ulatuses riigi ühtlustatud mediaansissetulekust, ning seejärel kõigi liikmesriikide jaoks kokku leppima selle sihtmärgi saavutamise ajakavas;

| 13. | on seisukohal, et naised on meestega võrreldes suuremas vaesusesse sattumise ohus, eriti vanemas eas, sest sotsiaalkindlustussüsteemide aluseks on tihtipeale pideva tööstaaži põhimõte; nõuab individualiseeritud õigust piisavale miinimumsissetulekule, mis ei sõltuks tööpanusest; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et naised on meestega võrreldes suuremas vaesusesse sattumise ohus, eriti vanemas eas, sest sotsiaalkindlustussüsteemide aluseks on tihtipeale pideva tööstaaži põhimõte; nõuab individualiseeritud õigust piisavale miinimumsissetulekule, mis ei sõltuks tööpanusest;

| 14. | on seisukohal, et töötavate inimeste vaesus näitab töötingimuste ebaõiglust, ning nõuab keskendumist sellise olukorra parandamisele nii, et töötasu üldiselt ja eriti miinimumpalk – olgu see siis õigusnormidega või kollektiivlepinguga ette nähtud – oleks selline, et takistaks töötavate inimeste vaesust ja suudaks tagada inimväärse elatustaseme; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et töötavate inimeste vaesus näitab töötingimuste ebaõiglust, ning nõuab keskendumist sellise olukorra parandamisele nii, et töötasu üldiselt ja eriti miinimumpalk – olgu see siis õigusnormidega või kollektiivlepinguga ette nähtud – oleks selline, et takistaks töötavate inimeste vaesust ja suudaks tagada inimväärse elatustaseme;

| 15. | kutsub nõukogu üles kokku leppima ELi miinimumpalkade sihteesmärgis (õigusnormid, kollektiivlepingud riiklikul, piirkondlikul ja sektori tasandil), mille suurus oleks vähemalt 60 % vastavast (riigi, sektori jne) keskmisest palgast, ning kõigi liikmesriikide jaoks selle saavutamise ajakavas; |
| --- | --- |

15.

kutsub nõukogu üles kokku leppima ELi miinimumpalkade sihteesmärgis (õigusnormid, kollektiivlepingud riiklikul, piirkondlikul ja sektori tasandil), mille suurus oleks vähemalt 60 % vastavast (riigi, sektori jne) keskmisest palgast, ning kõigi liikmesriikide jaoks selle saavutamise ajakavas;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalse kaasamise hõlbustamiseks tuleks miinimumsissetuleku skeeme täiendada tugimeetmete paketiga, mis hõlmaks selliseid sotsiaalse kaasamise valdkondi nagu näiteks eluase, hariduseks, koolituseks, kutse- ja elukestvaks õppeks antav toetus, usaldusväärse majandusjuhtimise ja sissetulekutoetuse kavad, et aidata katta üksikisikute ja leibkondade ning eelkõige üksikute inimeste, üksikvanemaga perede ja suurperede vastavaid kulusid nende eluliste vajaduste ja elukestva õppega seotud vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalse kaasamise hõlbustamiseks tuleks miinimumsissetuleku skeeme täiendada tugimeetmete paketiga, mis hõlmaks selliseid sotsiaalse kaasamise valdkondi nagu näiteks eluase, hariduseks, koolituseks, kutse- ja elukestvaks õppeks antav toetus, usaldusväärse majandusjuhtimise ja sissetulekutoetuse kavad, et aidata katta üksikisikute ja leibkondade ning eelkõige üksikute inimeste, üksikvanemaga perede ja suurperede vastavaid kulusid nende eluliste vajaduste ja elukestva õppega seotud vajaduste rahuldamiseks;

| 17. | kutsub liikmesriike üles vaatama läbi oma tihtipeale keerukad ja segased sissetulekutoetuse skeemid, olenemata nende eripärast (miinimumsissetulekuskeemid ja nendega seotud hüvitised, osamakselised asendussissetulekuskeemid jms), et parandada nende kättesaadavust, tõhusust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles vaatama läbi oma tihtipeale keerukad ja segased sissetulekutoetuse skeemid, olenemata nende eripärast (miinimumsissetulekuskeemid ja nendega seotud hüvitised, osamakselised asendussissetulekuskeemid jms), et parandada nende kättesaadavust, tõhusust ja tulemuslikkust;

| 18. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele (näiteks puuetega või kroonilisi haigusi põdevad inimesed, üksikvanemad või paljulapselised pered) pakkuma täiendavaid sihtotstarbelisi hüvitisi, mis kataksid muu hulgas isikuabi, eriseadmete kasutamise ning meditsiinilise ja sotsiaalabiga seotud lisakulud, ning muuhulgas kehtestama ebasoodsamas olukorras olevatele sotsiaalsetele rühmadele taskukohased ravimihinnad; rõhutab vajadust tagada inimväärsel tasemel invaliidsus- ja vanaduspensionid; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele (näiteks puuetega või kroonilisi haigusi põdevad inimesed, üksikvanemad või paljulapselised pered) pakkuma täiendavaid sihtotstarbelisi hüvitisi, mis kataksid muu hulgas isikuabi, eriseadmete kasutamise ning meditsiinilise ja sotsiaalabiga seotud lisakulud, ning muuhulgas kehtestama ebasoodsamas olukorras olevatele sotsiaalsetele rühmadele taskukohased ravimihinnad; rõhutab vajadust tagada inimväärsel tasemel invaliidsus- ja vanaduspensionid;

| 19. | tunnistab sissetulekute ebavõrdset jaotust füüsilisest isikust ettevõtjate hulgas ja seda, et üks neljandik füüsilisest isikust ettevõtjatest elab allpool vaesuspiiri, ning tunnistab seepärast, et ettevõtjate vaesusse langemise vältimiseks tuleb neid regulaarsemalt toetada; |
| --- | --- |

19.

tunnistab sissetulekute ebavõrdset jaotust füüsilisest isikust ettevõtjate hulgas ja seda, et üks neljandik füüsilisest isikust ettevõtjatest elab allpool vaesuspiiri, ning tunnistab seepärast, et ettevõtjate vaesusse langemise vältimiseks tuleb neid regulaarsemalt toetada;

Laste vaesuse kaotamine: analüüsimisest eesmärgistatud poliitika ja selle rakendamiseni

| 20. | rõhutab tervikliku lähenemise tähtsust laste materiaalsele turvalisusele ja heaolule, lähtuvalt ÜRO lapse õiguste konventsiooni lapsekesksest vaatenurgast, nii et peredele ja eelkõige suurtele peredele oleks tagatud piisav sissetuleku tase, mis lubab neil pakkuda oma lastele rahuldavat eluaset ja toiduvalikut ning juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiu-, sotsiaal- ja haridusteenustele, seades eesmärgiks laste harmoonilise füüsilise ja isikuomaduste arengu; tunnistab siiski, et laste põhivajadused peaksid olema tähtsamad kui liikmesriikide finantskaalutlused; |
| --- | --- |

20.

rõhutab tervikliku lähenemise tähtsust laste materiaalsele turvalisusele ja heaolule, lähtuvalt ÜRO lapse õiguste konventsiooni lapsekesksest vaatenurgast, nii et peredele ja eelkõige suurtele peredele oleks tagatud piisav sissetuleku tase, mis lubab neil pakkuda oma lastele rahuldavat eluaset ja toiduvalikut ning juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiu-, sotsiaal- ja haridusteenustele, seades eesmärgiks laste harmoonilise füüsilise ja isikuomaduste arengu; tunnistab siiski, et laste põhivajadused peaksid olema tähtsamad kui liikmesriikide finantskaalutlused;

| 21. | kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ja kodanikuühendusi tagama, et laste osalemine korraldatakse alati vastavalt ohutu ja mõtestatud osalemise aluspõhimõtetele; |
| --- | --- |

21.

kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ja kodanikuühendusi tagama, et laste osalemine korraldatakse alati vastavalt ohutu ja mõtestatud osalemise aluspõhimõtetele;

| 22. | juhib tähelepanu tervikliku lähenemisviisi järgmistele mõõdetele:






  a) | tunnistada, et lapsed ja noored on nii kodanikud, iseseisvad õigustega isikud kui ka perekonnaliikmed; |
| --- | --- | --- |

22.

juhib tähelepanu tervikliku lähenemisviisi järgmistele mõõdetele:

a)

tunnistada, et lapsed ja noored on nii kodanikud, iseseisvad õigustega isikud kui ka perekonnaliikmed;

| b) | tagada kasvavatele lastele materiaalne tugi ja igat liiki abi oma emotsionaalsete, sotsiaalsete, füüsiliste, hariduslike ja tunnetuslike vajaduste rahuldamiseks, andes eelkõige hädavajalikku toetust äärmiselt vaestele peredele ja vanematele, et nad saaksid muretseda oma kohustuste täitmiseks vajalikke vahendeid, ja takistades niimoodi laste hülgamist või hoolekandeasutustesse andmist materiaalsetes raskustes olevate vanemate poolt; |
| --- | --- |

b)

tagada kasvavatele lastele materiaalne tugi ja igat liiki abi oma emotsionaalsete, sotsiaalsete, füüsiliste, hariduslike ja tunnetuslike vajaduste rahuldamiseks, andes eelkõige hädavajalikku toetust äärmiselt vaestele peredele ja vanematele, et nad saaksid muretseda oma kohustuste täitmiseks vajalikke vahendeid, ja takistades niimoodi laste hülgamist või hoolekandeasutustesse andmist materiaalsetes raskustes olevate vanemate poolt;

| c) | tagada kõigi laste praeguse ja tulevase heaolu jaoks vajalike teenuste ja võimaluste kättesaadavus; pöörata erilist tähelepanu eriabi vajavatele lastele (rahvusvähemused, sisserändajad, tänavalapsed ja puuetega lapsed), et nad saaksid oma võimeid täiel määral välja arendada ega jääks abituse seisundisse, eriti mitmendat põlve järjest vaesusesse, ning tagada lastele hariduse ja tervishoiu kättesaadavus; |
| --- | --- |

c)

tagada kõigi laste praeguse ja tulevase heaolu jaoks vajalike teenuste ja võimaluste kättesaadavus; pöörata erilist tähelepanu eriabi vajavatele lastele (rahvusvähemused, sisserändajad, tänavalapsed ja puuetega lapsed), et nad saaksid oma võimeid täiel määral välja arendada ega jääks abituse seisundisse, eriti mitmendat põlve järjest vaesusesse, ning tagada lastele hariduse ja tervishoiu kättesaadavus;

| d) | võimaldada lastel osaleda ühiskonna elus, sealhulgas nende vanusele sobivate otsuste tegemisel laste elu vahetult mõjutavates küsimustes, samuti ühiskondlikus, puhke-, spordi- ja kultuuritegevuses; |
| --- | --- |

d)

võimaldada lastel osaleda ühiskonna elus, sealhulgas nende vanusele sobivate otsuste tegemisel laste elu vahetult mõjutavates küsimustes, samuti ühiskondlikus, puhke-, spordi- ja kultuuritegevuses;

| e) | toetada rahaliselt lasterikkaid peresid, et aidata peatada rahvaarvu vähenemist, samuti ühte või enamat last kasvatavaid üksikvanemaid, koos meetmetega nende tööturule sisenemise või naasmise hõlbustamiseks, pidades meeles, et selline olukord muutub üha tavalisemaks ja et üksikvanematel on sellises olukorras palju raskem kui kahe lapsevanemaga perekondadel; |
| --- | --- |

e)

toetada rahaliselt lasterikkaid peresid, et aidata peatada rahvaarvu vähenemist, samuti ühte või enamat last kasvatavaid üksikvanemaid, koos meetmetega nende tööturule sisenemise või naasmise hõlbustamiseks, pidades meeles, et selline olukord muutub üha tavalisemaks ja et üksikvanematel on sellises olukorras palju raskem kui kahe lapsevanemaga perekondadel;

| f) | tunnustada perekondade tähtsust laste heaolule ja arengule; |
| --- | --- |

f)

tunnustada perekondade tähtsust laste heaolule ja arengule;

| g) | rõhutab tänavalaste, inimkaubanduse ohvriks langenud laste ja üksikute alaealiste nende perekondade juurde tagasiviimise toetamise tähtsust, kusjuures igal üksikjuhul tuleb kaaluda, mis on lapse jaoks kõige parem; rõhutab, et koju tagasiviimisega peaksid kaasnema sotsiaalse taasintegreerimise erimeetmed, juhul kui sotsiaal-majanduslik olukord on viinud lapse tema füüsilist ja moraalset arengut kahjustava ebaseaduslikku tulu taotleva tegevuseni (näiteks prostitutsioon ja uimastikaubandus); nõuab ühist kooskõlastatud tegevust tänavalaste ja nende perekondade äärmise tõrjutuse ja vaesuse põhjustega tegelemiseks, millega parandataks nende juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele ja võideldaks organiseeritud kuritegevusega; kutsub nõukogu üles leppima kokku kogu ELi hõlmava kohustuse osas, mis põhineb Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioonil Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta, et 2015. aastaks teha lõpp tänavalaste nähtusele; |
| --- | --- |

g)

rõhutab tänavalaste, inimkaubanduse ohvriks langenud laste ja üksikute alaealiste nende perekondade juurde tagasiviimise toetamise tähtsust, kusjuures igal üksikjuhul tuleb kaaluda, mis on lapse jaoks kõige parem; rõhutab, et koju tagasiviimisega peaksid kaasnema sotsiaalse taasintegreerimise erimeetmed, juhul kui sotsiaal-majanduslik olukord on viinud lapse tema füüsilist ja moraalset arengut kahjustava ebaseaduslikku tulu taotleva tegevuseni (näiteks prostitutsioon ja uimastikaubandus); nõuab ühist kooskõlastatud tegevust tänavalaste ja nende perekondade äärmise tõrjutuse ja vaesuse põhjustega tegelemiseks, millega parandataks nende juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele ja võideldaks organiseeritud kuritegevusega; kutsub nõukogu üles leppima kokku kogu ELi hõlmava kohustuse osas, mis põhineb Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioonil Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta, et 2015. aastaks teha lõpp tänavalaste nähtusele;

| h) | soovitab liikmesriikidel tunnistada, et äärmise vaesuse, haavatavuse, diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse nõiaring seab lapsed ja eriti tänavalapsed suurde ohtu ning et mitmetahuliste puudustega tegelemiseks on vajalik diferentseeritud ja konkreetsetele üksikisikutele suunatud tegevus; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kiidaksid heaks ELi ühised jõupingutused lastega kaubitsemisele ja prostitutsioonile, laste uimastitarvitamisele, lastevastasele vägivallale ja alaealiste kuritegevusele lõpu tegemiseks; |
| --- | --- |

h)

soovitab liikmesriikidel tunnistada, et äärmise vaesuse, haavatavuse, diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse nõiaring seab lapsed ja eriti tänavalapsed suurde ohtu ning et mitmetahuliste puudustega tegelemiseks on vajalik diferentseeritud ja konkreetsetele üksikisikutele suunatud tegevus; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kiidaksid heaks ELi ühised jõupingutused lastega kaubitsemisele ja prostitutsioonile, laste uimastitarvitamisele, lastevastasele vägivallale ja alaealiste kuritegevusele lõpu tegemiseks;

| 23. | kutsub komisjoni käsitlema laste vaesust ja sotsiaalset tõrjutust laiemas, ELi poliitika kontekstis, seoses selliste küsimustega nagu sisseränne, puuded, diskrimineerimine, laste kaitsmine igasuguse väärkohtlemise eest, laste ja täiskasvanute hooldajad, sooline võrdõiguslikkus, peretoetused, aktiivne sotsiaalne kaasamine, väikelaste hoidmine ja haridus, elukestev õpe ning töö-, era- ja pereelu ühitamine; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni käsitlema laste vaesust ja sotsiaalset tõrjutust laiemas, ELi poliitika kontekstis, seoses selliste küsimustega nagu sisseränne, puuded, diskrimineerimine, laste kaitsmine igasuguse väärkohtlemise eest, laste ja täiskasvanute hooldajad, sooline võrdõiguslikkus, peretoetused, aktiivne sotsiaalne kaasamine, väikelaste hoidmine ja haridus, elukestev õpe ning töö-, era- ja pereelu ühitamine;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelikkuses rakendama põhimõtet „võrdse sotsiaalse väärtusega töö eest võrdne tasu”, ning sotsiaalkaitse süsteeme konkreetselt analüüsima ja reformima ja töötama välja ELi suunised sotsiaalkaitse süsteemide reformimiseks soolise võrdõiguslikkuse vaatepunktist, mis hõlmab sotsiaalkindlustuse õiguste individualiseerimist, sotsiaalkaitse ja teenuste kohandamist muutuvate perestruktuuridega ja selle tagamist, et sotsiaalkaitse süsteemid paremini leevendaksid naiste ebakindlat olukorda ja vastaksid kõige haavatavamate naiste rühmade vajadustele; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelikkuses rakendama põhimõtet „võrdse sotsiaalse väärtusega töö eest võrdne tasu”, ning sotsiaalkaitse süsteeme konkreetselt analüüsima ja reformima ja töötama välja ELi suunised sotsiaalkaitse süsteemide reformimiseks soolise võrdõiguslikkuse vaatepunktist, mis hõlmab sotsiaalkindlustuse õiguste individualiseerimist, sotsiaalkaitse ja teenuste kohandamist muutuvate perestruktuuridega ja selle tagamist, et sotsiaalkaitse süsteemid paremini leevendaksid naiste ebakindlat olukorda ja vastaksid kõige haavatavamate naiste rühmade vajadustele;

| 25. | kutsub komisjoni parandama avatud kooskõlastusmeetodi võrdlusuuringuid ja järelevalvet, kehtestama ühised näitajad ning koguma võrreldavaid kvaliteetseid andmeid ja pikaajalist statistikat laste olukorra kohta, mis hõlmaksid laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastasele võitlusele tervikliku lähenemise kõiki aspekte, ka eluaseme pakkumist lastele ja perekondadele, eesmärgiga olla võimeline laste heaolu taset jälgima; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni parandama avatud kooskõlastusmeetodi võrdlusuuringuid ja järelevalvet, kehtestama ühised näitajad ning koguma võrreldavaid kvaliteetseid andmeid ja pikaajalist statistikat laste olukorra kohta, mis hõlmaksid laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastasele võitlusele tervikliku lähenemise kõiki aspekte, ka eluaseme pakkumist lastele ja perekondadele, eesmärgiga olla võimeline laste heaolu taset jälgima;

| 26. | soovitab Eurostatil luua side Euroopa Põhiõiguste Ameti tellitud näitajate kogumiga, mida töötatakse välja, et jälgida ELi tegevuse mõju laste õigustele ja heaolule; juhib tähelepanu vajadusele, et komisjon, Põhiõiguste Amet ja liikmesriigid teeksid ühiselt, koostöös asjaomaste ÜRO allasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja uurimiskeskustega jõupingutusi, parandamaks võrreldavate statistiliste andmete kogumist laste olukorra kohta Euroopa Liidus, sellele vajadusele on osutatud ka eespool nimetatud 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis; kutsub liikmesriike üles võtma kõiki võimalikke meetmeid, et järgida sotsiaalkaitsekomitee 17. jaanuaril 2008 vastu võetud raportis „Laste vaesus ja heaolu Euroopas” esitatud soovitust, mis rõhutab, et liikmesriigid peaksid läbi vaatama erinevad riiklikul ja piirkondlikul tasandil kättesaadavad andmeallikad haavatavas olukorras olevate laste kohta; |
| --- | --- |

26.

soovitab Eurostatil luua side Euroopa Põhiõiguste Ameti tellitud näitajate kogumiga, mida töötatakse välja, et jälgida ELi tegevuse mõju laste õigustele ja heaolule; juhib tähelepanu vajadusele, et komisjon, Põhiõiguste Amet ja liikmesriigid teeksid ühiselt, koostöös asjaomaste ÜRO allasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja uurimiskeskustega jõupingutusi, parandamaks võrreldavate statistiliste andmete kogumist laste olukorra kohta Euroopa Liidus, sellele vajadusele on osutatud ka eespool nimetatud 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis; kutsub liikmesriike üles võtma kõiki võimalikke meetmeid, et järgida sotsiaalkaitsekomitee 17. jaanuaril 2008 vastu võetud raportis „Laste vaesus ja heaolu Euroopas” esitatud soovitust, mis rõhutab, et liikmesriigid peaksid läbi vaatama erinevad riiklikul ja piirkondlikul tasandil kättesaadavad andmeallikad haavatavas olukorras olevate laste kohta;

| 27. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid ennetussüsteemid kriitiliste olukordade avastamiseks, nagu näiteks vanemad, kes on kaotamas oma kodu, laste ootamatu koolist äravõtmine või lapsevanemate endi lapsepõlves aset leidnud väärkohtlemine; kutsub liikmesriike üles teostama aktiivset poliitikat eesmärgiga hoida ära laste varajane koolist lahkumine riskirühmadele toetust pakkuvate mehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid ennetussüsteemid kriitiliste olukordade avastamiseks, nagu näiteks vanemad, kes on kaotamas oma kodu, laste ootamatu koolist äravõtmine või lapsevanemate endi lapsepõlves aset leidnud väärkohtlemine; kutsub liikmesriike üles teostama aktiivset poliitikat eesmärgiga hoida ära laste varajane koolist lahkumine riskirühmadele toetust pakkuvate mehhanismide kaudu;

| 28. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes ei ole veel seda teinud, annaksid kohalikele asutustele volitused rajada ja juhtida süsteeme hädas olevate laste abistamiseks, et tagada nende süsteemide võimalikult tõhus toimimine; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes ei ole veel seda teinud, annaksid kohalikele asutustele volitused rajada ja juhtida süsteeme hädas olevate laste abistamiseks, et tagada nende süsteemide võimalikult tõhus toimimine;

| 29. | toetab komisjoni seisukohta, et kaasaegsete perestruktuuride mitmekesisusele ja lapse õiguste kaitsele suunatud meetmete vaheline tasakaal tagab võitluses laste vaesuse vastu parimad tulemused; |
| --- | --- |

29.

toetab komisjoni seisukohta, et kaasaegsete perestruktuuride mitmekesisusele ja lapse õiguste kaitsele suunatud meetmete vaheline tasakaal tagab võitluses laste vaesuse vastu parimad tulemused;

| 30. | palub komisjonil edendada piisavate vahenditega varustatud ning selgete eesmärkide ja sihtidega hästi tasakaalustatud poliitikat, mille juures arvestatakse konkreetse riigi olusid ja keskendutakse varajasele sekkumisele; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil edendada piisavate vahenditega varustatud ning selgete eesmärkide ja sihtidega hästi tasakaalustatud poliitikat, mille juures arvestatakse konkreetse riigi olusid ja keskendutakse varajasele sekkumisele;

| 31. | kutsub liikmesriike üles tugevdama vastastikust õppimist ning jälgima edukaid ja edutuid poliitikaid laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles tugevdama vastastikust õppimist ning jälgima edukaid ja edutuid poliitikaid laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses;

| 32. | rõhutab integreeritud, tervikliku perepoliitika tähtsust, mis läheb aktiivsest kaasamisest kaugemale, et käsitleda lapse ja pere heaolu kõiki aspekte ning teha Euroopa Liidus lõpp laste vaesusele ja sotsiaalsele tõrjutusele; |
| --- | --- |

32.

rõhutab integreeritud, tervikliku perepoliitika tähtsust, mis läheb aktiivsest kaasamisest kaugemale, et käsitleda lapse ja pere heaolu kõiki aspekte ning teha Euroopa Liidus lõpp laste vaesusele ja sotsiaalsele tõrjutusele;

| 33. | kutsub liikmesriike üles vahetama häid tavasid laste osalemise valdkonnas ja edendama laste kaasamist nende tulevikku mõjutavate otsuste juures, kuna see on parim viis laste seisukohtade mõistmiseks; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles vahetama häid tavasid laste osalemise valdkonnas ja edendama laste kaasamist nende tulevikku mõjutavate otsuste juures, kuna see on parim viis laste seisukohtade mõistmiseks;

| 34. | tervitab komisjoni ja liikmesriikide pühendumist ÜRO lapse õiguste konventsioonile; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma selge sideme lapse õiguste tegevuskava ning laste vaesuse ja tõrjutuse vastu võitlemise tegevuskava vahel, kuna laste vaesus ja puuduste all kannatamine on põhiliste inimõiguste rikkumine; soovitab liikmesriikidel võtta oma sotsiaalse kaasamise strateegiate koostamisel arvesse konventsiooni komitee soovitusi vastusena konventsiooniosaliste riikide rakendamisaruannetele, ning valitsusväliste organisatsioonide alternatiivseid aruandeid; |
| --- | --- |

34.

tervitab komisjoni ja liikmesriikide pühendumist ÜRO lapse õiguste konventsioonile; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma selge sideme lapse õiguste tegevuskava ning laste vaesuse ja tõrjutuse vastu võitlemise tegevuskava vahel, kuna laste vaesus ja puuduste all kannatamine on põhiliste inimõiguste rikkumine; soovitab liikmesriikidel võtta oma sotsiaalse kaasamise strateegiate koostamisel arvesse konventsiooni komitee soovitusi vastusena konventsiooniosaliste riikide rakendamisaruannetele, ning valitsusväliste organisatsioonide alternatiivseid aruandeid;

| 35. | juhib tähelepanu sellele, et teenuste ja soodustuste osas ei tohi üksikvanemaid asetada lastega paaridest halvemasse olukorda; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu sellele, et teenuste ja soodustuste osas ei tohi üksikvanemaid asetada lastega paaridest halvemasse olukorda;

| 36. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid diferentseeritud lähenemisviisi alusel (mille juures võetakse arvesse vaesuse taseme muutumist sõltuvalt piirkonnast ja laste vanusest) välja laste vaesuse vähendamise ja kaotamise riiklikud strateegiad; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid diferentseeritud lähenemisviisi alusel (mille juures võetakse arvesse vaesuse taseme muutumist sõltuvalt piirkonnast ja laste vanusest) välja laste vaesuse vähendamise ja kaotamise riiklikud strateegiad;

| 37. | kutsub liikmesriike tagama kõigile lastele ja perekondadele, sealhulgas nendele, kes kannatavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all, juurdepääsu kvaliteetsetele sotsiaalhooldusteenustele, kajastades selget arusaamist vaesuse mõjust perekondadele koos suurema laste kuritarvitamise ja väärkohtlemise ohu ning selle mõjudega; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike tagama kõigile lastele ja perekondadele, sealhulgas nendele, kes kannatavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all, juurdepääsu kvaliteetsetele sotsiaalhooldusteenustele, kajastades selget arusaamist vaesuse mõjust perekondadele koos suurema laste kuritarvitamise ja väärkohtlemise ohu ning selle mõjudega;

Sotsiaalselt kaasavate tööturgude tööhõivepoliitika

| 38. | nõustub komisjoniga selles, et töö omamine on parim viis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks, kuid et see ei ole alati tagatud, sest ametliku statistika kohaselt on ELis 8 % töötajatest vaesuse ohus; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles sisuliselt rakendama direktiivi 2000/78/EÜ; |
| --- | --- |

38.

nõustub komisjoniga selles, et töö omamine on parim viis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks, kuid et see ei ole alati tagatud, sest ametliku statistika kohaselt on ELis 8 % töötajatest vaesuse ohus; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles sisuliselt rakendama direktiivi 2000/78/EÜ;

| 39. | kutsub liikmesriike üles tulemuslikumalt rakendama tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas kehtivaid ühenduse õigusakte; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles tulemuslikumalt rakendama tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas kehtivaid ühenduse õigusakte;

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et ELis elab vaesuses 20 miljonit töötavat inimest, neist enamik naised, ehk teiste sõnadega on 6 % kogu elanikkonnast ja 36 % töötavast elanikkonnast tööd omades samaaegselt vaesuse ohus; kutsub liikmesriike üles aktiivse kaasamise lahutamatu osana leppima kokku miinimumpalka sätestavates õigusaktides; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu sellele, et ELis elab vaesuses 20 miljonit töötavat inimest, neist enamik naised, ehk teiste sõnadega on 6 % kogu elanikkonnast ja 36 % töötavast elanikkonnast tööd omades samaaegselt vaesuse ohus; kutsub liikmesriike üles aktiivse kaasamise lahutamatu osana leppima kokku miinimumpalka sätestavates õigusaktides;

| 41. | rõhutab, et osalise tööajaga töötab Euroopa Liidus 31 % naistest ja 7,4 % meestest; rõhutab, et naiste puhul on osalise tööajaga töökoht tihti vilets ja marginaalne, halvasti tasustatud ja ebapiisava sotsiaalkaitsega; juhib tähelepanu sellele, et naised on seepärast suuremas vaesusesse sattumise ohus, eriti vanemas eas, kuna osalise tööajaga töö puhul ei ole pensionid tihti iseseisvaks eluks piisavad; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et osalise tööajaga töötab Euroopa Liidus 31 % naistest ja 7,4 % meestest; rõhutab, et naiste puhul on osalise tööajaga töökoht tihti vilets ja marginaalne, halvasti tasustatud ja ebapiisava sotsiaalkaitsega; juhib tähelepanu sellele, et naised on seepärast suuremas vaesusesse sattumise ohus, eriti vanemas eas, kuna osalise tööajaga töö puhul ei ole pensionid tihti iseseisvaks eluks piisavad;

| 42. | on seisukohal, et aktiivseks tööturule kaasamiseks vajavad kõige ebasoodsamas olukorras olevad elanikerühmad erimeetmeid:






  i) | individuaalse arengu toetamine hariduse, koolituse, elukestva õppe, arvutioskuste omandamise ja hindamise kaudu, samuti stabiilsete peresuhete, sotsiaalse integratsiooni ja kaasamise teel enne tööle asumist, tunnistades, et inimese enda kohustus ühiskonda integreeruda on väga tähtis ja seda tuleks ergutada; |
| --- | --- | --- |

42.

on seisukohal, et aktiivseks tööturule kaasamiseks vajavad kõige ebasoodsamas olukorras olevad elanikerühmad erimeetmeid:

i)

individuaalse arengu toetamine hariduse, koolituse, elukestva õppe, arvutioskuste omandamise ja hindamise kaudu, samuti stabiilsete peresuhete, sotsiaalse integratsiooni ja kaasamise teel enne tööle asumist, tunnistades, et inimese enda kohustus ühiskonda integreeruda on väga tähtis ja seda tuleks ergutada;

| ii) | teabe võimalikult kättesaadavaks muutmine ja individualiseeritud võimaluste pakkumine turvaliseks ja stabiilseks oskustööks, mis vastab inimeste vajadustele ja võimetele; tööturule sisenemiselt või tagasipöördumiselt takistuste kaotamine, pöörates erilist tähelepanu üksikvanematega peredele, ning järkjärgulise pensionilemineku propageerimine, et suurendada vanemaealiste inimeste sissetulekuid ja vältida nende vaesumist; |
| --- | --- |

ii)

teabe võimalikult kättesaadavaks muutmine ja individualiseeritud võimaluste pakkumine turvaliseks ja stabiilseks oskustööks, mis vastab inimeste vajadustele ja võimetele; tööturule sisenemiselt või tagasipöördumiselt takistuste kaotamine, pöörates erilist tähelepanu üksikvanematega peredele, ning järkjärgulise pensionilemineku propageerimine, et suurendada vanemaealiste inimeste sissetulekuid ja vältida nende vaesumist;

| iii) | tugimeetmed, mis tugevdavad tööhõivet ja võimet püsida tööturul (nt töökohal antava koolituse ja elukestva õppe võimalused); ettevõtluse arendamine ning selline töökorraldus, mis võimaldab sotsiaalselt tõrjutud inimestel siseneda tööturule ning ühitada töö ja oma jõupingutused sotsiaalselt ebasoodsate tingimustega (näiteks elamispinna puudumine, hoolduskohustused või terviseprobleemid) toime tulemiseks; |
| --- | --- |

iii)

tugimeetmed, mis tugevdavad tööhõivet ja võimet püsida tööturul (nt töökohal antava koolituse ja elukestva õppe võimalused); ettevõtluse arendamine ning selline töökorraldus, mis võimaldab sotsiaalselt tõrjutud inimestel siseneda tööturule ning ühitada töö ja oma jõupingutused sotsiaalselt ebasoodsate tingimustega (näiteks elamispinna puudumine, hoolduskohustused või terviseprobleemid) toime tulemiseks;

| iv) | pensioniealiste isikute ametikohtade vabastamise huvides töölt lahkumise jälgimine; |
| --- | --- |

iv)

pensioniealiste isikute ametikohtade vabastamise huvides töölt lahkumise jälgimine;

| 43. | on seisukohal, et tasuva töö poliitika peaks olema suunatud madala töötasu probleemi ning madala töötasu ja töötasu puudumise vaheldumise probleemi lahendamisele tööturu selles osas, kus töötasud on väikesed ja inimesed liiguvad ebakindlate, madalapalgaliste, madalakvaliteediliste, madala tootlikkusega tööde vahel ning jäävad töötuks ja/või lahkuvad tööturult; rõhutab, et esmatähtsa küsimusena tuleks tegeleda töötuse ajal paindlikuks jäämise ning sotsiaalsete hüvitistega; on seisukohal, et heaolusüsteemid peaksid aktiivselt motiveerima inimesi otsima uusi töövõimalusi, julgustades samal ajal muutustele avatust saamata jäänud tulu hüvitamise ja haridusvõimaluste pakkumise kaudu; nõuab tungivalt, et poliitika kujundajad kasutaksid tasuva töö poliitika puhul kaitstud paindlikkuse kontseptsiooni; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et tasuva töö poliitika peaks olema suunatud madala töötasu probleemi ning madala töötasu ja töötasu puudumise vaheldumise probleemi lahendamisele tööturu selles osas, kus töötasud on väikesed ja inimesed liiguvad ebakindlate, madalapalgaliste, madalakvaliteediliste, madala tootlikkusega tööde vahel ning jäävad töötuks ja/või lahkuvad tööturult; rõhutab, et esmatähtsa küsimusena tuleks tegeleda töötuse ajal paindlikuks jäämise ning sotsiaalsete hüvitistega; on seisukohal, et heaolusüsteemid peaksid aktiivselt motiveerima inimesi otsima uusi töövõimalusi, julgustades samal ajal muutustele avatust saamata jäänud tulu hüvitamise ja haridusvõimaluste pakkumise kaudu; nõuab tungivalt, et poliitika kujundajad kasutaksid tasuva töö poliitika puhul kaitstud paindlikkuse kontseptsiooni;

| 44. | kutsub liikmesriike uuesti läbi mõtlema nn aktiveerimispoliitika, mis põhineb toetuse saajate jaoks liiga rangetel abikõlblikkuse ja tingimustest kinnipidamise eeskirjadel ning sunnib inimesi vastu võtma madalapalgalist tööd, mis ei taga rahuldavat elatustaset; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike uuesti läbi mõtlema nn aktiveerimispoliitika, mis põhineb toetuse saajate jaoks liiga rangetel abikõlblikkuse ja tingimustest kinnipidamise eeskirjadel ning sunnib inimesi vastu võtma madalapalgalist tööd, mis ei taga rahuldavat elatustaset;

| 45. | teeb ettepaneku leida tasakaal inimeste isikliku vastutuse ja sotsiaalabi pakkumise vahel, et võimaldada kõigil elada inimväärselt ja osaleda ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

45.

teeb ettepaneku leida tasakaal inimeste isikliku vastutuse ja sotsiaalabi pakkumise vahel, et võimaldada kõigil elada inimväärselt ja osaleda ühiskonnaelus;

| 46. | rõhutab nõukogu seisukohta, et aktiivne tööturupoliitika peaks edendama nn head tööd ja tõusu ühiskondlikus hierarhias ning looma võimalused korrapäraseks ja tasuvaks tööhõiveks, mis tagab piisava sotsiaalse kaitse ning rahuldavad töötingimused ja töötasu; |
| --- | --- |

46.

rõhutab nõukogu seisukohta, et aktiivne tööturupoliitika peaks edendama nn head tööd ja tõusu ühiskondlikus hierarhias ning looma võimalused korrapäraseks ja tasuvaks tööhõiveks, mis tagab piisava sotsiaalse kaitse ning rahuldavad töötingimused ja töötasu;

| 47. | rõhutab sotsiaalse majanduse, sotsiaalsete ettevõtete, mittetulundussektori ja riikliku tööhõivesektori potentsiaali toetatud tööhõivevõimaluste ja töökeskkonna pakkumisel haavatavatele elanikerühmadele, mida tuleks liikmesriikide poolt ja ühenduse poliitikate (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond jne) kaudu igati uurida ja toetada; |
| --- | --- |

47.

rõhutab sotsiaalse majanduse, sotsiaalsete ettevõtete, mittetulundussektori ja riikliku tööhõivesektori potentsiaali toetatud tööhõivevõimaluste ja töökeskkonna pakkumisel haavatavatele elanikerühmadele, mida tuleks liikmesriikide poolt ja ühenduse poliitikate (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond jne) kaudu igati uurida ja toetada;

| 48. | nõustub komisjoniga, et nende jaoks, kes mitmesugustel põhjustel (nagu näiteks tõsine puue, vanus või töövõimetus, püsiva ja põlvkonnalt põlvkonnale kanduva vaesuse ja/või diskrimineerimise mõju, pere- või hoolduskohustustest tulenev koormus või kohapeal valitsev puudus) ei saa töötada, peavad aktiivse kaasamise poliitikad pakkuma sissetulekutoetust ja tugimeetmeid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ärahoidmiseks ning võimaldama neil inimväärselt elada ja ühiskonnaelus osaleda; |
| --- | --- |

48.

nõustub komisjoniga, et nende jaoks, kes mitmesugustel põhjustel (nagu näiteks tõsine puue, vanus või töövõimetus, püsiva ja põlvkonnalt põlvkonnale kanduva vaesuse ja/või diskrimineerimise mõju, pere- või hoolduskohustustest tulenev koormus või kohapeal valitsev puudus) ei saa töötada, peavad aktiivse kaasamise poliitikad pakkuma sissetulekutoetust ja tugimeetmeid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ärahoidmiseks ning võimaldama neil inimväärselt elada ja ühiskonnaelus osaleda;

| 49. | kutsub liikmesriike üles alandama mitte üksnes madala, vaid ka keskmise sissetulekuga inimeste maksukoormust, et vältida töötajate sattumist ja jäämist madalapalgalisele tööle ning nende suundumist „musta” tööjõu hulka; |
| --- | --- |

49.

kutsub liikmesriike üles alandama mitte üksnes madala, vaid ka keskmise sissetulekuga inimeste maksukoormust, et vältida töötajate sattumist ja jäämist madalapalgalisele tööle ning nende suundumist „musta” tööjõu hulka;

| 50. | juhib tähelepanu Euroopa ühiskonnas toimuvatele muutustele, mis muudavad leibkondade sotsiaalset iseloomu; nõuab kõnealuste muutuste arvessevõtmist, et kaotada tõkked, mis takistavad vabaabielus elavate paaride mittetöötavate partnerite tööturule minekut; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu Euroopa ühiskonnas toimuvatele muutustele, mis muudavad leibkondade sotsiaalset iseloomu; nõuab kõnealuste muutuste arvessevõtmist, et kaotada tõkked, mis takistavad vabaabielus elavate paaride mittetöötavate partnerite tööturule minekut;

| 51. | on seisukohal, et sotsiaalne majandus ja sotsiaalsed ettevõtted peavad pakkuma korralikke töötingimusi ja töötasu ning edendama ka soolist võrdõiguslikkust ja diskrimineerimise vastaseid meetmeid (näiteks meeste ja naiste palgaerinevuste kaotamine, kollektiivlepingute täitmine, alampalga maksmine ning võrdse kohtlemise tagamine); |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et sotsiaalne majandus ja sotsiaalsed ettevõtted peavad pakkuma korralikke töötingimusi ja töötasu ning edendama ka soolist võrdõiguslikkust ja diskrimineerimise vastaseid meetmeid (näiteks meeste ja naiste palgaerinevuste kaotamine, kollektiivlepingute täitmine, alampalga maksmine ning võrdse kohtlemise tagamine);

| 52. | märgib, et kõrghariduse tähtsuse suurenemisele vaatamata tuleks liikmesriike julgustada säilitama ja juurutama tööpõhist praktilist väljaõpet; kutsub liikmesriike välja töötama järjepidevat õppepraktika poliitikat, mis pakub minimaalseid tagatisi ja korralikku töötasu, ning võidelda praeguste suundumuste vastu varjata töötamist tasustamata õppepraktika nime all; |
| --- | --- |

52.

märgib, et kõrghariduse tähtsuse suurenemisele vaatamata tuleks liikmesriike julgustada säilitama ja juurutama tööpõhist praktilist väljaõpet; kutsub liikmesriike välja töötama järjepidevat õppepraktika poliitikat, mis pakub minimaalseid tagatisi ja korralikku töötasu, ning võidelda praeguste suundumuste vastu varjata töötamist tasustamata õppepraktika nime all;

| 53. | kutsub komisjoni ja liikmesriike kõigis ELi haridussüsteemides sarnaste väljaõppekavade alusel välja töötama ühtset lähenemisviisi kutsesuunitlusele, mis võimaldab noortel saada oma ametialase karjääri jooksul valitud erialal väljaõpet; märgib, et väljaõppekavade aluseks peab olema diplomite ja kutsetunnistuste vastastikune tunnustamine, ning liidusiseste suhtlemistõkete kaotamiseks peab see hõlmama keeleõpet; on seisukohal, et ümberõppe meetmete puhul peaksid emotsionaalne ja kutsealane heaolu olema tasakaalus, nii et kutsealases ümberõppes ei nähtaks tõket või takistust kutsealasele arengule; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni ja liikmesriike kõigis ELi haridussüsteemides sarnaste väljaõppekavade alusel välja töötama ühtset lähenemisviisi kutsesuunitlusele, mis võimaldab noortel saada oma ametialase karjääri jooksul valitud erialal väljaõpet; märgib, et väljaõppekavade aluseks peab olema diplomite ja kutsetunnistuste vastastikune tunnustamine, ning liidusiseste suhtlemistõkete kaotamiseks peab see hõlmama keeleõpet; on seisukohal, et ümberõppe meetmete puhul peaksid emotsionaalne ja kutsealane heaolu olema tasakaalus, nii et kutsealases ümberõppes ei nähtaks tõket või takistust kutsealasele arengule;

| 54. | juhib tähelepanu vajadusele edendada noorte ja vanemaealiste inimeste ning sisserändajate aktiivset kaasamist kõigisse kaasava tööturu loomise pingutustesse; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles koostama kiireloomuliste meetmete kogumit võitluseks „musta” tööjõu, sunniviisilise laste töö ja töötajate väärkasutamise vastu ning lõpetama majandusmigrantide ja varjupaigataotlejate segiajamine, ning nende mõlema segiajamine ebaseaduslike sisserändajatega; kutsub liikmesriike üles välja töötama õigusakte, mis takistavad haavatavate töötajate ekspluateerimist jõugujuhtide poolt, ning allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO konventsiooni sisserändajatest töötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu vajadusele edendada noorte ja vanemaealiste inimeste ning sisserändajate aktiivset kaasamist kõigisse kaasava tööturu loomise pingutustesse; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles koostama kiireloomuliste meetmete kogumit võitluseks „musta” tööjõu, sunniviisilise laste töö ja töötajate väärkasutamise vastu ning lõpetama majandusmigrantide ja varjupaigataotlejate segiajamine, ning nende mõlema segiajamine ebaseaduslike sisserändajatega; kutsub liikmesriike üles välja töötama õigusakte, mis takistavad haavatavate töötajate ekspluateerimist jõugujuhtide poolt, ning allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO konventsiooni sisserändajatest töötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta;

Kvaliteetteenuste pakkumine ning nende kättesaadavuse tagamine haavatavatele ja ebasoodsates oludes olevatele elanikerühmadele

| 55. | tervitab komisjoni seisukohta, et kohustuslikel ja täiendavatel sotsiaalkindlustusskeemidel, tervishoiuteenustel ja üldist huvi pakkuvatel sotsiaalteenustel peab olema ennetav ja ühtekuuluvust tugevdav osa, need peavad lihtsustama sotsiaalset kaasamist ja põhiõiguste kaitsmist; juhib tähelepanu vajadusele tagada kvaliteetse, kättesaadava ja taskukohase pikaajalise hoolduse arendamine abivajajate jaoks, ning toetada hooldajaid; kutsub liikmesriike üles tegema kindlaks hooldajate – kes tihtipeale on sunnitud tööturult eemale jääma – ees seisvad probleemid ja nendega tegelema; |
| --- | --- |

55.

tervitab komisjoni seisukohta, et kohustuslikel ja täiendavatel sotsiaalkindlustusskeemidel, tervishoiuteenustel ja üldist huvi pakkuvatel sotsiaalteenustel peab olema ennetav ja ühtekuuluvust tugevdav osa, need peavad lihtsustama sotsiaalset kaasamist ja põhiõiguste kaitsmist; juhib tähelepanu vajadusele tagada kvaliteetse, kättesaadava ja taskukohase pikaajalise hoolduse arendamine abivajajate jaoks, ning toetada hooldajaid; kutsub liikmesriike üles tegema kindlaks hooldajate – kes tihtipeale on sunnitud tööturult eemale jääma – ees seisvad probleemid ja nendega tegelema;

| 56. | nõustub komisjoniga, et kõik üldhuviteenused, sealhulgas sellised võrgustikuvaldkonnad nagu transport, telekommunikatsioonid, energia ja muud kommunaalteenused ning finantsteenused, peaksid etendama olulist rolli sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamisel ning toetama aktiivset kaasamist; |
| --- | --- |

56.

nõustub komisjoniga, et kõik üldhuviteenused, sealhulgas sellised võrgustikuvaldkonnad nagu transport, telekommunikatsioonid, energia ja muud kommunaalteenused ning finantsteenused, peaksid etendama olulist rolli sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamisel ning toetama aktiivset kaasamist;

| 57. | rõhutab, et kaupade ja teenuste kättesaadavus peaks olema iga ELi kodaniku õigus, ning seepärast toetab komisjoni ettepanekut võtta vastu horisontaalne direktiiv, mis täiendab direktiivi 2000/78/EÜ ja hõlmab kõiki EÜ asutamislepingu artiklis 13 nimetatud diskrimineerimise liike, ning mis peaks aitama võidelda diskrimineerimisega muudes valdkondades peale tööhõive, nagu näiteks diskrimineerimine puude, vanuse, usuliste veendumuste ja seksuaalse sättumuse põhjal; samas arvab, et on vaja edukamalt rakendada kehtivaid ühenduse diskrimineerimisevastaseid direktiive; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et kaupade ja teenuste kättesaadavus peaks olema iga ELi kodaniku õigus, ning seepärast toetab komisjoni ettepanekut võtta vastu horisontaalne direktiiv, mis täiendab direktiivi 2000/78/EÜ ja hõlmab kõiki EÜ asutamislepingu artiklis 13 nimetatud diskrimineerimise liike, ning mis peaks aitama võidelda diskrimineerimisega muudes valdkondades peale tööhõive, nagu näiteks diskrimineerimine puude, vanuse, usuliste veendumuste ja seksuaalse sättumuse põhjal; samas arvab, et on vaja edukamalt rakendada kehtivaid ühenduse diskrimineerimisevastaseid direktiive;

| 58. | soovitab liikmesriikidel kaaluda haavatavatele rühmadele sotsiaaltingimustest sõltuvate soodustariifide kehtestamist, näiteks energia ja ühistranspordi valdkonnas, ning mikrokrediidi saamise võimalusi aktiivse kaasamise edendamiseks, samuti materiaalses kitsikuses olevatele inimestele tasuta ravi ja hariduse pakkumist; |
| --- | --- |

58.

soovitab liikmesriikidel kaaluda haavatavatele rühmadele sotsiaaltingimustest sõltuvate soodustariifide kehtestamist, näiteks energia ja ühistranspordi valdkonnas, ning mikrokrediidi saamise võimalusi aktiivse kaasamise edendamiseks, samuti materiaalses kitsikuses olevatele inimestele tasuta ravi ja hariduse pakkumist;

| 59. | julgustab komisjoni ja liikmesriike suurendama universaalteenuse osutamise kohustusi (näiteks telekommunikatsiooni- ja postiteenuste valdkonnas), et muuta põhiteenused kättesaadavamaks ja taskukohasemaks, ning tugevdada haavatavatele ja ebasoodsates oludes olevatele elanikerühmadele suunatud sihipäraste universaalteenuste osutamise kohustusi; |
| --- | --- |

59.

julgustab komisjoni ja liikmesriike suurendama universaalteenuse osutamise kohustusi (näiteks telekommunikatsiooni- ja postiteenuste valdkonnas), et muuta põhiteenused kättesaadavamaks ja taskukohasemaks, ning tugevdada haavatavatele ja ebasoodsates oludes olevatele elanikerühmadele suunatud sihipäraste universaalteenuste osutamise kohustusi;

| 60. | kutsub nõukogu üles kokku leppima kogu ELi hõlmavas kohustuses teha 2015. aastaks lõpp kodutusele, ning liikmesriike koostama integreeritud poliitikat kõigile kvaliteetse ja taskukohase eluaseme tagamiseks; nõuab tungivalt liikmesriikidelt laiema kodutusevastase strateegia ühe osana talvise hädaolukorra kavade väljatöötamist ning asutuste loomist, mis tegeleksid diskrimineeritavatele elanikerühmadele eluasemete pakkumise ja kättesaadavaks muutmisega; soovitab koguda võrreldavaid andmeid kodutuse ja puuduliku eluaseme esinemise ulatuse kohta; kutsub komisjoni välja töötama ELi kodutuse raammõistet ning igal aastal ajakohastama andmeid liikmesriikides kodutuse probleemi kaotamiseks võetud meetmete ja saavutuste kohta; |
| --- | --- |

60.

kutsub nõukogu üles kokku leppima kogu ELi hõlmavas kohustuses teha 2015. aastaks lõpp kodutusele, ning liikmesriike koostama integreeritud poliitikat kõigile kvaliteetse ja taskukohase eluaseme tagamiseks; nõuab tungivalt liikmesriikidelt laiema kodutusevastase strateegia ühe osana talvise hädaolukorra kavade väljatöötamist ning asutuste loomist, mis tegeleksid diskrimineeritavatele elanikerühmadele eluasemete pakkumise ja kättesaadavaks muutmisega; soovitab koguda võrreldavaid andmeid kodutuse ja puuduliku eluaseme esinemise ulatuse kohta; kutsub komisjoni välja töötama ELi kodutuse raammõistet ning igal aastal ajakohastama andmeid liikmesriikides kodutuse probleemi kaotamiseks võetud meetmete ja saavutuste kohta;

| 61. | nõuab tungivalt, et esimese sammuna laste vaesuse kaotamiseks ELis vähendaksid liikmesriigid 2012. aastaks laste vaesust 50 % võrra ning eraldaksid kõnealuse eesmärgi saavutamiseks piisavad vahendid; on seisukohal, et nimetatud vähenemise suurust iseloomustavate näitajate puhul tuleks eriti silmas pidada äärmises vaesuses elavate perede lapsi; |
| --- | --- |

61.

nõuab tungivalt, et esimese sammuna laste vaesuse kaotamiseks ELis vähendaksid liikmesriigid 2012. aastaks laste vaesust 50 % võrra ning eraldaksid kõnealuse eesmärgi saavutamiseks piisavad vahendid; on seisukohal, et nimetatud vähenemise suurust iseloomustavate näitajate puhul tuleks eriti silmas pidada äärmises vaesuses elavate perede lapsi;

| 62. | rõhutab selliste integreeritud teenuste edendamise olulisust, mis vastavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse mitmemõõtmelisusele ning tegelevad nt vaesuse ja kodutuse vaheliste seoste, vägivalla, füüsilise ja vaimse tervise, haridustaseme, sotsiaalse ja kogukondliku integratsiooni, infotehnoloogia ja infrastruktuuri kättesaamatuse ning digitaalse lõhe suurenemise küsimustega; |
| --- | --- |

62.

rõhutab selliste integreeritud teenuste edendamise olulisust, mis vastavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse mitmemõõtmelisusele ning tegelevad nt vaesuse ja kodutuse vaheliste seoste, vägivalla, füüsilise ja vaimse tervise, haridustaseme, sotsiaalse ja kogukondliku integratsiooni, infotehnoloogia ja infrastruktuuri kättesaamatuse ning digitaalse lõhe suurenemise küsimustega;

| 63. | kutsub liikmesriike üles omaks võtma lähenemisviisi „tervishoid kõigis poliitikavaldkondades”, ning arendama integreeritud sotsiaal- ja tervishoiupoliitikat, et võidelda ebavõrdsuse vastu arstiabi osutamisel ning haiguste ennetamisel ja ravimisel, eelkõige haavatavate ja kõige raskemini kättesaadavate elanikerühmade osas; |
| --- | --- |

63.

kutsub liikmesriike üles omaks võtma lähenemisviisi „tervishoid kõigis poliitikavaldkondades”, ning arendama integreeritud sotsiaal- ja tervishoiupoliitikat, et võidelda ebavõrdsuse vastu arstiabi osutamisel ning haiguste ennetamisel ja ravimisel, eelkõige haavatavate ja kõige raskemini kättesaadavate elanikerühmade osas;

| 64. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama vabatahtlikku tegevust ja aitama ühiskonda integreerida inimesi, kes enam tööturul ei osale või on sellega kontakti kaotanud; |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama vabatahtlikku tegevust ja aitama ühiskonda integreerida inimesi, kes enam tööturul ei osale või on sellega kontakti kaotanud;

| 65. | tervitab komisjoni keskendumist teenuste kättesaadavuse (olemasolu ja taskukohasus) ja kvaliteedi (kasutajate kaasamine, järelevalve, tulemuslikkuse hindamine, head töötingimused, võrdõiguslikkus tööle võtmisel ja teenuste osutamisel, teenuste koordineerimine ja ühitamine ning piisav füüsiline infrastruktuur) parandamisele; |
| --- | --- |

65.

tervitab komisjoni keskendumist teenuste kättesaadavuse (olemasolu ja taskukohasus) ja kvaliteedi (kasutajate kaasamine, järelevalve, tulemuslikkuse hindamine, head töötingimused, võrdõiguslikkus tööle võtmisel ja teenuste osutamisel, teenuste koordineerimine ja ühitamine ning piisav füüsiline infrastruktuur) parandamisele;

| 66. | kutsub liikmesriike üles täiustama avalike teenuste, eelkõige lastele ja täiskasvanutele osutatavate teenuste vaheliste seoste kooskõlastamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid juurutaksid lastevanemate abiprogramme valdkondades, kus vaesuse tõttu ei piisa teadmisi laste kasvatamisest, ning tagaksid küllaldased vahendid laste usaldustelefonidele; rõhutab, et lastele ja lapsevanematele suunatud avalike teenuste puhul tuleb tagada sobivate struktuuride, stiimulite, tulemusjuhtimise süsteemide, rahastamisvoogude ja töötajate olemasolu, et teenuse saajatega vahetult suhtlevatel töötajatel peavad olema ennetus- ja varaseks sekkumistegevuseks vajalikud oskused, teadmised ja enesekindlus ning et teenused peavad vastama teenusekasutajate, eelkõige haavatavate perekondade vajadustele; |
| --- | --- |

66.

kutsub liikmesriike üles täiustama avalike teenuste, eelkõige lastele ja täiskasvanutele osutatavate teenuste vaheliste seoste kooskõlastamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid juurutaksid lastevanemate abiprogramme valdkondades, kus vaesuse tõttu ei piisa teadmisi laste kasvatamisest, ning tagaksid küllaldased vahendid laste usaldustelefonidele; rõhutab, et lastele ja lapsevanematele suunatud avalike teenuste puhul tuleb tagada sobivate struktuuride, stiimulite, tulemusjuhtimise süsteemide, rahastamisvoogude ja töötajate olemasolu, et teenuse saajatega vahetult suhtlevatel töötajatel peavad olema ennetus- ja varaseks sekkumistegevuseks vajalikud oskused, teadmised ja enesekindlus ning et teenused peavad vastama teenusekasutajate, eelkõige haavatavate perekondade vajadustele;

| 67. | kutsub liikmesriike üles omistama suuremat tähtsust asjaolule, et toetuste kärpimine konkreetsete teenuste puhul, nagu näiteks söögiraha, tasuta õppematerjalide ja koolibussi võimaldamine ning põhiliste vaba aja veetmise ja kooliväliste haridusvõimaluste pakkumine, võib vahetult põhjustada sotsiaalset tõrjutust, eriti sotsiaalselt haavatavatest peredest pärit laste puhul; juhib liikmesriikide tähelepanu vajadusele pakkuda kõigile lastele võrdseid võimalusi integreerumiseks aktiivse koolispordipoliitika ning infotehnoloogia kättesaadavuse kaudu; palub komisjonil lisada lastele suunatud teenused, nagu näiteks lapsehooldus, koolitransport ja koolilõunad, üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste nimekirja; |
| --- | --- |

67.

kutsub liikmesriike üles omistama suuremat tähtsust asjaolule, et toetuste kärpimine konkreetsete teenuste puhul, nagu näiteks söögiraha, tasuta õppematerjalide ja koolibussi võimaldamine ning põhiliste vaba aja veetmise ja kooliväliste haridusvõimaluste pakkumine, võib vahetult põhjustada sotsiaalset tõrjutust, eriti sotsiaalselt haavatavatest peredest pärit laste puhul; juhib liikmesriikide tähelepanu vajadusele pakkuda kõigile lastele võrdseid võimalusi integreerumiseks aktiivse koolispordipoliitika ning infotehnoloogia kättesaadavuse kaudu; palub komisjonil lisada lastele suunatud teenused, nagu näiteks lapsehooldus, koolitransport ja koolilõunad, üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste nimekirja;

| 68. | tervitab loobumist puuetega inimeste hooldeasutustesse määramisest, kuid märgib, et see eeldab kohapealsete kvaliteetsete hooldus- ja tugiteenuste edendamist, mis soosivad iseseisvat toimetulekut, õigust individuaalsele abile, oma eelarve käsutamise õigust ning täielikku osalemist ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

68.

tervitab loobumist puuetega inimeste hooldeasutustesse määramisest, kuid märgib, et see eeldab kohapealsete kvaliteetsete hooldus- ja tugiteenuste edendamist, mis soosivad iseseisvat toimetulekut, õigust individuaalsele abile, oma eelarve käsutamise õigust ning täielikku osalemist ühiskonnaelus;

| 69. | rõhutab vajadust edendada liikmesriikides kõikehõlmavate kohalike, piirkondlike ja riiklike aktiivse vananemise strateegiate väljatöötamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

69.

rõhutab vajadust edendada liikmesriikides kõikehõlmavate kohalike, piirkondlike ja riiklike aktiivse vananemise strateegiate väljatöötamist ja rakendamist;

| 70. | arvab, et nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil tuleks võtta rohkem meetmeid laste ja eakate inimeste vastase koduvägivalla ja väärkohtlemise teadvustamiseks ja uurimiseks ning sellega tegelemiseks; |
| --- | --- |

70.

arvab, et nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil tuleks võtta rohkem meetmeid laste ja eakate inimeste vastase koduvägivalla ja väärkohtlemise teadvustamiseks ja uurimiseks ning sellega tegelemiseks;

| 71. | kutsub liikmesriike üles töötama välja konstruktiivsema lähenemisviisi uimastipoliitikale, pöörates rõhku pigem haridusele ja sõltuvuse ravimisele kui kriminaalkaristustele; |
| --- | --- |

71.

kutsub liikmesriike üles töötama välja konstruktiivsema lähenemisviisi uimastipoliitikale, pöörates rõhku pigem haridusele ja sõltuvuse ravimisele kui kriminaalkaristustele;

| 72. | kutsub liikmesriike üles tähtsustama rahvatervishoiu meetmeid, mille eesmärk on vahetult tegelda paljude rahvusvähemuste ebavõrdse olukorraga terviseseisundi ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse osas; |
| --- | --- |

72.

kutsub liikmesriike üles tähtsustama rahvatervishoiu meetmeid, mille eesmärk on vahetult tegelda paljude rahvusvähemuste ebavõrdse olukorraga terviseseisundi ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse osas;

| 73. | märgib, et kõikides liikmesriikides võib alkoholi ja narkootikumide kuritarvitamine põhjustada kuritegevust, töötust ja sotsiaalset tõrjutust; seepärast peab vastuvõetamatuks, et paljudel inimestel on vastavat ravi ja nõustamist võimalik saada üksnes vanglas viibides; |
| --- | --- |

73.

märgib, et kõikides liikmesriikides võib alkoholi ja narkootikumide kuritarvitamine põhjustada kuritegevust, töötust ja sotsiaalset tõrjutust; seepärast peab vastuvõetamatuks, et paljudel inimestel on vastavat ravi ja nõustamist võimalik saada üksnes vanglas viibides;

| 74. | rõhutab, et on väga palju erinevaid puudeid, nagu näiteks liikumisraskused, nägemisvaegus, kuulmisvaegus, vaimse tervise häired, kroonilised haigused ja õpiraskused; juhib tähelepanu asjaolule, et eriti raske on mitme puudega inimestel, nagu ka mitmete diskrimineerimise vormide all kannatajatel; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et on väga palju erinevaid puudeid, nagu näiteks liikumisraskused, nägemisvaegus, kuulmisvaegus, vaimse tervise häired, kroonilised haigused ja õpiraskused; juhib tähelepanu asjaolule, et eriti raske on mitme puudega inimestel, nagu ka mitmete diskrimineerimise vormide all kannatajatel;

| 75. | nõuab vaimsete häiretega ja õpiraskustega inimeste häbimärgistamise lõpetamist, inimeste vaimse tervise ja heaolu edendamist, psüühikahäirete ennetamist ning suuremate vahendite eraldamist ravi ja hoolduse jaoks; |
| --- | --- |

75.

nõuab vaimsete häiretega ja õpiraskustega inimeste häbimärgistamise lõpetamist, inimeste vaimse tervise ja heaolu edendamist, psüühikahäirete ennetamist ning suuremate vahendite eraldamist ravi ja hoolduse jaoks;

| 76. | kutsub liikmesriike üles jõustama inimkaubanduse ja diskrimineerimise vastaseid õigusakte ning eelkõige allkirjastama, ratifitseerima ja rakendama Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni; |
| --- | --- |

76.

kutsub liikmesriike üles jõustama inimkaubanduse ja diskrimineerimise vastaseid õigusakte ning eelkõige allkirjastama, ratifitseerima ja rakendama Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni;

| 77. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid kaitseksid inimõigustepõhist varjupaigapoliitikat kooskõlas ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja muude asjaomaste inimõigusi käsitlevate õigusaktidega, tehes samal ajal jõupingutusi varjupaigataotlejate hüvitistest sõltuvuse lõpetamiseks, lubades neil töötada, ning kaaluksid õiguspärasemate sisserändevõimaluste arendamist; |
| --- | --- |

77.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid kaitseksid inimõigustepõhist varjupaigapoliitikat kooskõlas ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja muude asjaomaste inimõigusi käsitlevate õigusaktidega, tehes samal ajal jõupingutusi varjupaigataotlejate hüvitistest sõltuvuse lõpetamiseks, lubades neil töötada, ning kaaluksid õiguspärasemate sisserändevõimaluste arendamist;

Poliitika kooskõlastamise parandamine ja kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasamine

| 78. | avaldab kahetsust, et komisjoni 2008. aasta ühisaruandes sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta ei ole piisavat strateegilist keskendumist vaesuse kaotamisele ja sotsiaalse tõrjutuse ületamisele; |
| --- | --- |

78.

avaldab kahetsust, et komisjoni 2008. aasta ühisaruandes sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta ei ole piisavat strateegilist keskendumist vaesuse kaotamisele ja sotsiaalse tõrjutuse ületamisele;

| 79. | nõustub komisjoniga selles, et aktiivse kaasamise lähenemisviis peab edendama integreeritud rakendamisprotsessi ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kaasama kõik asjaomased osapooled (tööturu osapooled, valitsusvälised organisatsioonid, kohalikud ja piirkondlikud asutused jne), ning võimaldama ebasoodsates oludes olevatel inimestel endil strateegiate arendamises, haldamises, rakendamises ja hindamises aktiivselt osaleda; |
| --- | --- |

79.

nõustub komisjoniga selles, et aktiivse kaasamise lähenemisviis peab edendama integreeritud rakendamisprotsessi ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kaasama kõik asjaomased osapooled (tööturu osapooled, valitsusvälised organisatsioonid, kohalikud ja piirkondlikud asutused jne), ning võimaldama ebasoodsates oludes olevatel inimestel endil strateegiate arendamises, haldamises, rakendamises ja hindamises aktiivselt osaleda;

| 80. | rõhutab vajadust ühtse meetmetekogumi järele Euroopa tasandil, et hoida ära ja karistada vähemuste, puuetega inimeste ja eakate kodanike igasugust väärkohtlemist seoses kõnealuste rühmade haavatavuse üldiseks vähendamiseks võetavate konkreetsete, sealhulgas materiaalsete meetmetega; |
| --- | --- |

80.

rõhutab vajadust ühtse meetmetekogumi järele Euroopa tasandil, et hoida ära ja karistada vähemuste, puuetega inimeste ja eakate kodanike igasugust väärkohtlemist seoses kõnealuste rühmade haavatavuse üldiseks vähendamiseks võetavate konkreetsete, sealhulgas materiaalsete meetmetega;

| 81. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles taastama selget strateegilist suunitlust vaesuse kaotamisele ja sotsiaalse kaasamise edendamisele seoses sotsiaalmeetmete kavaga aastateks 2008–2012; nõuab avatud kooskõlastusmeetodi järgmises tsüklis selgemat pühendumist sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise küsimustele, dünaamilisele ja tulemuslikule ühenduse strateegiale, mis kehtestab vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja ebavõrdsuse vastase võitluse sisulised eesmärgid ning toob kaasa tulemuslike vahendite loomise ja vastava järelevalve; palub nõukogul ja komisjonil tegeleda erinevate kooskõlastamisprotsesside (Lissaboni strateegia, ELi säästva arengu strateegia, sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud kooskõlastusmeetod) probleemidega nii, et tagada kõigi nende poliitikate raames selge pühendumine vaesuse kaotamisele ja sotsiaalse kaasatuse edendamisele; |
| --- | --- |

81.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles taastama selget strateegilist suunitlust vaesuse kaotamisele ja sotsiaalse kaasamise edendamisele seoses sotsiaalmeetmete kavaga aastateks 2008–2012; nõuab avatud kooskõlastusmeetodi järgmises tsüklis selgemat pühendumist sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise küsimustele, dünaamilisele ja tulemuslikule ühenduse strateegiale, mis kehtestab vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja ebavõrdsuse vastase võitluse sisulised eesmärgid ning toob kaasa tulemuslike vahendite loomise ja vastava järelevalve; palub nõukogul ja komisjonil tegeleda erinevate kooskõlastamisprotsesside (Lissaboni strateegia, ELi säästva arengu strateegia, sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud kooskõlastusmeetod) probleemidega nii, et tagada kõigi nende poliitikate raames selge pühendumine vaesuse kaotamisele ja sotsiaalse kaasatuse edendamisele;

| 82. | kutsub komisjoni, sotsiaalkaitsekomiteed ja liikmesriike üles seadma vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks konkreetseid soolise võrdõiguslikkuse alaseid eesmärke ja sihte, sh poliitikameetmeid suuremas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate naiste rühmade (näiteks ebatraditsioonilised ja üksikvanemaga perekonnad, naissoost sisserändajad, põgenike ja rahvusvähemuste hulka kuuluvad naised, vanemaealised naised ja puudega naised) toetamiseks; |
| --- | --- |

82.

kutsub komisjoni, sotsiaalkaitsekomiteed ja liikmesriike üles seadma vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks konkreetseid soolise võrdõiguslikkuse alaseid eesmärke ja sihte, sh poliitikameetmeid suuremas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate naiste rühmade (näiteks ebatraditsioonilised ja üksikvanemaga perekonnad, naissoost sisserändajad, põgenike ja rahvusvähemuste hulka kuuluvad naised, vanemaealised naised ja puudega naised) toetamiseks;

| 83. | julgustab tööturu osapooli jätkama pingutusi, mis said alguse Euroopa tööturu osapoolte ühisest analüüsist ning nende tööprogrammist aastateks 2006–2008, mis käsitleb ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule integreerimist; on seisukohal, et on vaja paremat juhtimist, et kooskõlastada ühelt poolt tööturu osapoolte tööturuga seotud tegevust ning teiselt poolt laiemat ühiskondlikku dialoogi (valitsusvälised organisatsioonid jne) tööhõivest väljapoole jäävates sotsiaalse kaasamise küsimustes; |
| --- | --- |

83.

julgustab tööturu osapooli jätkama pingutusi, mis said alguse Euroopa tööturu osapoolte ühisest analüüsist ning nende tööprogrammist aastateks 2006–2008, mis käsitleb ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööturule integreerimist; on seisukohal, et on vaja paremat juhtimist, et kooskõlastada ühelt poolt tööturu osapoolte tööturuga seotud tegevust ning teiselt poolt laiemat ühiskondlikku dialoogi (valitsusvälised organisatsioonid jne) tööhõivest väljapoole jäävates sotsiaalse kaasamise küsimustes;

| 84. | toetab komisjoni seisukohta, mille kohaselt on seoses soovitusega 92/441/EMÜ ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse avatud kooskõlastusmeetodiga vaja asjakohaseid näitajaid ja põhjalikke riiklikke andmekogumis- ja -analüüsisüsteeme (nt statistilised andmed keskmise kasutada jääva sissetulekuosa, leibkonna tarbimise, hinnatasemete, miinimumpalkade, miinimumsissetulekuskeemide ja nendega seotud hüvitiste kohta); on seisukohal, et sotsiaalse kaasatuse strateegiate järelevalve ja hindamine ning liikmesriikide arenguaruanded peavad näitama, kas kõigis liikmesriikides ja ka piirkonnatasandil austatakse inimeste põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi; |
| --- | --- |

84.

toetab komisjoni seisukohta, mille kohaselt on seoses soovitusega 92/441/EMÜ ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse avatud kooskõlastusmeetodiga vaja asjakohaseid näitajaid ja põhjalikke riiklikke andmekogumis- ja -analüüsisüsteeme (nt statistilised andmed keskmise kasutada jääva sissetulekuosa, leibkonna tarbimise, hinnatasemete, miinimumpalkade, miinimumsissetulekuskeemide ja nendega seotud hüvitiste kohta); on seisukohal, et sotsiaalse kaasatuse strateegiate järelevalve ja hindamine ning liikmesriikide arenguaruanded peavad näitama, kas kõigis liikmesriikides ja ka piirkonnatasandil austatakse inimeste põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi;

| 85. | tervitab komisjoni teatist pealkirjaga „Uuendatud pühendumine sotsiaalsele Euroopale: sotsiaalkaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse avatud kooskõlastusmeetodi tugevdamine” (KOM(2008)0418), milles tehakse ettepanek sotsiaalse avatud kooskõlastusmeetodi tugevdamiseks parandada selle nähtavust ja töömeetodeid ning tugevdada selle vastastoimet muude poliitikavaldkondadega; tervitab eelkõige komisjoni ettepanekuid seada sihteesmärgid vaesuse (üldine ja laste vaesus, tööga hõivatute vaesus ning püsiv ja pikaajaline vaesus) vähendamise, pensionidest saadava miinimumsissetuleku ning kvaliteetse tervishoiu kättesaadavuse osas (väikelaste suremuse vähendamine, terviseseisundi paranemine, oodatava eluea pikenemine jne); |
| --- | --- |

85.

tervitab komisjoni teatist pealkirjaga „Uuendatud pühendumine sotsiaalsele Euroopale: sotsiaalkaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse avatud kooskõlastusmeetodi tugevdamine” (KOM(2008)0418), milles tehakse ettepanek sotsiaalse avatud kooskõlastusmeetodi tugevdamiseks parandada selle nähtavust ja töömeetodeid ning tugevdada selle vastastoimet muude poliitikavaldkondadega; tervitab eelkõige komisjoni ettepanekuid seada sihteesmärgid vaesuse (üldine ja laste vaesus, tööga hõivatute vaesus ning püsiv ja pikaajaline vaesus) vähendamise, pensionidest saadava miinimumsissetuleku ning kvaliteetse tervishoiu kättesaadavuse osas (väikelaste suremuse vähendamine, terviseseisundi paranemine, oodatava eluea pikenemine jne);

| 86. | kutsub liikmesriike võtma tulemuslikke meetmeid Barcelona sihteesmärkide saavutamiseks seoses lapsehooldusteenustega; kutsub komisjoni ja liikmesriike sõnastama soovitused, kuidas rahuldada hooldamisteenuste vajadust Euroopas (täpsemalt laste ja muude ülalpeetavate isikute hooldamise korraldamist ja rahastamist) koos täpsete sihteesmärkide ja näitajate kehtestamisega, et tagada 2015. aastaks kogu ELis lastehooldusvõimalused 90 %le lastest sünnist kuni kohustusliku koolieani ja muude ülalpeetavate isikute hooldamise piisav tase; rõhutab, et kõik teenused peaksid vastama taskukohasuse, kättesaadavuse ja kvaliteedi kriteeriumidele, nii et laste kasvatamine ja ülalpeetavate hooldamine ei tähendaks enam eriti naiste jaoks vaesuseriski; |
| --- | --- |

86.

kutsub liikmesriike võtma tulemuslikke meetmeid Barcelona sihteesmärkide saavutamiseks seoses lapsehooldusteenustega; kutsub komisjoni ja liikmesriike sõnastama soovitused, kuidas rahuldada hooldamisteenuste vajadust Euroopas (täpsemalt laste ja muude ülalpeetavate isikute hooldamise korraldamist ja rahastamist) koos täpsete sihteesmärkide ja näitajate kehtestamisega, et tagada 2015. aastaks kogu ELis lastehooldusvõimalused 90 %le lastest sünnist kuni kohustusliku koolieani ja muude ülalpeetavate isikute hooldamise piisav tase; rõhutab, et kõik teenused peaksid vastama taskukohasuse, kättesaadavuse ja kvaliteedi kriteeriumidele, nii et laste kasvatamine ja ülalpeetavate hooldamine ei tähendaks enam eriti naiste jaoks vaesuseriski;

| 87. | rõhutab, et tööturust kõige kaugemal olevad inimesed peavad rohkem kasu saama sellistest ühenduse programmidest nagu Euroopa Sotsiaalfond ja algatus EQUAL; palub komisjonil sotsiaalse kaasamise näitajate põhjal hinnata struktuurifondide panust avatud kooskõlastusmeetodi eesmärkide saavutamisse ning julgustada kohaldama Euroopa Sotsiaalfondi uue määruse sätteid, kasutama aktiivse kaasamise meetmete toetamiseks programmi Progress vahendeid, uurima selleks otstarbeks Euroopa Sotsiaalfondi vahendite eraldamise võimalusi või leidma konkreetset eelarvet asjaomase ühenduse algatuse jaoks; arvab, et see tugevdab ka vaesuse vastu võitlemise heade tavade võrgustiku loomist ning ergutab kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

87.

rõhutab, et tööturust kõige kaugemal olevad inimesed peavad rohkem kasu saama sellistest ühenduse programmidest nagu Euroopa Sotsiaalfond ja algatus EQUAL; palub komisjonil sotsiaalse kaasamise näitajate põhjal hinnata struktuurifondide panust avatud kooskõlastusmeetodi eesmärkide saavutamisse ning julgustada kohaldama Euroopa Sotsiaalfondi uue määruse sätteid, kasutama aktiivse kaasamise meetmete toetamiseks programmi Progress vahendeid, uurima selleks otstarbeks Euroopa Sotsiaalfondi vahendite eraldamise võimalusi või leidma konkreetset eelarvet asjaomase ühenduse algatuse jaoks; arvab, et see tugevdab ka vaesuse vastu võitlemise heade tavade võrgustiku loomist ning ergutab kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel;

| 88. | kutsub komisjoni ja liikmesriike kohustuma vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastal võtma tõhusaid meetmeid, mis moodustaksid arvestatava osa vaesuse vastase võitluse pikaajalistest meetmetest; |
| --- | --- |

88.

kutsub komisjoni ja liikmesriike kohustuma vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastal võtma tõhusaid meetmeid, mis moodustaksid arvestatava osa vaesuse vastase võitluse pikaajalistest meetmetest;

| 89. | kutsub komisjoni üles toetama laste olulist ja turvalist osalemist kõigis neid mõjutavates küsimustes, tagades kõigile lastele võrdsed võimalused kaasarääkimiseks; |
| --- | --- |

89.

kutsub komisjoni üles toetama laste olulist ja turvalist osalemist kõigis neid mõjutavates küsimustes, tagades kõigile lastele võrdsed võimalused kaasarääkimiseks;

*

* *

| 90. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja sotsiaalkaitsekomiteele. |
| --- | --- |

90.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja sotsiaalkaitsekomiteele.

---

(1)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 46.

(2)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 49.

(3)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(4)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(5)  ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 129.

(6)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16,.

(7)  ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 604.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0541.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0012.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0286.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0163.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/26

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutus

P6_TA(2008)0469

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutuse kohta: põhikirja läbivaatamine – avalik vastutus ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) ülesehitus – muutmisettepanekud

2010/C 9 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 8. juuli 2008. aasta järeldusi Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) juhtimise kohta;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (1);

võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) juhtimise kohta (2);

võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1358/2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga IFRS 8 (3), mis reguleerib tegevussegmente käsitleva teabe avalikustamist, ning Euroopa Parlamendi 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni komisjoni määruse eelnõu kohta (4);

võttes arvesse oma 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 809/2004 raamatupidamisstandardite osas, mille kohaselt koostatakse prospektides sisalduv ajalooline teave ja komisjoni otsuse eelnõu kohta rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamisstandardite kohaselt ette valmistatud teabe kasutamise kohta kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt (5);

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni kolmandate riikide emitentide poolt kasutatavate raamatupidamisstandardite ja nende samaväärsuse kohta rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega, nagu on märgitud prospektide direktiivi ja läbipaistvuse direktiivi rakendusmeetmete eelnõus (6), milles kehtestatakse tingimused, mille alusel EL kiitis heaks ELi poolt üle võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja Ameerika Ühendriikides üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete (GAAPs) vahelise lähendamis- ja samaväärseks muutmise protsessi;

võttes arvesse Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutuse (IASCF) aruannet „Põhikirja läbivaatamine – avalik vastutus ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) ülesehitus: muutmisettepanekud” (juuli 2008);

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7);

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ELi emitentidelt nõutakse konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamist, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi emitentidelt nõutakse konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamist,

| 1. | märgib, et IASCF on teinud ettepaneku järelevalverühma loomiseks; on arvamusel, et järelevalverühmal peaks olema õigus soovitada kandidaate usaldusisikuteks ning et järelevalverühm peaks olema vastutav usaldusisikute valimise heakskiitmise eest pärast kokkulepitud kandidaatide ülesseadmise protsessi; |
| --- | --- |

1.

märgib, et IASCF on teinud ettepaneku järelevalverühma loomiseks; on arvamusel, et järelevalverühmal peaks olema õigus soovitada kandidaate usaldusisikuteks ning et järelevalverühm peaks olema vastutav usaldusisikute valimise heakskiitmise eest pärast kokkulepitud kandidaatide ülesseadmise protsessi;

| 2. | nõuab, et järelevalverühm kaasataks IASB tegevuskava kehtestamisse, et tagada läbipaistvus ja vastutus; tunnistab, et järgnevasse raamatupidamisstandardite kehtestamise protsessi ei tuleks liigselt sekkuda ning et see peaks toimuma kõikide sidusrühmadega, kaasa arvatud investoritega, ulatuslikult konsulteerides; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et järelevalverühm kaasataks IASB tegevuskava kehtestamisse, et tagada läbipaistvus ja vastutus; tunnistab, et järgnevasse raamatupidamisstandardite kehtestamise protsessi ei tuleks liigselt sekkuda ning et see peaks toimuma kõikide sidusrühmadega, kaasa arvatud investoritega, ulatuslikult konsulteerides;

| 3. | väljendab oma kahtlusi seoses järelevalverühma loomise soovitavusega praeguses etapis, st enne IASB juhtimise läbivaatamise konsulteerimisprotsessi teise etapi algust ning selge ülevaateta loodavatest suhetest järelevalverühma ja IASCFi vahel viimase põhikirjas; |
| --- | --- |

3.

väljendab oma kahtlusi seoses järelevalverühma loomise soovitavusega praeguses etapis, st enne IASB juhtimise läbivaatamise konsulteerimisprotsessi teise etapi algust ning selge ülevaateta loodavatest suhetest järelevalverühma ja IASCFi vahel viimase põhikirjas;

| 4. | on seisukohal, et järelevalverühm peaks kajastama maailma kõige olulisemate valuutapiirkondade tasakaalu, kultuurilist mitmekesisust ning nii arenenud kui ka uute arenevate majanduskeskkondade ja rahvusvaheliste asutuste huvisid, kellel on aruandluskohustus ametivõimude ees; on samuti seisukohal, et järelevalverühm peaks etendama aktiivset rolli finantsaruandluse läbipaistvuse ning kapitaliturgude arengu ja tulemusliku toimimise edendamisel, samuti protsüklilisuse vältimisel ning finantsturgude stabiilsuse tagamisel ja süsteemse riski ennetamisel; on seisukohal, et Baseli komitee tuleks samuti järelevalverühma kaasata; märgib heakskiitvalt ettepanekut, et järelevalverühma peaksid algusest peale kuuluma:






  — | Euroopa Komisjoni vastutav liige, |
| --- | --- | --- |

4.

on seisukohal, et järelevalverühm peaks kajastama maailma kõige olulisemate valuutapiirkondade tasakaalu, kultuurilist mitmekesisust ning nii arenenud kui ka uute arenevate majanduskeskkondade ja rahvusvaheliste asutuste huvisid, kellel on aruandluskohustus ametivõimude ees; on samuti seisukohal, et järelevalverühm peaks etendama aktiivset rolli finantsaruandluse läbipaistvuse ning kapitaliturgude arengu ja tulemusliku toimimise edendamisel, samuti protsüklilisuse vältimisel ning finantsturgude stabiilsuse tagamisel ja süsteemse riski ennetamisel; on seisukohal, et Baseli komitee tuleks samuti järelevalverühma kaasata; märgib heakskiitvalt ettepanekut, et järelevalverühma peaksid algusest peale kuuluma:

—

Euroopa Komisjoni vastutav liige,

| — | Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) uute arenevate turgude komitee esimees, |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) uute arenevate turgude komitee esimees,

| — | IOSCO tehnilise komitee esimees (või aseesimees või määratud väärtpaberikomitee esimees, kui ELi väärtpaberiturgu reguleeriva asutuse esimees, Jaapani Finantsteenuste Agentuuri liige või Ameerika Ühendriikide väärtpaberi- ja börsikomisjoni (US SEC) esimees on ühtlasi IOSCO tehnilise komitee esimees), |
| --- | --- |

—

IOSCO tehnilise komitee esimees (või aseesimees või määratud väärtpaberikomitee esimees, kui ELi väärtpaberiturgu reguleeriva asutuse esimees, Jaapani Finantsteenuste Agentuuri liige või Ameerika Ühendriikide väärtpaberi- ja börsikomisjoni (US SEC) esimees on ühtlasi IOSCO tehnilise komitee esimees),

| — | Jaapani Finantsteenuste Agentuuri esindaja, |
| --- | --- |

—

Jaapani Finantsteenuste Agentuuri esindaja,

| — | Ameerika Ühendriikide väärtpaberi- ja börsikomisjoni esimees ja |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriikide väärtpaberi- ja börsikomisjoni esimees ja

| — | Baseli pangajärelevalve komitee esimees; |
| --- | --- |

—

Baseli pangajärelevalve komitee esimees;

| 5. | taunib asjaolu, et Euroopa Parlamendiga ei konsulteeritud rahvusvahelise raamatupidamise nõuanderühma loomise osas; |
| --- | --- |

5.

taunib asjaolu, et Euroopa Parlamendiga ei konsulteeritud rahvusvahelise raamatupidamise nõuanderühma loomise osas;

| 6. | on seisukohal, et ELi finantsturge reguleerivad asutused peaksid samuti olema järelevalverühmas esindatud; rõhutab, et ühtki organisatsiooni ei peaks järelevalverühmas esindama rohkem kui üks volitatud esindaja; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et ELi finantsturge reguleerivad asutused peaksid samuti olema järelevalverühmas esindatud; rõhutab, et ühtki organisatsiooni ei peaks järelevalverühmas esindama rohkem kui üks volitatud esindaja;

| 7. | rõhutab järelevalverühma keerulist institutsioonilist ülesehitust; toonitab, et järelevalverühmal peavad olema tulemuslikud koostöömehhanismid, et tagada selle toimivus ja selle peamiste kohustuste täitmine; nõuab sellega seoses kindlalt, et järelevalverühma liikmed oleksid piisavalt pädevad, tagamaks selle, et neid oleks võimalik poliitiliselt vastutusele võtta; |
| --- | --- |

7.

rõhutab järelevalverühma keerulist institutsioonilist ülesehitust; toonitab, et järelevalverühmal peavad olema tulemuslikud koostöömehhanismid, et tagada selle toimivus ja selle peamiste kohustuste täitmine; nõuab sellega seoses kindlalt, et järelevalverühma liikmed oleksid piisavalt pädevad, tagamaks selle, et neid oleks võimalik poliitiliselt vastutusele võtta;

| 8. | on mures asjaolu pärast, et mõned järelevalverühma kavandatud liikmed ei nõua kodumaistelt emitentidelt rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaldamist; on arvamusel, et järelevalverühma liikmelisus peaks jõustuma üksnes pärast kohustuse võtmist kehtestada rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid kodumaiste standarditena; toonitab, et ühtki riiki ei peaks järelevalverühmas esindama rohkem kui üks volitatud esindaja; |
| --- | --- |

8.

on mures asjaolu pärast, et mõned järelevalverühma kavandatud liikmed ei nõua kodumaistelt emitentidelt rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaldamist; on arvamusel, et järelevalverühma liikmelisus peaks jõustuma üksnes pärast kohustuse võtmist kehtestada rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid kodumaiste standarditena; toonitab, et ühtki riiki ei peaks järelevalverühmas esindama rohkem kui üks volitatud esindaja;

| 9. | märgib, et IASCFi ettepanekus nähakse ette IASB'i suurenemine kahe liikme võrra kokku kuueteistkümnele liikmele; peab sellist laienemist vastuvõetavaks, kuna see võib viia tasakaalustatuma IASBni, eelkõige juhul, kui IASCF ettepanekut muudetakse nii, et oleks tagatud maailma kõige olulisemate valuutapiirkondade samaväärne kohtlemine; |
| --- | --- |

9.

märgib, et IASCFi ettepanekus nähakse ette IASB'i suurenemine kahe liikme võrra kokku kuueteistkümnele liikmele; peab sellist laienemist vastuvõetavaks, kuna see võib viia tasakaalustatuma IASBni, eelkõige juhul, kui IASCF ettepanekut muudetakse nii, et oleks tagatud maailma kõige olulisemate valuutapiirkondade samaväärne kohtlemine;

| 10. | nõuab vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimist Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, et määratleda tingimused õigusloojate osalemiseks järelevalverühma töös, kui see luuakse kõnealuses etapis; |
| --- | --- |

10.

nõuab vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimist Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, et määratleda tingimused õigusloojate osalemiseks järelevalverühma töös, kui see luuakse kõnealuses etapis;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale ning Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale ning Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

(2)  Vastu võetud tekst, P6_TA(2008)0183.

(3)  ELT L 304, 22.11.2007, lk 9.

(4)  Vastu võetud tekst, P6_TA(2007)0526.

(5)  Vastu võetud tekst, P6_TA(2007)0527.

(6)  ELT C 313E, 20.12.2006, lk 116.

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/28

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Olukord Valgevenes

P6_TA(2008)0470

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes pärast 28. septembri 2008. aasta parlamendivalimisi

2010/C 9 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Valgevenes, eriti 22. mai 2008. aasta resolutsiooni (1);

võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2006. aasta avaldust Euroopa Liidu valmisoleku kohta uuendada Euroopa naabruspoliitika raames suhteid Valgevene ja tema rahvaga;

võttes arvesse 26. augustil 2008. aastal nõukogu eesistujariigi poolt ELi nimel tehtud avaldust Sergei Parsjukevitši ja Andrei Kimi vabastamise kohta;

võttes arvesse nõukogu 15. ja 16. septembri 2008. aasta järeldusi Valgevene kohta;

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Valgevene valimiste vaatlemise missiooni 29. septembri 2008. aasta esialgseid tähelepanekuid;

võttes arvesse 30. septembril 2008. aastal nõukogu eesistujariigi poolt tehtud avaldust parlamendivalimiste kohta Valgevenes;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et pärast poliitvangide Aljaksandr Kazulini, Sergei Parsjukevitši ja Andrei Kimi vabastamist Valgevene valitsusasutuste poolt 16. ja 20. augusti 2008 vahelisel ajal ei ole Valgevenes hetkel rohkem vangistatud rahvusvaheliselt tunnustatud poliitvange; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast poliitvangide Aljaksandr Kazulini, Sergei Parsjukevitši ja Andrei Kimi vabastamist Valgevene valitsusasutuste poolt 16. ja 20. augusti 2008 vahelisel ajal ei ole Valgevenes hetkel rohkem vangistatud rahvusvaheliselt tunnustatud poliitvange;

| B. | arvestades, et poliitvangide vabastamist nähakse ELi poolt kui Valgevene olulist sammu demokraatlike põhiväärtuste omaksvõtu, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise suunas ning see oli üks eeltingimusi, et vaadata läbi piiravad meetmed, mis kehtivad praegu teatavate poliitiliste juhtfiguuride suhtes Valgevenes, ning järkjärguliste suhete taastamiseks Valgevenega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et poliitvangide vabastamist nähakse ELi poolt kui Valgevene olulist sammu demokraatlike põhiväärtuste omaksvõtu, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise suunas ning see oli üks eeltingimusi, et vaadata läbi piiravad meetmed, mis kehtivad praegu teatavate poliitiliste juhtfiguuride suhtes Valgevenes, ning järkjärguliste suhete taastamiseks Valgevenega;

| C. | arvestades, et president Aleksander Lukašenka kutsus 10. juulil 2008 avalikult üles pidama valimisi avatult ja demokraatlikult ning kordas seda üleskutset 29. augusti 2008 televisiooniesinemises, lubades, et valimised on enneolematult õiglased; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et president Aleksander Lukašenka kutsus 10. juulil 2008 avalikult üles pidama valimisi avatult ja demokraatlikult ning kordas seda üleskutset 29. augusti 2008 televisiooniesinemises, lubades, et valimised on enneolematult õiglased;

| D. | arvestades, et 28. septembril 2008 korraldatud parlamendivalimiste demokraatlikku korraldamist ja pluralistlikku aspekti peeti ELi poolt järjekordseks Valgevene võimaluseks demonstreerida demokraatlikke väärtuste ja Euroopa standardite järgimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 28. septembril 2008 korraldatud parlamendivalimiste demokraatlikku korraldamist ja pluralistlikku aspekti peeti ELi poolt järjekordseks Valgevene võimaluseks demonstreerida demokraatlikke väärtuste ja Euroopa standardite järgimist;

| E. | arvestades, et seoses sellega tervitas EL OSCE/ Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) vaatlejate saatmist, toonitas seda, kui oluline on vaatlejate täielik juurdepääs valimisprotsessi kõikidele etappidele, sealhulgas häältelugemisele, ning rõhutas eelkõige opositsiooni õiguste tagamise tähtsust seoses nii õigusega kandideerida kui ka juurdepääsuga valimiste vaatluskomisjonile ja meediale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seoses sellega tervitas EL OSCE/ Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) vaatlejate saatmist, toonitas seda, kui oluline on vaatlejate täielik juurdepääs valimisprotsessi kõikidele etappidele, sealhulgas häältelugemisele, ning rõhutas eelkõige opositsiooni õiguste tagamise tähtsust seoses nii õigusega kandideerida kui ka juurdepääsuga valimiste vaatluskomisjonile ja meediale;

| F. | arvestades, et EL oli valmis juhul, kui valimised sujuvad hästi, alustama Valgevene juhtide suhtes rakendatud piiravate meetmete läbivaatamist ning võtma positiivseid ja konkreetseid meetmeid, mis oleks viinud järkjärgulise suhete taastamiseni Valgevenega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL oli valmis juhul, kui valimised sujuvad hästi, alustama Valgevene juhtide suhtes rakendatud piiravate meetmete läbivaatamist ning võtma positiivseid ja konkreetseid meetmeid, mis oleks viinud järkjärgulise suhete taastamiseni Valgevenega;

| G. | arvestades, et Valgevene ühendatud demokraatlike jõudude taotlus, et valitsus võtaks kohustuse pidada valimiste üle avatud dialoogi, jäi tähelepanuta; arvestades, et opositsiooni kandidaadid väljendasid muret valmisprotsessi aususe üle, viidates usalduse puudumisele valimissüsteemi ja häältelugemise oodatava korraldusviisi suhtes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Valgevene ühendatud demokraatlike jõudude taotlus, et valitsus võtaks kohustuse pidada valimiste üle avatud dialoogi, jäi tähelepanuta; arvestades, et opositsiooni kandidaadid väljendasid muret valmisprotsessi aususe üle, viidates usalduse puudumisele valimissüsteemi ja häältelugemise oodatava korraldusviisi suhtes;

| H. | arvestades, et OSCE valimiste vaatlemise missioon teatas oma esialgsetes järeldustes, et kuigi märgati mõningaid paranemismärke, ei vastanud 28. septembri 2008. aasta valimised, mis korraldati rangelt kontrollitud keskkonnas vaevu märgatava kampaaniaga ja mida iseloomustas läbipaistvuse puudumine häältelugemisel ning häälte liitmine mitmete valimisjaoskondade vahel, kokkuvõttes siiski rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele nõuetele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et OSCE valimiste vaatlemise missioon teatas oma esialgsetes järeldustes, et kuigi märgati mõningaid paranemismärke, ei vastanud 28. septembri 2008. aasta valimised, mis korraldati rangelt kontrollitud keskkonnas vaevu märgatava kampaaniaga ja mida iseloomustas läbipaistvuse puudumine häältelugemisel ning häälte liitmine mitmete valimisjaoskondade vahel, kokkuvõttes siiski rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele nõuetele;

| I. | arvestades, et opositsioon, mis ei võitnud mitte ühtegi 110 kohast, kuulutas valimised farsiks, väljendades oma kartust, et president Lukašenka „flirt” demokraatiaga on läbi, ning kutsus ELi ja Ameerika Ühendriike valimiste tulemusi mitte tunnustama; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et opositsioon, mis ei võitnud mitte ühtegi 110 kohast, kuulutas valimised farsiks, väljendades oma kartust, et president Lukašenka „flirt” demokraatiaga on läbi, ning kutsus ELi ja Ameerika Ühendriike valimiste tulemusi mitte tunnustama;

| J. | arvestades, et Valgevene keskvalimiskomisjoni juht Lidija Jermošina kuulutas, et valimised olid „vabad ja õiglased”; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Valgevene keskvalimiskomisjoni juht Lidija Jermošina kuulutas, et valimised olid „vabad ja õiglased”;

| K. | arvestades, et ligikaudu 800 opositsiooni toetajat protesteeris valimistepäeva õhtul Minskis, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ligikaudu 800 opositsiooni toetajat protesteeris valimistepäeva õhtul Minskis,

| 1. | väljendab oma rahulolu sellega, et poliitvangid Aljaksandr Kazulin, Sergei Parsjukevitš ja Andrei Kim vabastati; sellest hoolimata eeldab siiski, et nende suhtes kehtivad kõik kodanikuõigused, mis on tagatud Valgevene kodanikele Valgevene Vabariigi põhiseaduse alusel; |
| --- | --- |

1.

väljendab oma rahulolu sellega, et poliitvangid Aljaksandr Kazulin, Sergei Parsjukevitš ja Andrei Kim vabastati; sellest hoolimata eeldab siiski, et nende suhtes kehtivad kõik kodanikuõigused, mis on tagatud Valgevene kodanikele Valgevene Vabariigi põhiseaduse alusel;

| 2. | väljendab kahetsust selle üle, et märkimisväärsed edusammud, mida EL lootis Valgevene demokraatlikus arengust valgevene rahva hüvanguks, ei saanud teoks, ning hoolimata väikestest paranemismärkidest ei vastanud 28. septembril 2008 Valgevenes toimunud parlamendivalimised kokkuvõttes siiski rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

2.

väljendab kahetsust selle üle, et märkimisväärsed edusammud, mida EL lootis Valgevene demokraatlikus arengust valgevene rahva hüvanguks, ei saanud teoks, ning hoolimata väikestest paranemismärkidest ei vastanud 28. septembril 2008 Valgevenes toimunud parlamendivalimised kokkuvõttes siiski rahvusvahelistele standarditele;

| 3. | on arvamusel, et Valgevenes valitud parlament on küsitava demokraatliku legitiimsusega; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et Valgevenes valitud parlament on küsitava demokraatliku legitiimsusega;

| 4. | väljendab muret selle pärast, et siseministeerium käsitles 28. septembril 2008 opositsiooni poolt Minskis korraldatud rahvakogunemist avaliku korra raske rikkumisena; väljendab samuti muret kuulduste üle, et teave rahvakogunemise kohta edastatakse riigiprokuratuurile õigusliku hinnangu saamiseks; kutsub Valgevene ametiasutusi üles austama kogunemis- ja sõnavabadust, mis on määratletud põhivabadustena Valgevene põhiseaduses; |
| --- | --- |

4.

väljendab muret selle pärast, et siseministeerium käsitles 28. septembril 2008 opositsiooni poolt Minskis korraldatud rahvakogunemist avaliku korra raske rikkumisena; väljendab samuti muret kuulduste üle, et teave rahvakogunemise kohta edastatakse riigiprokuratuurile õigusliku hinnangu saamiseks; kutsub Valgevene ametiasutusi üles austama kogunemis- ja sõnavabadust, mis on määratletud põhivabadustena Valgevene põhiseaduses;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi EL on võtnud teadmiseks mitme demokraatliku opositsiooni aktivisti hiljutise vabastamise ning lootnud, et valimiste korraldus on paranenud, on järjepidev ebaõnnestumine ausate ja õiglaste valimiste korraldamisel järjekordne tagasilöök Valgevenele ning jätkuvalt tõsine probleem Valgevene ja Euroopa Liidu vahelistes suhetes; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi EL on võtnud teadmiseks mitme demokraatliku opositsiooni aktivisti hiljutise vabastamise ning lootnud, et valimiste korraldus on paranenud, on järjepidev ebaõnnestumine ausate ja õiglaste valimiste korraldamisel järjekordne tagasilöök Valgevenele ning jätkuvalt tõsine probleem Valgevene ja Euroopa Liidu vahelistes suhetes;

| 6. | kutsub Valgevene valitsust üles kinnitama oma avaldusi valmisoleku kohta parandada koostööd Euroopa Liiduga ja luua soodsam pinnas kõneluste alustamiseks ELi ja Valgevene vahel; |
| --- | --- |

6.

kutsub Valgevene valitsust üles kinnitama oma avaldusi valmisoleku kohta parandada koostööd Euroopa Liiduga ja luua soodsam pinnas kõneluste alustamiseks ELi ja Valgevene vahel;

| 7. | kutsub sellega seoses Valgevene valitsust üles liikuma tõeliselt demokraatlike valimiste suunas, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliste demokraatlike standarditega, tehes valimisseadusesse ja -tavadesse teatavaid muudatusi, nimelt:






  a) | luues kõikidele kandidaatidele õiglased tingimused ja võimalused tõelise valimiskampaania korraldamiseks; |
| --- | --- | --- |

7.

kutsub sellega seoses Valgevene valitsust üles liikuma tõeliselt demokraatlike valimiste suunas, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliste demokraatlike standarditega, tehes valimisseadusesse ja -tavadesse teatavaid muudatusi, nimelt:

a)

luues kõikidele kandidaatidele õiglased tingimused ja võimalused tõelise valimiskampaania korraldamiseks;

| b) | tagades, et kõikidel valimistel osalevatel parteidel on oma esindajad valimiskomisjonide kõikidel tasemetel, eelkõige ringkonna valimiskomisjoni tasandil; |
| --- | --- |

b)

tagades, et kõikidel valimistel osalevatel parteidel on oma esindajad valimiskomisjonide kõikidel tasemetel, eelkõige ringkonna valimiskomisjoni tasandil;

| c) | tagades, et antud häälte puhul oleks välistatud igasugune pettus nimetatud protseduuri käigus; |
| --- | --- |

c)

tagades, et antud häälte puhul oleks välistatud igasugune pettus nimetatud protseduuri käigus;

| d) | loobudes eelhääletusest või vähemalt tagades, et varem antud häälte suhtes kasutatakse erinevat protseduuri kui üldhääletuse suhtes ning eelhääletuse tulemused registreeritakse valimisprotokollides eraldi; |
| --- | --- |

d)

loobudes eelhääletusest või vähemalt tagades, et varem antud häälte suhtes kasutatakse erinevat protseduuri kui üldhääletuse suhtes ning eelhääletuse tulemused registreeritakse valimisprotokollides eraldi;

| 8. | nõuab tungivalt, et Valgevene valitsus austaks inimõigusi:






  a) | tehes vajalikud muudatused Valgevene kriminaalkoodeksisse, tühistades artiklid 193, 367, 368, 369-1, millest osa, eelkõige artikkel 193, on Amnesty Internationali nimekirjas ning mida sageli kuritarvitatakse represseerimisvahendina; |
| --- | --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Valgevene valitsus austaks inimõigusi:

a)

tehes vajalikud muudatused Valgevene kriminaalkoodeksisse, tühistades artiklid 193, 367, 368, 369-1, millest osa, eelkõige artikkel 193, on Amnesty Internationali nimekirjas ning mida sageli kuritarvitatakse represseerimisvahendina;

| b) | loobudes ähvardamast kohtu alla andmisega (sealhulgas sõjaväeteenistusest kõrvalehoidmise eest Valgevenes) üliõpilasi, kes on ülikoolist välja heidetud oma seisukohtade pärast ning on sunnitud õpinguid jätkama välismaal; |
| --- | --- |

b)

loobudes ähvardamast kohtu alla andmisega (sealhulgas sõjaväeteenistusest kõrvalehoidmise eest Valgevenes) üliõpilasi, kes on ülikoolist välja heidetud oma seisukohtade pärast ning on sunnitud õpinguid jätkama välismaal;

| c) | eemaldades kõik takistused, mis ei lase valitsusvälistel organisatsioonidel end Valgevenes korralikult registreerida; |
| --- | --- |

c)

eemaldades kõik takistused, mis ei lase valitsusvälistel organisatsioonidel end Valgevenes korralikult registreerida;

| d) | parandades suhtumist ja austust rahvusvähemustesse – sh tunnustades Valgevene Poolakate Liidu seaduslikult valitud organit, mida juhib Andżelika Borys –, kultuuri, kirikutesse, haridussüsteemi ning ajaloolisesse ja materiaalsesse pärandisse, |
| --- | --- |

d)

parandades suhtumist ja austust rahvusvähemustesse – sh tunnustades Valgevene Poolakate Liidu seaduslikult valitud organit, mida juhib Andżelika Borys –, kultuuri, kirikutesse, haridussüsteemi ning ajaloolisesse ja materiaalsesse pärandisse,

et teha lõpp riigi enda põhjustatud isolatsioonile ülejäänud Euroopast ning et suhted ELi ja Valgevene vahel paraneksid märgatavalt;

| 9. | tuletab meelde, et Euroopa Liit teatas 21. novembril 2006. aastal oma valmisolekust uuendada Euroopa naabruspoliitika raames suhteid Valgevene ja Valgevene rahvaga niipea, kui Valgevene valitsus näitab üles austust demokraatlike väärtuste ja Valgevene rahva põhiõiguste vastu; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et Euroopa Liit teatas 21. novembril 2006. aastal oma valmisolekust uuendada Euroopa naabruspoliitika raames suhteid Valgevene ja Valgevene rahvaga niipea, kui Valgevene valitsus näitab üles austust demokraatlike väärtuste ja Valgevene rahva põhiõiguste vastu;

| 10. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama dialoogi ja kujundama Valgevene suhtes välja poliitika, mis oleks allutatud rangele positiivsele tingimuslikkusele, mis põhineb järkjärgulisel lähenemisviisil ja mille käsutuses on võrdlushinnangud, ajakavad, läbivaatamisklausel ja piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama dialoogi ja kujundama Valgevene suhtes välja poliitika, mis oleks allutatud rangele positiivsele tingimuslikkusele, mis põhineb järkjärgulisel lähenemisviisil ja mille käsutuses on võrdlushinnangud, ajakavad, läbivaatamisklausel ja piisavad rahalised vahendid;

| 11. | palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust valikuliseks läbivaatamiseks ja olemasolevate piiravate meetmete peatamiseks, eesmärgiga pakkuda kasu tavakodanikele ja edendada vaba ühiskonna arengut; |
| --- | --- |

11.

palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust valikuliseks läbivaatamiseks ja olemasolevate piiravate meetmete peatamiseks, eesmärgiga pakkuda kasu tavakodanikele ja edendada vaba ühiskonna arengut;

| 12. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles mitte tühistama viisakeeldu nende suhtes, kes on otseselt seotud demokraatlike valimiste standardite ja inimõiguste rikkumisega; kutsub üles kaaluma võimalust nimetatud sanktsioon teiste ametiisikute suhtes kuueks kuuks osaliselt peatada tingimusel, et nimetatud perioodil muudetakse 2008. aasta juuni lõpus vastu võetud piiravat massimeedia seadust enne selle täielikku rakendumist; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles mitte tühistama viisakeeldu nende suhtes, kes on otseselt seotud demokraatlike valimiste standardite ja inimõiguste rikkumisega; kutsub üles kaaluma võimalust nimetatud sanktsioon teiste ametiisikute suhtes kuueks kuuks osaliselt peatada tingimusel, et nimetatud perioodil muudetakse 2008. aasta juuni lõpus vastu võetud piiravat massimeedia seadust enne selle täielikku rakendumist;

| 13. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama tegevust Valgevene kodanike viisamenetluste lihtsustamiseks, kuna see on oluline vahend ELi Valgevene-poliitika peamise eesmärgi saavutamiseks – inimestevaheliste kontaktide lihtsustamiseks ja tihendamiseks ning demokraatia edendamiseks riigis; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon kaaluksid sellega seoses võimalust alandada Valgevene kodanike jaoks Schengeni territooriumile sisenemisel nõutava viisa lõivu, mis on ainus võimalus hoida ära Valgevene ja tema kodanike süvenevat isolatsiooni; kutsub Valgevene ametivõime loobuma tavast väljastada oma kodanikele, eriti lastele ja üliõpilastele väljasõiduviisasid; |
| --- | --- |

13.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama tegevust Valgevene kodanike viisamenetluste lihtsustamiseks, kuna see on oluline vahend ELi Valgevene-poliitika peamise eesmärgi saavutamiseks – inimestevaheliste kontaktide lihtsustamiseks ja tihendamiseks ning demokraatia edendamiseks riigis; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon kaaluksid sellega seoses võimalust alandada Valgevene kodanike jaoks Schengeni territooriumile sisenemisel nõutava viisa lõivu, mis on ainus võimalus hoida ära Valgevene ja tema kodanike süvenevat isolatsiooni; kutsub Valgevene ametivõime loobuma tavast väljastada oma kodanikele, eriti lastele ja üliõpilastele väljasõiduviisasid;

| 14. | palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (2) ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (3) valikuliseks rakendamiseks, pakkudes rohkem toetust Valgevene kodanikuühiskonnale ning eelkõige suurendada sõltumatule ajakirjandusele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja välismaal õppivatele Valgevene üliõpilastele antavat rahalist abi; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon annab rahalist toetust Vilniuses (Leedu) asuvale Valgevene Euroopa Humanitaarteaduste Ülikoolile eksiilis; palub nõukogul ja komisjonil kutsuda Valgevene valitsust hea tahte ja positiivse muutuse märgina üles võimaldama Vilniuse Valgevene Euroopa Humanitaarteaduste Ülikoolil eksiilis seaduslikult naasta Valgevenesse ja taastada oma tegevus normaalsetes tingimustes edasiseks arenguks Minskis; kutsub nõukogu ja komisjoni üles andma rahalist abi Valgevene sõltumatule telekanalile Belsat; |
| --- | --- |

14.

palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (2) ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (3) valikuliseks rakendamiseks, pakkudes rohkem toetust Valgevene kodanikuühiskonnale ning eelkõige suurendada sõltumatule ajakirjandusele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja välismaal õppivatele Valgevene üliõpilastele antavat rahalist abi; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon annab rahalist toetust Vilniuses (Leedu) asuvale Valgevene Euroopa Humanitaarteaduste Ülikoolile eksiilis; palub nõukogul ja komisjonil kutsuda Valgevene valitsust hea tahte ja positiivse muutuse märgina üles võimaldama Vilniuse Valgevene Euroopa Humanitaarteaduste Ülikoolil eksiilis seaduslikult naasta Valgevenesse ja taastada oma tegevus normaalsetes tingimustes edasiseks arenguks Minskis; kutsub nõukogu ja komisjoni üles andma rahalist abi Valgevene sõltumatule telekanalile Belsat;

| 15. | palub nõukogul ja komisjonil kaaluda meetmeid parandamaks ärikliimat, kaubandust, investeeringuid, energia ja transpordi infrastruktuuri ning piiriülest koostööd ELi ja Valgevene vahel, et anda panus Valgevene kodanike heaolu ja jõukuse arengusse ning sellega seoses nende võimalustele suhelda Euroopa Liiduga ning sinna vabalt reisida; |
| --- | --- |

15.

palub nõukogul ja komisjonil kaaluda meetmeid parandamaks ärikliimat, kaubandust, investeeringuid, energia ja transpordi infrastruktuuri ning piiriülest koostööd ELi ja Valgevene vahel, et anda panus Valgevene kodanike heaolu ja jõukuse arengusse ning sellega seoses nende võimalustele suhelda Euroopa Liiduga ning sinna vabalt reisida;

| 16. | peab kahetsusväärseks, et Valgevene ametivõimud on viimase paari aasta jooksul korduvalt keeldunud andmast riiki sisenemiseks viisat Euroopa Parlamendi liikmetele ja liikmesriikide parlamendiliikmetele; kutsub Valgevene ametivõime üles loobuma täiendavate takistuste loomisest, mille tõttu ei saa Euroopa Parlamendi delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks riiki külastada; |
| --- | --- |

16.

peab kahetsusväärseks, et Valgevene ametivõimud on viimase paari aasta jooksul korduvalt keeldunud andmast riiki sisenemiseks viisat Euroopa Parlamendi liikmetele ja liikmesriikide parlamendiliikmetele; kutsub Valgevene ametivõime üles loobuma täiendavate takistuste loomisest, mille tõttu ei saa Euroopa Parlamendi delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks riiki külastada;

| 17. | tervitab Valgevene rahva tahet tagada riigi iseseisvus ja territoriaalne terviklikkus; |
| --- | --- |

17.

tervitab Valgevene rahva tahet tagada riigi iseseisvus ja territoriaalne terviklikkus;

| 18. | tervitab Valgevene ametivõimude senist lähenemisviisi tohutust survest hoolimata mitte tunnustada Lõuna-Osseetia ja Abhaasia ühepoolselt väljakuulutatud iseseisvust; |
| --- | --- |

18.

tervitab Valgevene ametivõimude senist lähenemisviisi tohutust survest hoolimata mitte tunnustada Lõuna-Osseetia ja Abhaasia ühepoolselt väljakuulutatud iseseisvust;

| 19. | mõistab hukka asjaolu, et Valgevene on ainus riik Euroopas, kus vastuolus üleeuroopaliste väärtustega kehtib endiselt surmanuhtlus; |
| --- | --- |

19.

mõistab hukka asjaolu, et Valgevene on ainus riik Euroopas, kus vastuolus üleeuroopaliste väärtustega kehtib endiselt surmanuhtlus;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, OSCE ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele, Sõltumatute Riikide Ühenduse sekretariaadile ning Valgevene parlamendile ja valitsusele. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, OSCE ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele, Sõltumatute Riikide Ühenduse sekretariaadile ning Valgevene parlamendile ja valitsusele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0239.

(2)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

(3)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/31

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008WTO Doha vooru peatamine

P6_TA(2008)0471

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon WTO Doha vooru peatamise ja Doha arengukava tuleviku kohta

2010/C 9 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsiooni;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Doha arengukava (DAK) kohta;

võttes arvesse WTO parlamentaarse konverentsi 12. septembril 2008. aastal Genfis konsensusega vastu võetud 2008. aasta istungjärgu lõppdokumenti;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et WTO ministrite kohtumine, mille eesmärk oli lõpetada Doha arenguvoor (Doha voor), seiskus 2008. aasta juuli lõpus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et WTO ministrite kohtumine, mille eesmärk oli lõpetada Doha arenguvoor (Doha voor), seiskus 2008. aasta juuli lõpus;

| B. | arvestades, et läbirääkimised katkesid Genfis 2008. aasta juulis; arvestades, et saavutati mõningast edu teatavates küsimustes, samas kui raamkokkuleppes ei puudutatud muid kõigis üksikasjades kokkuleppe saavutamiseks olulisi küsimusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et läbirääkimised katkesid Genfis 2008. aasta juulis; arvestades, et saavutati mõningast edu teatavates küsimustes, samas kui raamkokkuleppes ei puudutatud muid kõigis üksikasjades kokkuleppe saavutamiseks olulisi küsimusi;

| C. | arvestades, et arenguriikide ja eelkõige vähimarenenud riikide huve ning kõikide WTO liikmete pühendumist Doha voorule tuleks läbirääkimistel hoida tähelepanu keskmes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et arenguriikide ja eelkõige vähimarenenud riikide huve ning kõikide WTO liikmete pühendumist Doha voorule tuleks läbirääkimistel hoida tähelepanu keskmes;

| D. | arvestades, et suutmatus Doha vooru lõpule viia suurendaks maailmamajanduse praegust ebakindlust ning võiks kahjustada mitmepoolse kaubandussüsteemi usaldusväärsust, mille tulemuseks oleks nihe kahepoolsete ja piirkondlike kaubanduskokkulepete suunas, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suutmatus Doha vooru lõpule viia suurendaks maailmamajanduse praegust ebakindlust ning võiks kahjustada mitmepoolse kaubandussüsteemi usaldusväärsust, mille tulemuseks oleks nihe kahepoolsete ja piirkondlike kaubanduskokkulepete suunas,

| 1. | väljendab oma tõsist pettumust 2008. aasta juulis toimunud WTO ministrite kohtumisel tekkinud patiseisus ning tunneb seeüle muret; |
| --- | --- |

1.

väljendab oma tõsist pettumust 2008. aasta juulis toimunud WTO ministrite kohtumisel tekkinud patiseisus ning tunneb seeüle muret;

| 2. | kinnitab taas oma täielikku pühendumist mitmepoolsele lähenemisele kaubanduspoliitikas ja WTOle, kes on võimeline tagama põhjalikke, ambitsioonikaid ja tasakaalustatud tulemusi rahvusvahelises kaubanduses, järgides täiel määral ÜRO aastatuhande arengueesmärke; |
| --- | --- |

2.

kinnitab taas oma täielikku pühendumist mitmepoolsele lähenemisele kaubanduspoliitikas ja WTOle, kes on võimeline tagama põhjalikke, ambitsioonikaid ja tasakaalustatud tulemusi rahvusvahelises kaubanduses, järgides täiel määral ÜRO aastatuhande arengueesmärke;

| 3. | on veendunud selles, et praegusel taustal, mida iseloomustab majandus- ja finantskriis, võiks Doha vooru edukas lõpuleviimine osutuda stabiliseerivaks teguriks; |
| --- | --- |

3.

on veendunud selles, et praegusel taustal, mida iseloomustab majandus- ja finantskriis, võiks Doha vooru edukas lõpuleviimine osutuda stabiliseerivaks teguriks;

| 4. | on veendunud, et Doha arengukava edasiste edusammude küsimusele vaatamata peab WTO tegelema järjepidevalt ja kiirelt koos teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega uute ülemaailmsete probleemidega, milles kaubandus rolli mängib, nagu toiduga kindlustatus, energia, kaubandusabi ja kliimamuutused; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et Doha arengukava edasiste edusammude küsimusele vaatamata peab WTO tegelema järjepidevalt ja kiirelt koos teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega uute ülemaailmsete probleemidega, milles kaubandus rolli mängib, nagu toiduga kindlustatus, energia, kaubandusabi ja kliimamuutused;

| 5. | on täielikult teadlik ühtse paketiga seonduvatest raskustest; tunnustab läbirääkimiste käigus tehtud edusamme, mis peaksid olema oluline ja ühendatud alus Doha vooru järgmisele kohtumisele ja eduka tulemuse saavutamisele; |
| --- | --- |

5.

on täielikult teadlik ühtse paketiga seonduvatest raskustest; tunnustab läbirääkimiste käigus tehtud edusamme, mis peaksid olema oluline ja ühendatud alus Doha vooru järgmisele kohtumisele ja eduka tulemuse saavutamisele;

| 6. | kutsub ELi ja USAd ning samuti G20 kui uusi suuri majanduses osalejaid üles täitma oma kohustusi käesolevatel läbirääkimistel, järgima täiel määral Doha vooru vaimu ning tegema jõupingutusi jõudmaks kokkuleppele nii kiiresti kui võimalik; rõhutab veel kord, kui oluline on eristada arenguriike ja tärkava majandusega riike; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi ja USAd ning samuti G20 kui uusi suuri majanduses osalejaid üles täitma oma kohustusi käesolevatel läbirääkimistel, järgima täiel määral Doha vooru vaimu ning tegema jõupingutusi jõudmaks kokkuleppele nii kiiresti kui võimalik; rõhutab veel kord, kui oluline on eristada arenguriike ja tärkava majandusega riike;

| 7. | kutsub Indiat ja Ameerika Ühendriike üles leidma poliitilist lahendust spetsiaalse kaitsemehhanismi kohaldamistingimuste küsimuses, et tagada kaubanduse ja toiduainetega kindlustatuse probleemistiku vahel õiglane tasakaal, mis võimaldaks jätkata Genfis Doha arengukava läbirääkimisi muude lahendust ootavate küsimuste üle; |
| --- | --- |

7.

kutsub Indiat ja Ameerika Ühendriike üles leidma poliitilist lahendust spetsiaalse kaitsemehhanismi kohaldamistingimuste küsimuses, et tagada kaubanduse ja toiduainetega kindlustatuse probleemistiku vahel õiglane tasakaal, mis võimaldaks jätkata Genfis Doha arengukava läbirääkimisi muude lahendust ootavate küsimuste üle;

| 8. | kutsub arenenud riike ja eesrindlikumaid arenguriike järgima ELi algatust „kõik peale relvade”, millega võimaldatakse vähimarenenud maadele sajaprotsendiliselt tollimaksuvaba ja kvoodipiiranguteta turulepääsu; lisaks rõhutab kaubandusabi tähtsust; |
| --- | --- |

8.

kutsub arenenud riike ja eesrindlikumaid arenguriike järgima ELi algatust „kõik peale relvade”, millega võimaldatakse vähimarenenud maadele sajaprotsendiliselt tollimaksuvaba ja kvoodipiiranguteta turulepääsu; lisaks rõhutab kaubandusabi tähtsust;

| 9. | usub, et arenguriikide ja eelkõige vähimarenenud riikide vajadused tuleks asetada Doha arengukava üle peetavatel läbirääkimistel esikohale, tõstes arengu kõikide kaalutluste keskpunkti; |
| --- | --- |

9.

usub, et arenguriikide ja eelkõige vähimarenenud riikide vajadused tuleks asetada Doha arengukava üle peetavatel läbirääkimistel esikohale, tõstes arengu kõikide kaalutluste keskpunkti;

| 10. | on seisukohal, et Doha arengukavaga seonduvad raskused juhivad tähelepanu vajadusele vooru lõppedes tegeleda viivitamata WTO reformiga, et muuta see tulemuslikumaks ja läbipaistvamaks ning täiustada selle demokraatlikku legitiimsust, vastutust, läbipaistvust, kaasatust ja integratsiooni ülemaailmse juhtimise struktuuridega; usub, et parlamendiliikmed peaksid rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas teostama veel tugevamat ja tõhusamat kontrolli; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et Doha arengukavaga seonduvad raskused juhivad tähelepanu vajadusele vooru lõppedes tegeleda viivitamata WTO reformiga, et muuta see tulemuslikumaks ja läbipaistvamaks ning täiustada selle demokraatlikku legitiimsust, vastutust, läbipaistvust, kaasatust ja integratsiooni ülemaailmse juhtimise struktuuridega; usub, et parlamendiliikmed peaksid rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas teostama veel tugevamat ja tõhusamat kontrolli;

| 11. | kordab taas, et aitamaks arenguriike tulemuslikumalt Doha arengukavasse kaasata, on vaja sihipärast tehnilist abi ja suutlikkuse tõstmist; |
| --- | --- |

11.

kordab taas, et aitamaks arenguriike tulemuslikumalt Doha arengukavasse kaasata, on vaja sihipärast tehnilist abi ja suutlikkuse tõstmist;

| 12. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles sõlmima Lissaboni lepingu vaimus kokkulepet, et tagada Euroopa Parlamendi täielik osalemine ELi rahvusvahelistes kaubandusläbirääkimistes; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles sõlmima Lissaboni lepingu vaimus kokkulepet, et tagada Euroopa Parlamendi täielik osalemine ELi rahvusvahelistes kaubandusläbirääkimistes;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTO peadirektorile. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTO peadirektorile.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/33

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Veepuuduse ja põua probleem Euroopa Liidus

P6_TA(2008)0473

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus (2008/2074(INI))

2010/C 9 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2007. aasta teatist veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus (KOM(2007) 0414) („teatis”);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika raamdirektiiv (1);

võttes arvesse mõjuhindamise aruannet ja uurimusi, mille on koostanud Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut ja Euroopa Keskkonnaagentuur;

võttes arvesse oma 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, milles käsitletakse veemajanduse küsimust arengumaades ja ELi arengukoostöö prioriteete (2);

võttes arvesse oma 18. mai 2006. aasta resolutsiooni looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) kohta – põllumajanduslikud aspektid (3);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0362/2008),

| A. | arvestades, et veepuuduse ja põua geograafiline levikuala ei piirdu üksnes Euroopa Liiduga, vaid neil nähtustel on ka rahvusvahelise ulatusega tagajärgi ja need kujutavad endast probleemi kogu maailma jaoks; arvestades, et juba praegu tuleb ette rahvusvahelisi konflikte, mille põhjuseks on vesi, ja üha suureneb oht, et selliseid konflikte esineb tulevikus sagedamini; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et veepuuduse ja põua geograafiline levikuala ei piirdu üksnes Euroopa Liiduga, vaid neil nähtustel on ka rahvusvahelise ulatusega tagajärgi ja need kujutavad endast probleemi kogu maailma jaoks; arvestades, et juba praegu tuleb ette rahvusvahelisi konflikte, mille põhjuseks on vesi, ja üha suureneb oht, et selliseid konflikte esineb tulevikus sagedamini;

| B. | arvestades, et vesi on elutähtis ning ühine hüve, mida ei tohiks käsitleda üksnes kaubana; arvestades, et veepoliitika peaks lähtuma veele õiglase juurdepääsu tagamisest kõigile, sealhulgas tulevastele põlvkondadele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vesi on elutähtis ning ühine hüve, mida ei tohiks käsitleda üksnes kaubana; arvestades, et veepoliitika peaks lähtuma veele õiglase juurdepääsu tagamisest kõigile, sealhulgas tulevastele põlvkondadele;

| C. | arvestades, et veepuudus ja põud kujutavad endast koos vastavate sotsiaalmajanduslike ja keskkonnaalaste mõjudega ELi jaoks olulist raskust; viimase kolmekümne aasta põuaperioodidest tingitud majandusliku kahju kogumaksumus ulatub hinnanguliselt 100 miljardi euroni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et veepuudus ja põud kujutavad endast koos vastavate sotsiaalmajanduslike ja keskkonnaalaste mõjudega ELi jaoks olulist raskust; viimase kolmekümne aasta põuaperioodidest tingitud majandusliku kahju kogumaksumus ulatub hinnanguliselt 100 miljardi euroni;

| D. | arvestades, et juba praegu mõjutab veepuudus ja põud mitmeid ELi piirkondi ja umbes üks viiendik ELi elanikkonnast elab riikides, mille elanikel tuleb nappide veevarudega toime tulla; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et juba praegu mõjutab veepuudus ja põud mitmeid ELi piirkondi ja umbes üks viiendik ELi elanikkonnast elab riikides, mille elanikel tuleb nappide veevarudega toime tulla;

| E. | arvestades, et ühenduse riike erineval määral mõjutav kõrbestumine kahandab looduskeskkonna mitmekesisust ja mõjub halvasti mulla viljakusele ning põhjustab seega selle põllumajandusliku väärtuse langust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühenduse riike erineval määral mõjutav kõrbestumine kahandab looduskeskkonna mitmekesisust ja mõjub halvasti mulla viljakusele ning põhjustab seega selle põllumajandusliku väärtuse langust;

| F. | arvestades, et veepuudus ja põud ei ole võrdselt terav probleem kõikides ELi piirkondades, vaid see on kõige suurem lõunapoolsemates liikmesriikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et veepuudus ja põud ei ole võrdselt terav probleem kõikides ELi piirkondades, vaid see on kõige suurem lõunapoolsemates liikmesriikides;

| G. | arvestades, et veepuudusest ja põuast tingitud probleemid avalduvad piirkonniti väga erinevalt; arvestades, et nende probleemide lahendamisel tuleks lähtuda piirkondlikest vajadustest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et veepuudusest ja põuast tingitud probleemid avalduvad piirkonniti väga erinevalt; arvestades, et nende probleemide lahendamisel tuleks lähtuda piirkondlikest vajadustest;

| H. | arvestades, et veepuudust ja põuda on viimase kolmekümne aasta jooksul üha sagedamini ja raskemal kujul esinenud ning ilmselt halvendab olukorda veelgi kliimamuutus, mis tõenäoliselt soodustab nii ELis kui ka väljaspool seda hüdroloogilisi sündmusi, mis mõjutavad arvatavasti nii veevarude kvaliteeti kui ka nende kogust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et veepuudust ja põuda on viimase kolmekümne aasta jooksul üha sagedamini ja raskemal kujul esinenud ning ilmselt halvendab olukorda veelgi kliimamuutus, mis tõenäoliselt soodustab nii ELis kui ka väljaspool seda hüdroloogilisi sündmusi, mis mõjutavad arvatavasti nii veevarude kvaliteeti kui ka nende kogust;

| I. | arvestades, et praegused veetarbimise harjumused ei ole säästvad ja ELis raisatakse ikka veel 20 % veest selle ebaefektiivse kasutamise tõttu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegused veetarbimise harjumused ei ole säästvad ja ELis raisatakse ikka veel 20 % veest selle ebaefektiivse kasutamise tõttu;

| J. | arvestades, et tugev põud, millega kaasneb väiksem sademetehulk, suurendab metsapõlengute ohtu, millest annavad tunnistust hiljuti Euroopa lõunaosa laastanud hävitavad tulekahjud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tugev põud, millega kaasneb väiksem sademetehulk, suurendab metsapõlengute ohtu, millest annavad tunnistust hiljuti Euroopa lõunaosa laastanud hävitavad tulekahjud;

| K. | arvestades, et ELis ei ole põhjalikku, tehnilistel ja teaduslikel andmetel põhinevat usaldusväärset hinnangut olemasolevate veevarude suuruse kohta; arvestades, et piirkondlikul tasandil ja aastaaegadest sõltuvat kõikumist kajastavate olemasolevate andmete hulk on väga piiratud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELis ei ole põhjalikku, tehnilistel ja teaduslikel andmetel põhinevat usaldusväärset hinnangut olemasolevate veevarude suuruse kohta; arvestades, et piirkondlikul tasandil ja aastaaegadest sõltuvat kõikumist kajastavate olemasolevate andmete hulk on väga piiratud;

| L. | arvestades, et veepuudus võib olla tingitud looduslikest teguritest, inimtegevusest või mõlema koosmõjust kas loodusvaru ülekasutamise või vee kvaliteedi languse tõttu; arvestades, et vee väärkasutus on üheks kõrbestumise põhjuseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et veepuudus võib olla tingitud looduslikest teguritest, inimtegevusest või mõlema koosmõjust kas loodusvaru ülekasutamise või vee kvaliteedi languse tõttu; arvestades, et vee väärkasutus on üheks kõrbestumise põhjuseks;

| M. | arvestades, et turism suurendab nõudlust vee järele veelgi, seda eriti suveperioodil ja Euroopa lõunaosa rannikualadel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et turism suurendab nõudlust vee järele veelgi, seda eriti suveperioodil ja Euroopa lõunaosa rannikualadel;

| N. | arvestades, et üldsuse teadlikkuse suurendamine ja kodanikele vastavasisulise teabe eri kujul kättesaadavaks tegemine, nt teabe- ja koolituskampaaniate kaudu, etendavad inimeste veekasutuse harjumuste ja suhtumise muutmisel ning vett säästvate ja efektiivse veekasutuse tavade väljakujunemisel olulist rolli; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et üldsuse teadlikkuse suurendamine ja kodanikele vastavasisulise teabe eri kujul kättesaadavaks tegemine, nt teabe- ja koolituskampaaniate kaudu, etendavad inimeste veekasutuse harjumuste ja suhtumise muutmisel ning vett säästvate ja efektiivse veekasutuse tavade väljakujunemisel olulist rolli;

| O. | arvestades, et ühisveevarustus on oluline avalik teenus, mis on seotud rahvatervisega ja mille osutamist ei tohiks katkestada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ühisveevarustus on oluline avalik teenus, mis on seotud rahvatervisega ja mille osutamist ei tohiks katkestada;

| P. | arvestades, et veepuudus ja põud on keerukad keskkondlikud probleemid, mida tuleks reguleerida koos muude keskkonnaprobleemidega ja viimaseid arvesse võttes; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et veepuudus ja põud on keerukad keskkondlikud probleemid, mida tuleks reguleerida koos muude keskkonnaprobleemidega ja viimaseid arvesse võttes;

| Q. | arvestades, et põllumajandus kannatab tootmissektorina teravalt veepuuduse ja põua tagajärgede all, täites samal ajal olulist rolli olemasolevate veevarude säästvas majandamises; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et põllumajandus kannatab tootmissektorina teravalt veepuuduse ja põua tagajärgede all, täites samal ajal olulist rolli olemasolevate veevarude säästvas majandamises;

| R. | arvestades, et multifunktsionaalsel põllumajandusel on ELis oluline roll maastike, bioloogilise mitmekesisuse ja puhta vee säilitamisel ning ta vajab seetõttu rahalist toetust teatud meetmete võtmiseks ja teaduslikku nõustamist veemajanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et multifunktsionaalsel põllumajandusel on ELis oluline roll maastike, bioloogilise mitmekesisuse ja puhta vee säilitamisel ning ta vajab seetõttu rahalist toetust teatud meetmete võtmiseks ja teaduslikku nõustamist veemajanduse valdkonnas;

| S. | arvestades, et veepuudus ja põud on põllumajandusliku tooraine hinnatõusu põhjustav oluline tegur; arvestades, et tuleb tagada stabiilne toiduainetega varustamine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et veepuudus ja põud on põllumajandusliku tooraine hinnatõusu põhjustav oluline tegur; arvestades, et tuleb tagada stabiilne toiduainetega varustamine;

| T. | arvestades, et põllumajandus vajab suuri veekoguseid ja sõltub seetõttu veevarustusest, tuleb põllumajandus kaasata vastutava osalejana integreeritud piirkondlikesse veemajanduse süsteemidesse, mis puudutab vee tasakaalustatud kasutamist, vee raiskamise lõpetamist, sobivate maastike ja põllukultuuride planeerimist ning vee kaitsmist reostumise eest; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et põllumajandus vajab suuri veekoguseid ja sõltub seetõttu veevarustusest, tuleb põllumajandus kaasata vastutava osalejana integreeritud piirkondlikesse veemajanduse süsteemidesse, mis puudutab vee tasakaalustatud kasutamist, vee raiskamise lõpetamist, sobivate maastike ja põllukultuuride planeerimist ning vee kaitsmist reostumise eest;

| U. | arvestades, et põud soodustab ka teatavate taimekahjurite levikut, põhjustades saagikuse olulist vähenemist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et põud soodustab ka teatavate taimekahjurite levikut, põhjustades saagikuse olulist vähenemist;

| V. | arvestades, et komisjoni neljandas majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse aruandes (KOM(2007)0273) nimetatakse kliimamuutust, eriti põuda ja veepuudust, ühena uutest märkimisväärse territoriaalse mõjuga probleemidest, millele tuleb ühtekuuluvuspoliitika abil lahendus leida ning mis praeguseks mõjutab 11 % Euroopa Liidu rahvastikust ja 17 % liidu territooriumist, |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjoni neljandas majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse aruandes (KOM(2007)0273) nimetatakse kliimamuutust, eriti põuda ja veepuudust, ühena uutest märkimisväärse territoriaalse mõjuga probleemidest, millele tuleb ühtekuuluvuspoliitika abil lahendus leida ning mis praeguseks mõjutab 11 % Euroopa Liidu rahvastikust ja 17 % liidu territooriumist,

| 1. | annab teatisele omapoolse heakskiidu ja toetab esitatud poliitiliste valikuvõimaluste esimest kogu tulevaste meetmete võtmiseks, kuid tunneb siiski kahetsust, et selle kohaldamisala piirdub üksnes ELi ja selle liikmesriikidega; tuletab meelde, et veepuudus ja põud on rahvusvahelise ulatusega probleemid, mistõttu tuleb võtta asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

1.

annab teatisele omapoolse heakskiidu ja toetab esitatud poliitiliste valikuvõimaluste esimest kogu tulevaste meetmete võtmiseks, kuid tunneb siiski kahetsust, et selle kohaldamisala piirdub üksnes ELi ja selle liikmesriikidega; tuletab meelde, et veepuudus ja põud on rahvusvahelise ulatusega probleemid, mistõttu tuleb võtta asjakohaseid meetmeid;

| 2. | rõhutab, et mitmeid piirkondi hõlmavatel ja piiriülestel vesikondadel võib olla tõsine piiriülene mõju jõe ülem- ja alamjooksu piirkondadele ning et seetõttu tuleb liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel teha veepuuduse ja põua küsimuses vältimatult koostööd, tagades seega säästva ja õiglase veekasutuse; on seisukohal, et veepuuduse ja põua küsimuse spetsiifilisus eeldab kooskõlastatud tegevust ELi ja liikmesriikide tasandil ning piirkondlikul ja kohalikul valitsustasandil; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et mitmeid piirkondi hõlmavatel ja piiriülestel vesikondadel võib olla tõsine piiriülene mõju jõe ülem- ja alamjooksu piirkondadele ning et seetõttu tuleb liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel teha veepuuduse ja põua küsimuses vältimatult koostööd, tagades seega säästva ja õiglase veekasutuse; on seisukohal, et veepuuduse ja põua küsimuse spetsiifilisus eeldab kooskõlastatud tegevust ELi ja liikmesriikide tasandil ning piirkondlikul ja kohalikul valitsustasandil;

| 3. | tunneb kahetsust asjaolu üle, et teatises piirdutakse vaid toetuse avaldamisega üldistele eesmärkidele ja tehakse üksnes piiratud arvul ettepanekuid konkreetsete meetmete võtmiseks ega esitata nende rakendamise kindlat ajakava veepuuduse ja põua all kannatavates piirkondades; kahetseb, et nende täitmiseks ei seatud realistlikke eesmärke ega tähtaegu ega pööratud tähelepanu tiheda koostöö vajadusele riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega; palub komisjonil esitleda käimasolevat programmi, eelkõige 2009. aasta eduaruannet ja ülevaadet Euroopa Liidu strateegiast ja selle arengust; |
| --- | --- |

3.

tunneb kahetsust asjaolu üle, et teatises piirdutakse vaid toetuse avaldamisega üldistele eesmärkidele ja tehakse üksnes piiratud arvul ettepanekuid konkreetsete meetmete võtmiseks ega esitata nende rakendamise kindlat ajakava veepuuduse ja põua all kannatavates piirkondades; kahetseb, et nende täitmiseks ei seatud realistlikke eesmärke ega tähtaegu ega pööratud tähelepanu tiheda koostöö vajadusele riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega; palub komisjonil esitleda käimasolevat programmi, eelkõige 2009. aasta eduaruannet ja ülevaadet Euroopa Liidu strateegiast ja selle arengust;

| 4. | tõstab esile piirkondade kui tehnoloogilise uuendustegevuse tõukejõu olulisust vee küsimustes, arvestades tõhusa veetarbimise kasvavat tähtsust konkurentsivõimet määratleva tegurina; nõuab seepärast tungivalt, et piirkondlikud asutused kaaluksid tõhusa piirkondliku veemajanduse korraldamisel koostöö tegemist, teabevahetust ning strateegiliste partnerluste loomist nii riiklikul kui ka piirkondadevahelise rahvusvahelise koostöö tasandil; |
| --- | --- |

4.

tõstab esile piirkondade kui tehnoloogilise uuendustegevuse tõukejõu olulisust vee küsimustes, arvestades tõhusa veetarbimise kasvavat tähtsust konkurentsivõimet määratleva tegurina; nõuab seepärast tungivalt, et piirkondlikud asutused kaaluksid tõhusa piirkondliku veemajanduse korraldamisel koostöö tegemist, teabevahetust ning strateegiliste partnerluste loomist nii riiklikul kui ka piirkondadevahelise rahvusvahelise koostöö tasandil;

| 5. | kutsub piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles kasutama märkimisväärseid võimalusi, mida pakuvad struktuurifondid, ning investeerima olemasoleva infrastruktuuri ja tehnoloogia täiustamisse või uuendamisse (eelkõige piirkondades, kus torustike lekete tõttu vett raisatakse), hõlmates eelkõige keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, mis toetavad tõhusat veekasutust ja mida on võimalik siduda veeressursside integreeritud haldamisega, et eelkõige tegeleda efektiivse veekasutuse küsimusega (kokkuhoiu ja korduvkasutamise mõttes) tööstuse ja põllumajanduse sektoris ning kodutarbijate puhul; |
| --- | --- |

5.

kutsub piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles kasutama märkimisväärseid võimalusi, mida pakuvad struktuurifondid, ning investeerima olemasoleva infrastruktuuri ja tehnoloogia täiustamisse või uuendamisse (eelkõige piirkondades, kus torustike lekete tõttu vett raisatakse), hõlmates eelkõige keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, mis toetavad tõhusat veekasutust ja mida on võimalik siduda veeressursside integreeritud haldamisega, et eelkõige tegeleda efektiivse veekasutuse küsimusega (kokkuhoiu ja korduvkasutamise mõttes) tööstuse ja põllumajanduse sektoris ning kodutarbijate puhul;

| 6. | rõhutab sellega seoses, et raha eraldamisel infrastruktuuridele peab arvestama veemajanduse ja kvaliteetse veevarustuse parandamise meetmete võtmist vastavalt olemasolevatele vajadustele; |
| --- | --- |

6.

rõhutab sellega seoses, et raha eraldamisel infrastruktuuridele peab arvestama veemajanduse ja kvaliteetse veevarustuse parandamise meetmete võtmist vastavalt olemasolevatele vajadustele;

| 7. | tuletab meelde, et veevarude majandamisel tuleks esikohale seada nõudlusel põhinev lähenemisviis; on siiski arvamusel, et EL peaks veevarude majandamisel omaks võtma tervikliku lähenemisviisi, kombineerides nõudluse reguleerimise vahendid, veeringluses olemasolevate varude optimeerimise vahendid ja uute varude loomise vahendid, ning et see lähenemisviis peab ühendama keskkondlikud, sotsiaalsed ja majanduslikud kaalutlused; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et veevarude majandamisel tuleks esikohale seada nõudlusel põhinev lähenemisviis; on siiski arvamusel, et EL peaks veevarude majandamisel omaks võtma tervikliku lähenemisviisi, kombineerides nõudluse reguleerimise vahendid, veeringluses olemasolevate varude optimeerimise vahendid ja uute varude loomise vahendid, ning et see lähenemisviis peab ühendama keskkondlikud, sotsiaalsed ja majanduslikud kaalutlused;

| 8. | täheldab, et pakkumisel põhinevaid meetmeid tuleks samuti arvesse võtta, pidades silmas majanduslikult ja keskkondlikult kõige tõhusama lahenduse leidmist, pakkumise ja nõudluse vahelise tasakaalu optimeerimist ning katkematu ühisveevarustuse tagamist, sh põua tingimustes, vastavalt säästva arengu põhimõtetele; on arvamusel, et tuleks julgustada toimiva veekasutuse hierarhia kehtestamisele suunatud tegevust, ning et vee ümbersuunamine selle transportimiseks pikkade vahemaade taha ei peaks olema veepuuduse probleemi lahenduseks; rõhutab samas tähtsust, mis pakkumisega seonduvatel meetmetel võib olla veepuuduse ja põua tõttu enim kannatavatele piirkondadele, kus need võivad võtta traditsiooniliste võimaluste, nagu infrastruktuuri ehitamine veevärgi reguleerimiseks, või alternatiivsete ja uuenduslike lahenduste, nagu reovee säästlik korduvkasutamine või vee magestamine, vormi; |
| --- | --- |

8.

täheldab, et pakkumisel põhinevaid meetmeid tuleks samuti arvesse võtta, pidades silmas majanduslikult ja keskkondlikult kõige tõhusama lahenduse leidmist, pakkumise ja nõudluse vahelise tasakaalu optimeerimist ning katkematu ühisveevarustuse tagamist, sh põua tingimustes, vastavalt säästva arengu põhimõtetele; on arvamusel, et tuleks julgustada toimiva veekasutuse hierarhia kehtestamisele suunatud tegevust, ning et vee ümbersuunamine selle transportimiseks pikkade vahemaade taha ei peaks olema veepuuduse probleemi lahenduseks; rõhutab samas tähtsust, mis pakkumisega seonduvatel meetmetel võib olla veepuuduse ja põua tõttu enim kannatavatele piirkondadele, kus need võivad võtta traditsiooniliste võimaluste, nagu infrastruktuuri ehitamine veevärgi reguleerimiseks, või alternatiivsete ja uuenduslike lahenduste, nagu reovee säästlik korduvkasutamine või vee magestamine, vormi;

| 9. | rõhutab Euroopa põllumajandustootjate rolli pinnase erosiooni ja kõrbestumise vastases võitluses ning palub, et tunnustataks Euroopa tootja olulist osa püsivast põuast mõjutatud või tuulega edasikanduva liiva tõttu ohustatud piirkondade taimkatte säilitamisel; rõhutab kasu, mida veekogumise seisukohalt toovad eriti püsikultuurid, viljapuuaiad ja viinamarjaistandused, heina- ja karjamaad ning metsakultuurid; |
| --- | --- |

9.

rõhutab Euroopa põllumajandustootjate rolli pinnase erosiooni ja kõrbestumise vastases võitluses ning palub, et tunnustataks Euroopa tootja olulist osa püsivast põuast mõjutatud või tuulega edasikanduva liiva tõttu ohustatud piirkondade taimkatte säilitamisel; rõhutab kasu, mida veekogumise seisukohalt toovad eriti püsikultuurid, viljapuuaiad ja viinamarjaistandused, heina- ja karjamaad ning metsakultuurid;

| 10. | rõhutab veemajanduse küsimuse tähtsust mägipiirkondades ning kutsub komisjoni üles õhutama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi edendama solidaarsustunnet alam- ja ülemjooksu piirkondade kasutajate vahel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab veemajanduse küsimuse tähtsust mägipiirkondades ning kutsub komisjoni üles õhutama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi edendama solidaarsustunnet alam- ja ülemjooksu piirkondade kasutajate vahel;

| 11. | viitab ühelt poolt kliimamuutuse ning teiselt poolt veepuuduse ja põua ning kohalike veevarude säilitamisele ja kaitsmisele suunatud integreeritud piirkondliku tegevuse vahelisele seosele ning tunneb suurt muret selle võimalike mõjude pärast elanikkonna tervisele; nõuab, et kliimamuutuste vastu võitlemise poliitikate koostamisel võetakse arvesse nende mõju veevarudele; palub, et teostataks põhjalik uuring biokütuste arendamise ja veevarude olemasolu vahelise seose kohta; nõuab samuti, et koostataks konkreetne hinnang suure veetarbimisega seadmete kohta; rõhutab vajadust lisada vee teema kõikidesse poliitikavaldkondadesse ja töötada selle küsimuse käsitlemiseks välja üldine käsitusviis, mis hõlmaks kõiki ELi rahastamisvahendeid ja õigusakte; rõhutab samuti, et sellesse protsessi tuleb kaasata kõik poliitilised tasandid (riiklik, piirkondlik ja kohalik); |
| --- | --- |

11.

viitab ühelt poolt kliimamuutuse ning teiselt poolt veepuuduse ja põua ning kohalike veevarude säilitamisele ja kaitsmisele suunatud integreeritud piirkondliku tegevuse vahelisele seosele ning tunneb suurt muret selle võimalike mõjude pärast elanikkonna tervisele; nõuab, et kliimamuutuste vastu võitlemise poliitikate koostamisel võetakse arvesse nende mõju veevarudele; palub, et teostataks põhjalik uuring biokütuste arendamise ja veevarude olemasolu vahelise seose kohta; nõuab samuti, et koostataks konkreetne hinnang suure veetarbimisega seadmete kohta; rõhutab vajadust lisada vee teema kõikidesse poliitikavaldkondadesse ja töötada selle küsimuse käsitlemiseks välja üldine käsitusviis, mis hõlmaks kõiki ELi rahastamisvahendeid ja õigusakte; rõhutab samuti, et sellesse protsessi tuleb kaasata kõik poliitilised tasandid (riiklik, piirkondlik ja kohalik);

| 12. | usub, et veepuudus ja põud ning kliimamuutus ja nendega seotud konkreetsed strateegiad tuleks omavahel siduda, pidades meeles, et kliimamuutusega kohanemise probleemid tuleb lisada veepoliitika raamdirektiivi rakendamise prioriteetide hulka; |
| --- | --- |

12.

usub, et veepuudus ja põud ning kliimamuutus ja nendega seotud konkreetsed strateegiad tuleks omavahel siduda, pidades meeles, et kliimamuutusega kohanemise probleemid tuleb lisada veepoliitika raamdirektiivi rakendamise prioriteetide hulka;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tunnistaksid, et metsade raadamine ja linnade piiramatu kasv on süüdi veepuuduse süvenemises; kutsub liikmesriike ja pädevaid asutusi üles võtma arvesse veega seotud küsimusi maakasutuse planeerimisel, eelkõige seoses majandustegevuse arendamisega tundlikes vesikondades, kaasa arvatud saartel ja äärepoolseimates piirkondades; rõhutab, et mis tahes veevarustus peab sõltumata tarbimise eesmärgist järgima vee õiglase tarifitseerimise põhimõtet, mille kaudu ergutatakse eelkõige äriühinguid vett tõhusamalt kasutama; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tunnistaksid, et metsade raadamine ja linnade piiramatu kasv on süüdi veepuuduse süvenemises; kutsub liikmesriike ja pädevaid asutusi üles võtma arvesse veega seotud küsimusi maakasutuse planeerimisel, eelkõige seoses majandustegevuse arendamisega tundlikes vesikondades, kaasa arvatud saartel ja äärepoolseimates piirkondades; rõhutab, et mis tahes veevarustus peab sõltumata tarbimise eesmärgist järgima vee õiglase tarifitseerimise põhimõtet, mille kaudu ergutatakse eelkõige äriühinguid vett tõhusamalt kasutama;

| 14. | rõhutab, et ühenduse eelarve prioriteetide läbivaatamise käigus tuleks suuremat tähtsust omistada keskkonnameetmetele ning eelkõige poliitikale, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuse tagajärgedega, nende seas põud ja veepuudus, tagades vajalike täiendavate vahendite olemasolu; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et ühenduse eelarve prioriteetide läbivaatamise käigus tuleks suuremat tähtsust omistada keskkonnameetmetele ning eelkõige poliitikale, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuse tagajärgedega, nende seas põud ja veepuudus, tagades vajalike täiendavate vahendite olemasolu;

| 15. | palub komisjonil võtta arvesse kliimamuutusest tingitud maakasutusele ja kliimamuutusega seotud energiakuludele avalduvate sotsiaalsete ja majanduslike mõjude sektoritevahelisi seoseid; innustab ELi kasutama objektiivseid ja majanduslikke näitajaid kõikide veekasutuse efektiivsuse hinnangute koostamisel; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil võtta arvesse kliimamuutusest tingitud maakasutusele ja kliimamuutusega seotud energiakuludele avalduvate sotsiaalsete ja majanduslike mõjude sektoritevahelisi seoseid; innustab ELi kasutama objektiivseid ja majanduslikke näitajaid kõikide veekasutuse efektiivsuse hinnangute koostamisel;

| 16. | tunnistab, et veepuudus ja põud mõjutavad vahetult majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; on jätkuvalt seisukohal, et seda tuleks tulevase ühtekuuluvuspoliitika väljatöötamisel piisavalt arvesse võtta ning et selleks tuleb teha kättesaadavaks kõik vajalikud eelarvelised meetmed ja muud vahendid; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et veepuudus ja põud mõjutavad vahetult majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; on jätkuvalt seisukohal, et seda tuleks tulevase ühtekuuluvuspoliitika väljatöötamisel piisavalt arvesse võtta ning et selleks tuleb teha kättesaadavaks kõik vajalikud eelarvelised meetmed ja muud vahendid;

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et piirkonna majanduslik olukord, konkurentsivõime ja arenguvõimalused sõltuvad teatises mainitud keerukatest keskkonnaküsimustest; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu asjaolule, et piirkonna majanduslik olukord, konkurentsivõime ja arenguvõimalused sõltuvad teatises mainitud keerukatest keskkonnaküsimustest;

| 18. | mõistab, kui oluline on õigusliku raamina veepoliitika raamdirektiiv, et saavutada Euroopa vete hea seisund, edendada piirkondadevahelist koostööd, säästvat veekasutust ja olemasolevate veeressursside kaitset ning aidata ühtlasi leevendada üleujutuste ja põudade tagajärgi; palub komisjonil ja liikmesriikidel kõnealuse direktiivi sätteid täies ulatuses rakendada ja tagada, et veepuuduse ja põua suhtes võetavatel meetmetel ei oleks negatiivset mõju veekvaliteedi osas seatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

18.

mõistab, kui oluline on õigusliku raamina veepoliitika raamdirektiiv, et saavutada Euroopa vete hea seisund, edendada piirkondadevahelist koostööd, säästvat veekasutust ja olemasolevate veeressursside kaitset ning aidata ühtlasi leevendada üleujutuste ja põudade tagajärgi; palub komisjonil ja liikmesriikidel kõnealuse direktiivi sätteid täies ulatuses rakendada ja tagada, et veepuuduse ja põua suhtes võetavatel meetmetel ei oleks negatiivset mõju veekvaliteedi osas seatud eesmärkidele;

| 19. | rõhutab vajadust selgitada kauakestva põua mõistet (veepoliitika raamdirektiivi kontekstis) ja selle mõju veepoliitika raamdirektiivi keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele põuaperioodide kestel ja pärast neid; juhib tähelepanu, et veepuudus ja põud on seotud, kuid erinevad nähtused, ning nende jaoks tuleks vastu võtta erinevad strateegiad; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust selgitada kauakestva põua mõistet (veepoliitika raamdirektiivi kontekstis) ja selle mõju veepoliitika raamdirektiivi keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele põuaperioodide kestel ja pärast neid; juhib tähelepanu, et veepuudus ja põud on seotud, kuid erinevad nähtused, ning nende jaoks tuleks vastu võtta erinevad strateegiad;

| 20. | rõhutab, et põua, pinnase erosiooni, kõrbestumise ja metsapõlengute vahel on tihe seos; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et põua, pinnase erosiooni, kõrbestumise ja metsapõlengute vahel on tihe seos;

| 21. | on arvamusel, et veepoliitika raamdirektiivis ette nähtud vesikondade majandamiskavad peaksid sisaldama ka põua ja muude ilmastikukatastroofide ohje ning kriisiohje meetmeid, mida on kohandatud vastavalt veepuuduse ja põua all kannatavate vesikondade konkreetsetele vajadustele, sealhulgas piiriülene koordineerimine, üldsuse kaasamine ja varajase hoiatamise süsteemid, mis toimivad eri tasanditel: nt Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; rõhutab vajadust vältida tõkete loomist jõgede looduslikele voolusängidele üleujutuste vähendamise püüdlustes, ning innustab esitama ulatuslikumaid mõjuhinnanguid seoses vee looduslike vooluteede sulgemisega; |
| --- | --- |

21.

on arvamusel, et veepoliitika raamdirektiivis ette nähtud vesikondade majandamiskavad peaksid sisaldama ka põua ja muude ilmastikukatastroofide ohje ning kriisiohje meetmeid, mida on kohandatud vastavalt veepuuduse ja põua all kannatavate vesikondade konkreetsetele vajadustele, sealhulgas piiriülene koordineerimine, üldsuse kaasamine ja varajase hoiatamise süsteemid, mis toimivad eri tasanditel: nt Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; rõhutab vajadust vältida tõkete loomist jõgede looduslikele voolusängidele üleujutuste vähendamise püüdlustes, ning innustab esitama ulatuslikumaid mõjuhinnanguid seoses vee looduslike vooluteede sulgemisega;

| 22. | rõhutab metsade osa veeringluses ning metsade, rohumaade ja üles haritud maa tasakaalustatud vahekorra tähtsust säästva veemajanduse jaoks; rõhutab eelkõige kõrge viljakusega muldade ja kohandatud külvikorra rolli; hoiatab, et suurenev maakasutus ohustab põllumajandust, toiduvarusid ja säästvat veemajandust; |
| --- | --- |

22.

rõhutab metsade osa veeringluses ning metsade, rohumaade ja üles haritud maa tasakaalustatud vahekorra tähtsust säästva veemajanduse jaoks; rõhutab eelkõige kõrge viljakusega muldade ja kohandatud külvikorra rolli; hoiatab, et suurenev maakasutus ohustab põllumajandust, toiduvarusid ja säästvat veemajandust;

| 23. | juhib tähelepanu, et kõrbestumine on tihedalt seotud metsamajandusega; nõuab tungivalt, et suuremal määral kasutataks ära metsastamist, et piirata ja leevendada äärmuslikku pinnase- ja põhjavee voolu ning võidelda mulla viljakuse languse ja erosiooni vastu; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu, et kõrbestumine on tihedalt seotud metsamajandusega; nõuab tungivalt, et suuremal määral kasutataks ära metsastamist, et piirata ja leevendada äärmuslikku pinnase- ja põhjavee voolu ning võidelda mulla viljakuse languse ja erosiooni vastu;

| 24. | soovitab ühenduse kodanikukaitse süsteemis sätestada sekkumine äärmuslikust põuast tingitud kriisiolukordades; |
| --- | --- |

24.

soovitab ühenduse kodanikukaitse süsteemis sätestada sekkumine äärmuslikust põuast tingitud kriisiolukordades;

| 25. | rõhutab kogu ELi ulatuses kättesaadava põhjavee koguse ja selle kasutamise eeskirjade ümberhindamise tähtsust, mille peamine eesmärk oleks põhjavee varude ratsionaalse kasutamise tagamine vastavalt asjaomase riigi vajadustele; |
| --- | --- |

25.

rõhutab kogu ELi ulatuses kättesaadava põhjavee koguse ja selle kasutamise eeskirjade ümberhindamise tähtsust, mille peamine eesmärk oleks põhjavee varude ratsionaalse kasutamise tagamine vastavalt asjaomase riigi vajadustele;

| 26. | märgib, et teatises ei käsitleta mitmetes piirkondades heitveepuhastuse puudumisest tulenevaid probleeme; |
| --- | --- |

26.

märgib, et teatises ei käsitleta mitmetes piirkondades heitveepuhastuse puudumisest tulenevaid probleeme;

| 27. | rõhutab, et ei tohi unustada põhjaveevarude kaitsmise vajadust, kui need tahetakse kaasata üldisse veemajandussüsteemi; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et ei tohi unustada põhjaveevarude kaitsmise vajadust, kui need tahetakse kaasata üldisse veemajandussüsteemi;

| 28. | palub nõukogul, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel võtta teatises arutluse all olnud küsimusi arvesse muude eri valdkondade poliitikas, et vältida veevarude kaitse puhul soovitule vastupidist mõju; |
| --- | --- |

28.

palub nõukogul, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel võtta teatises arutluse all olnud küsimusi arvesse muude eri valdkondade poliitikas, et vältida veevarude kaitse puhul soovitule vastupidist mõju;

| 29. | rõhutab, et ülemaailmne kogemus tõendab, et jõgede ümbersuunamine kahjustab pöördumatult ökoloogilisi ja hüdromorfoloogilisi tingimusi ning see võib tähendada, et inimesed peavad oma kodudest lahkuma ja et ettevõtted tuleb ümber paigutada, mis kahjustab sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust; palub liikmesriikidel hoiduda oma vesikondade tingimuste igasugusest halvendamisest ja austada täiel määral veepoliitika raamdirektiivi artiklites 1 ja 4 esitatud nõudeid ning palub, et komisjon rahastaks ELi vahenditest üksnes projekte, mille läbiviimisel järgitakse kõnealuseid nõudeid täies ulatuses; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et ülemaailmne kogemus tõendab, et jõgede ümbersuunamine kahjustab pöördumatult ökoloogilisi ja hüdromorfoloogilisi tingimusi ning see võib tähendada, et inimesed peavad oma kodudest lahkuma ja et ettevõtted tuleb ümber paigutada, mis kahjustab sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust; palub liikmesriikidel hoiduda oma vesikondade tingimuste igasugusest halvendamisest ja austada täiel määral veepoliitika raamdirektiivi artiklites 1 ja 4 esitatud nõudeid ning palub, et komisjon rahastaks ELi vahenditest üksnes projekte, mille läbiviimisel järgitakse kõnealuseid nõudeid täies ulatuses;

| 30. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks viivitamatult vastu otsuse ettepaneku kohta võtta vastu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108), et parandada nõuete ja toetuskõlblike juhtude määratlust, sealhulgas põuajuhtumite puhul, ja leevendada seega loodusõnnetusest põhjustatud kahjusid tulemuslikumalt, paindlikumalt ja kiiremini, arvestades ka seda, et Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba 18. mail 2006 (4); |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks viivitamatult vastu otsuse ettepaneku kohta võtta vastu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108), et parandada nõuete ja toetuskõlblike juhtude määratlust, sealhulgas põuajuhtumite puhul, ja leevendada seega loodusõnnetusest põhjustatud kahjusid tulemuslikumalt, paindlikumalt ja kiiremini, arvestades ka seda, et Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba 18. mail 2006 (4);

| 31. | tunneb heameelt asjaolu üle, et veepuudusele ja põuale reageerides peab komisjon esmatähtsaks vee säästmist; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon tagaks, et struktuurifondide kasutamine ei oleks kõnealuse prioriteediga vastuolus, kaasaks jätkusuutliku veemajanduse kriteeriumina, mida projektide läbiviimisel järgida tuleb, ning koguks tõendeid piirkondlike ja kohalike asutuste veesäästu kasutamise kohta ning veepoliitika raamdirektiivi nõuete täiel määral täitmise kohta nende poolt, enne kui neile eraldatakse struktuurifondidest rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt asjaolu üle, et veepuudusele ja põuale reageerides peab komisjon esmatähtsaks vee säästmist; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon tagaks, et struktuurifondide kasutamine ei oleks kõnealuse prioriteediga vastuolus, kaasaks jätkusuutliku veemajanduse kriteeriumina, mida projektide läbiviimisel järgida tuleb, ning koguks tõendeid piirkondlike ja kohalike asutuste veesäästu kasutamise kohta ning veepoliitika raamdirektiivi nõuete täiel määral täitmise kohta nende poolt, enne kui neile eraldatakse struktuurifondidest rahalisi vahendeid;

| 32. | peab vajalikuks piirkondade- ja riikidevahelise koostöö juurutamist vooluveekogude integreeritud haldamiseks juhul, kui vooluveekogu läbib rohkem kui ühte liikmesriiki, eelkõige seoses põllumajandusega; |
| --- | --- |

32.

peab vajalikuks piirkondade- ja riikidevahelise koostöö juurutamist vooluveekogude integreeritud haldamiseks juhul, kui vooluveekogu läbib rohkem kui ühte liikmesriiki, eelkõige seoses põllumajandusega;

| 33. | tuletab meelde, et ELis kaotatakse vee ebaefektiivse kasutamise tõttu ligikaudu 20 % veest; rõhutab ulatuslike investeeringute vajadust, et saavutada tehnilisi edusamme kõigis majandusharudes (keskendudes kõige intensiivsemale veetarbimisele ja harudele, kus vee kokkuhoiu potentsiaal on suurim); märgib, et kehv vee majandamine on veepuudust mõjutavaks probleemiks ja võib omada halvemaid tagajärgi põuaperioodil, kuid ei põhjusta seda, kuna põud on loodusnähtus; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et ELis kaotatakse vee ebaefektiivse kasutamise tõttu ligikaudu 20 % veest; rõhutab ulatuslike investeeringute vajadust, et saavutada tehnilisi edusamme kõigis majandusharudes (keskendudes kõige intensiivsemale veetarbimisele ja harudele, kus vee kokkuhoiu potentsiaal on suurim); märgib, et kehv vee majandamine on veepuudust mõjutavaks probleemiks ja võib omada halvemaid tagajärgi põuaperioodil, kuid ei põhjusta seda, kuna põud on loodusnähtus;

| 34. | arvestades, et põua ja veepuuduse probleem on tihedalt seotud pillava veekasutusega seonduva probleemidekompleksiga, teeb komisjonile ettepaneku võtta säästlik veekasutus ELi vahenditest antavate subsiidiumide saamise üheks eeltingimuseks; |
| --- | --- |

34.

arvestades, et põua ja veepuuduse probleem on tihedalt seotud pillava veekasutusega seonduva probleemidekompleksiga, teeb komisjonile ettepaneku võtta säästlik veekasutus ELi vahenditest antavate subsiidiumide saamise üheks eeltingimuseks;

| 35. | innustab ELi toetama vee ja energia tarbimist vähendavaid tehnoloogiaid, parimaid lahendusi ja uuendusi, mille eesmärk on ühtlasi edendada ka vee efektiivset kasutamist; |
| --- | --- |

35.

innustab ELi toetama vee ja energia tarbimist vähendavaid tehnoloogiaid, parimaid lahendusi ja uuendusi, mille eesmärk on ühtlasi edendada ka vee efektiivset kasutamist;

| 36. | pidades meeles, et lekkekaod ühisveevarustusvõrgus linnakeskustes võivad ületada 50 %, palub komisjonil uurida linnade võrgustiku loomise edendamise võimalust, et innustada säästlikku veekasutust eesmärgiga vahetada häid tavasid, nagu korduvkasutus, säästev ja efektiivsem veekasutus ja ühiste näidispilootprojektide teostamine; samuti palub kohalikel ametiasutustel parandada vee jaotusvõrke, mis on amortiseerunud; |
| --- | --- |

36.

pidades meeles, et lekkekaod ühisveevarustusvõrgus linnakeskustes võivad ületada 50 %, palub komisjonil uurida linnade võrgustiku loomise edendamise võimalust, et innustada säästlikku veekasutust eesmärgiga vahetada häid tavasid, nagu korduvkasutus, säästev ja efektiivsem veekasutus ja ühiste näidispilootprojektide teostamine; samuti palub kohalikel ametiasutustel parandada vee jaotusvõrke, mis on amortiseerunud;

| 37. | rõhutab, et 40 % ELis kasutatavast veest oleks võimalik säästa; nõuab, et võetaks konkreetseid meetmeid ja juurutataks rahalisi stiimuleid, mis toetaksid efektiivset ja säästvat veekasutust; samuti nõuab laiaulatuslikku mõõdikute paigaldamist vee tarbimise mõõtmiseks eesmärgiga innustada säästmist, korduvkasutust ja tõhusat ning mõistlikku veekasutust; innustab kõige enam mõjutatud liikmesriike kasutama osa oma struktuurifondide vahenditest veekasutuse ja vee kokkuhoiu parandamise projektidele; innustab vesikonda haldavaid ametiasutusi koostama kulutasuvuse analüüsi alternatiivsete veemajandamise meetmete kohta kõigis sektorites; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et 40 % ELis kasutatavast veest oleks võimalik säästa; nõuab, et võetaks konkreetseid meetmeid ja juurutataks rahalisi stiimuleid, mis toetaksid efektiivset ja säästvat veekasutust; samuti nõuab laiaulatuslikku mõõdikute paigaldamist vee tarbimise mõõtmiseks eesmärgiga innustada säästmist, korduvkasutust ja tõhusat ning mõistlikku veekasutust; innustab kõige enam mõjutatud liikmesriike kasutama osa oma struktuurifondide vahenditest veekasutuse ja vee kokkuhoiu parandamise projektidele; innustab vesikonda haldavaid ametiasutusi koostama kulutasuvuse analüüsi alternatiivsete veemajandamise meetmete kohta kõigis sektorites;

| 38. | rõhutab vee raiskamise vastu võitlemise ja tasakaalustatud veekasutuse vajadust eelkõige korduvkasutuse kaudu, pidades meeles selle mitmekülgset väärtust: bioloogilist, sotsiaalset, keskkondlikku, sümboolset, kultuurilist ja maastiku ning turismiga seonduvat; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vee raiskamise vastu võitlemise ja tasakaalustatud veekasutuse vajadust eelkõige korduvkasutuse kaudu, pidades meeles selle mitmekülgset väärtust: bioloogilist, sotsiaalset, keskkondlikku, sümboolset, kultuurilist ja maastiku ning turismiga seonduvat;

| 39. | tuletab meelde, et veepoliitika raamdirektiivi artikli 9 lõikes 1 sätestatakse, et „Liikmesriigid võtavad arvesse veevarustusteenuste kulude [...] põhimõtet [...] ning [järgivad] eelkõige põhimõtet, et saastaja maksab” ja tagavad 2010. aastaks, et „veehinna kujundamise poliitika innustab küllaldaselt veekasutajaid kasutama veeressursse tõhusalt [ja] veekasutuse eri valdkonnad [...] annavad piisava panuse veevarustusteenuste kulude katmisse”; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et veepoliitika raamdirektiivi artikli 9 lõikes 1 sätestatakse, et „Liikmesriigid võtavad arvesse veevarustusteenuste kulude [...] põhimõtet [...] ning [järgivad] eelkõige põhimõtet, et saastaja maksab” ja tagavad 2010. aastaks, et „veehinna kujundamise poliitika innustab küllaldaselt veekasutajaid kasutama veeressursse tõhusalt [ja] veekasutuse eri valdkonnad [...] annavad piisava panuse veevarustusteenuste kulude katmisse”;

| 40. | on arvamusel, et kuigi veemajanduse poliitika peab rajanema põhimõttel, et saastaja maksab, peaks sellega kaasnema meetmed, mis teevad lõpu vigastest seadmetest ja ebasobivatest põllukultuuridest ning maaharimissüsteemidest tingitud olulistele kadudele; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et kuigi veemajanduse poliitika peab rajanema põhimõttel, et saastaja maksab, peaks sellega kaasnema meetmed, mis teevad lõpu vigastest seadmetest ja ebasobivatest põllukultuuridest ning maaharimissüsteemidest tingitud olulistele kadudele;

| 41. | rõhutab, et mõnes riigis oleks põllumajanduse sektoris efektiivsema veekasutuse saavutamise valdkonnas võimalik veel suuri edusamme teha; loodab, et ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” raames võetakse seda probleemi arvesse ja esitatakse konkreetsete meetmete võtmiseks ettepanekuid, mis toetaksid vee säästvamat kasutust parimate olemasolevate tavade ja tehnoloogiate rakendamisega, eriti maapiirkondade arengu edendamist ergutavate stiimulite abil nõuetele vastavuse tagamise, „saastaja maksab” ja „kasutaja maksab” põhimõtete kohaldamise ning maaelu arengu programmide kaudu; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks toetama veemajandust parandavaid meetmeid põllumajanduses, edendades niisutussüsteemide kaasajastamist veetarbimise vähendamiseks ja ergutades selle valdkonna teadusuuringuid; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et mõnes riigis oleks põllumajanduse sektoris efektiivsema veekasutuse saavutamise valdkonnas võimalik veel suuri edusamme teha; loodab, et ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” raames võetakse seda probleemi arvesse ja esitatakse konkreetsete meetmete võtmiseks ettepanekuid, mis toetaksid vee säästvamat kasutust parimate olemasolevate tavade ja tehnoloogiate rakendamisega, eriti maapiirkondade arengu edendamist ergutavate stiimulite abil nõuetele vastavuse tagamise, „saastaja maksab” ja „kasutaja maksab” põhimõtete kohaldamise ning maaelu arengu programmide kaudu; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks toetama veemajandust parandavaid meetmeid põllumajanduses, edendades niisutussüsteemide kaasajastamist veetarbimise vähendamiseks ja ergutades selle valdkonna teadusuuringuid;

| 42. | rõhutab ühise põllumajanduspoliitika teise samba raames keskkonnaprogrammide rolli soodustuste kehtestamisel veevarude säästmist ja puhtust kaitsvatele põllumajanduslikele tavadele; |
| --- | --- |

42.

rõhutab ühise põllumajanduspoliitika teise samba raames keskkonnaprogrammide rolli soodustuste kehtestamisel veevarude säästmist ja puhtust kaitsvatele põllumajanduslikele tavadele;

| 43. | rõhutab asjaolu, et biokütuste tootmine kergitab nõudlust suurte veekoguste järele, ning rõhutab vajadust kontrollida pingsalt biokütuste kasutamise mõju ja vaadata korrapäraselt läbi Euroopa Liidu ja riiklikud biokütuste poliitikad; |
| --- | --- |

43.

rõhutab asjaolu, et biokütuste tootmine kergitab nõudlust suurte veekoguste järele, ning rõhutab vajadust kontrollida pingsalt biokütuste kasutamise mõju ja vaadata korrapäraselt läbi Euroopa Liidu ja riiklikud biokütuste poliitikad;

| 44. | juhib tähelepanu asjaolule, et peamised veekasutajad (nagu energiatootjad) ei tarbi vett ära, vaid lasevad vee pärast oma protsessides kasutamist veeringlusesse tagasi; rõhutab, et seda tehes on neil tugev mõju pinnavee kättesaadavusele, ökosüsteemidele ja rahva tervisele vee temperatuuri tõstmise tõttu; rõhutab vajadust võtta neid mõjusid arvesse; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu asjaolule, et peamised veekasutajad (nagu energiatootjad) ei tarbi vett ära, vaid lasevad vee pärast oma protsessides kasutamist veeringlusesse tagasi; rõhutab, et seda tehes on neil tugev mõju pinnavee kättesaadavusele, ökosüsteemidele ja rahva tervisele vee temperatuuri tõstmise tõttu; rõhutab vajadust võtta neid mõjusid arvesse;

| 45. | tuletab meelde, et kui ELis tuleb veekasutust olulisel määral vähendada, siis on selles tähtis roll täita ka tarbijatel; kutsub seetõttu ELi üles algatama avalikku kampaaniat, et suurendada kodanike teadlikkust veeproblemaatika küsimuses ja toetada neid konkreetsete sammude astumisel; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et kui ELis tuleb veekasutust olulisel määral vähendada, siis on selles tähtis roll täita ka tarbijatel; kutsub seetõttu ELi üles algatama avalikku kampaaniat, et suurendada kodanike teadlikkust veeproblemaatika küsimuses ja toetada neid konkreetsete sammude astumisel;

| 46. | juhib komisjoni tähelepanu sellele, et tõhus vee hinnapoliitika kavandamine, mis kajastab vee tõelist väärtust, võib innustada tarbijaid olema oma veekasutuses kokkuhoidlikumad; |
| --- | --- |

46.

juhib komisjoni tähelepanu sellele, et tõhus vee hinnapoliitika kavandamine, mis kajastab vee tõelist väärtust, võib innustada tarbijaid olema oma veekasutuses kokkuhoidlikumad;

| 47. | rõhutab piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide kaalukat rolli teadlikkuse tõstmise kampaaniates ja koolitustegevuse korraldamises; |
| --- | --- |

47.

rõhutab piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide kaalukat rolli teadlikkuse tõstmise kampaaniates ja koolitustegevuse korraldamises;

| 48. | kutsub komisjoni ning liikmesriikide piirkondi ja linnu üles edendama ELis vett säästvate käitumistavade arendamist vihmavee kogumise edendamise ja vee säästmise osas elanikkonna teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamise teel, näiteks sobivate koolitusprogrammide kaudu; palub komisjonil edendada vee säästmiseks (kaasa arvatud vihma- ja heitvee puhastamine), tõhusa veekasutuse suurendamiseks ja põuariski ohjamiseks võetavate meetmete osas parimate tavade vahetamist piirkondade, linnade ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni ning liikmesriikide piirkondi ja linnu üles edendama ELis vett säästvate käitumistavade arendamist vihmavee kogumise edendamise ja vee säästmise osas elanikkonna teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamise teel, näiteks sobivate koolitusprogrammide kaudu; palub komisjonil edendada vee säästmiseks (kaasa arvatud vihma- ja heitvee puhastamine), tõhusa veekasutuse suurendamiseks ja põuariski ohjamiseks võetavate meetmete osas parimate tavade vahetamist piirkondade, linnade ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel;

| 49. | peab vajalikuks edendada tootjatele suunatud teabe-, teadlikkuse ja koolituskampaaniaid, et aidata aktiivselt kaasa veevarude säästvale majandamisele; |
| --- | --- |

49.

peab vajalikuks edendada tootjatele suunatud teabe-, teadlikkuse ja koolituskampaaniaid, et aidata aktiivselt kaasa veevarude säästvale majandamisele;

| 50. | on arvamusel, et toodete veetarbimise märgistussüsteem, mis on juba olemas energiatõhususe kohta, oleks sobiv vahend säästlikuma veetarbimise saavutamiseks, kuid rõhutab, et:






  a) | niisugune süsteem peaks olema vabatahtlik ja |
| --- | --- | --- |

50.

on arvamusel, et toodete veetarbimise märgistussüsteem, mis on juba olemas energiatõhususe kohta, oleks sobiv vahend säästlikuma veetarbimise saavutamiseks, kuid rõhutab, et:

a)

niisugune süsteem peaks olema vabatahtlik ja

| b) | olemasolevaid märgistusi ja märgistusskeeme tuleks tarbijate liigse teabega segadusse ajamise vältimiseks arvesse võtta; |
| --- | --- |

b)

olemasolevaid märgistusi ja märgistusskeeme tuleks tarbijate liigse teabega segadusse ajamise vältimiseks arvesse võtta;

| 51. | nõuab tungivalt, et vee tõhusa kasutamise kriteeriumid peaksid võimaluse korral muutuma hoonete ehitusstandardite osaks; |
| --- | --- |

51.

nõuab tungivalt, et vee tõhusa kasutamise kriteeriumid peaksid võimaluse korral muutuma hoonete ehitusstandardite osaks;

| 52. | ergutab kõiki pooli arendama välja jätkusuutliku veemajanduse vabatahtliku märgistamissüsteemi ja koostama vabatahtlikud vee kokkuhoiu programmid eri majandusharudes (nagu põllumajandus, turism, tootmine); |
| --- | --- |

52.

ergutab kõiki pooli arendama välja jätkusuutliku veemajanduse vabatahtliku märgistamissüsteemi ja koostama vabatahtlikud vee kokkuhoiu programmid eri majandusharudes (nagu põllumajandus, turism, tootmine);

| 53. | on seisukohal, et vesi peab jääma avalikuks hüveks ja riikide suveräänsuse põhielemendiks, mis peaks olema kõigile kättesaadav õiglase nn sotsiaalse ja keskkonnahinnaga, võttes eelkõige arvesse iga riigi konkreetset olukorda ja erinevaid olemasolevaid põllumajandussüsteeme ning põllumajanduse sotsiaalset rolli; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et vesi peab jääma avalikuks hüveks ja riikide suveräänsuse põhielemendiks, mis peaks olema kõigile kättesaadav õiglase nn sotsiaalse ja keskkonnahinnaga, võttes eelkõige arvesse iga riigi konkreetset olukorda ja erinevaid olemasolevaid põllumajandussüsteeme ning põllumajanduse sotsiaalset rolli;

| 54. | palub komisjonil kaaluda 2009. aastal katseprojekti rahastamist, mille eesmärk on Euroopas kõrbestumist ja steppide tekkimist vältivate meetmete väljatöötamist käsitlevate uurimuste teostamine, jälgimine ja kontrollimine, seega ka kahjude ärahoidmine erosiooni, tuulekande, põllumajanduse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas ja mullakaitse parandamine ning mulla viljakuse ja selle võime suurendamine juhtida vett ja sekvestreerida süsinikku; kinnitab usaldusväärsete ja läbipaistvate andmete kogumise tähtsust tõeliselt tõhusa poliitika jaoks; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil kaaluda 2009. aastal katseprojekti rahastamist, mille eesmärk on Euroopas kõrbestumist ja steppide tekkimist vältivate meetmete väljatöötamist käsitlevate uurimuste teostamine, jälgimine ja kontrollimine, seega ka kahjude ärahoidmine erosiooni, tuulekande, põllumajanduse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas ja mullakaitse parandamine ning mulla viljakuse ja selle võime suurendamine juhtida vett ja sekvestreerida süsinikku; kinnitab usaldusväärsete ja läbipaistvate andmete kogumise tähtsust tõeliselt tõhusa poliitika jaoks;

| 55. | tervitab Euroopa põuavaatlussüsteemi ja varajase hoiatamise süsteemi väljatöötamist; rõhutab selle peamisi eesmärke, eelarvet ja kavandamist käsitleva laiendatud arutelu tähtsust; |
| --- | --- |

55.

tervitab Euroopa põuavaatlussüsteemi ja varajase hoiatamise süsteemi väljatöötamist; rõhutab selle peamisi eesmärke, eelarvet ja kavandamist käsitleva laiendatud arutelu tähtsust;

| 56. | palub komisjonil toetada Euroopa põuavaatluskeskuse tegevuse alustamist Euroopa Keskkonnaagentuuri raames ning rõhutab, et see peaks töötama üleriigiliste andmete täiendamise suunas piirkondliku ja kohapealse sesoonse standardteabega sademete ja sektoriülese veetarbimise kohta, et toetada usaldusväärsete strateegiliste otsuste langetamist; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil toetada Euroopa põuavaatluskeskuse tegevuse alustamist Euroopa Keskkonnaagentuuri raames ning rõhutab, et see peaks töötama üleriigiliste andmete täiendamise suunas piirkondliku ja kohapealse sesoonse standardteabega sademete ja sektoriülese veetarbimise kohta, et toetada usaldusväärsete strateegiliste otsuste langetamist;

| 57. | rõhutab huumuserikka mulla, kohandatud külvikordade süsteemi ning metsa, rohumaa ja viljelusmaa tasakaalustatud suhte olulisust säästlikuks veemajanduseks; hoiatab, et kasvav maakasutamine kujutab endast ohtu põllumajandusele, toiduainetega kindlustatusele ja säästlikule veemajandusele; hoiatab, et kasvav maakasutamine kujutab endast ohtu põllumajandusele, toiduainetega kindlustatusele ja säästlikule veemajandusele; |
| --- | --- |

57.

rõhutab huumuserikka mulla, kohandatud külvikordade süsteemi ning metsa, rohumaa ja viljelusmaa tasakaalustatud suhte olulisust säästlikuks veemajanduseks; hoiatab, et kasvav maakasutamine kujutab endast ohtu põllumajandusele, toiduainetega kindlustatusele ja säästlikule veemajandusele; hoiatab, et kasvav maakasutamine kujutab endast ohtu põllumajandusele, toiduainetega kindlustatusele ja säästlikule veemajandusele;

| 58. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike tsüklilistest põudadest ja tulekahjudest mõjutatud piirkondade metsa uuendamisel, mis põhineb nende biokliima ja ökoloogilise eripära austamisel, ning loodab, et maapiirkondade ja linnamaastike rehabilitatsiooni käsitletakse tähtsa küsimusena, võttes asjakohaselt arvesse kohalikku eripära; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike tsüklilistest põudadest ja tulekahjudest mõjutatud piirkondade metsa uuendamisel, mis põhineb nende biokliima ja ökoloogilise eripära austamisel, ning loodab, et maapiirkondade ja linnamaastike rehabilitatsiooni käsitletakse tähtsa küsimusena, võttes asjakohaselt arvesse kohalikku eripära;

| 59. | on seisukohal, et veepuudus ja tsüklilised põuad on muutnud tulekahjud sagedasemaks ja laastavamaks, suurendades mitmete liikide haavatavust ja hävimisohtu, mis on iseloomulikud Lõuna-Euroopa riikide metsadele, mis sageli kujutavad endast nende riikide peamist loodusvara; |
| --- | --- |

59.

on seisukohal, et veepuudus ja tsüklilised põuad on muutnud tulekahjud sagedasemaks ja laastavamaks, suurendades mitmete liikide haavatavust ja hävimisohtu, mis on iseloomulikud Lõuna-Euroopa riikide metsadele, mis sageli kujutavad endast nende riikide peamist loodusvara;

| 60. | rõhutab, et Euroopa põllumajandusmudeli kavandamisel tuleks arvesse võtta kõige sagedasemaid ja teravamaid keskkonnaohte, samuti veepuudust ja põuda ning et sellega seoses peaks tulemuslik kriisiohjamismehhanism kujutama endast Euroopa ühise põllumajanduspoliitika olulist osa; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et Euroopa põllumajandusmudeli kavandamisel tuleks arvesse võtta kõige sagedasemaid ja teravamaid keskkonnaohte, samuti veepuudust ja põuda ning et sellega seoses peaks tulemuslik kriisiohjamismehhanism kujutama endast Euroopa ühise põllumajanduspoliitika olulist osa;

| 61. | on seisukohal, et metsade ja põllumajandusliku tootmise keskkonnaalane väärtus tuleb ümber hinnata kliimamuutuse kontekstis, kus on äärmiselt oluline tasakaalustada kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemine metsaga kaetuse suurendamisega, mille panust süsiniku talletajana tuleb arvesse võtta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega seotud kõikides poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et metsade ja põllumajandusliku tootmise keskkonnaalane väärtus tuleb ümber hinnata kliimamuutuse kontekstis, kus on äärmiselt oluline tasakaalustada kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemine metsaga kaetuse suurendamisega, mille panust süsiniku talletajana tuleb arvesse võtta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega seotud kõikides poliitikavaldkondades;

| 62. | toetab komisjoni pingutusi jätkata veepuuduse ja põua probleemide esiletõstmist rahvusvahelisel tasandil eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni kaudu; |
| --- | --- |

62.

toetab komisjoni pingutusi jätkata veepuuduse ja põua probleemide esiletõstmist rahvusvahelisel tasandil eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni kaudu;

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(2)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 430.

(3)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 363.

(4)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 331.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/41

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Arktika haldamine

P6_TA(2008)0474

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon Arktika haldamise kohta

2010/C 9 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse rahvusvahelist polaaraastat (märts 2007 – märts 2009);

võttes arvesse kaheksandat Arktika piirkonna parlamentaarset konverentsi, mis toimus 12.–14. augustil 2008 Alaskas Fairbanksis;

võttes arvesse komisjoni teatist Arktika piirkonna poliitika kohta, mille avaldamist on oodata 2008. aasta sügisel;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Põhjamõõtme kohta, nimelt 16. jaanuarist 2003 (1), 17. novembrist 2003 (2), 16. novembrist 2005 (3) ja 16. novembrist 2006 (4);

võttes arvesse Arktika kliima mõju hindamise 2005. aasta aruande järeldusi;

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et komisjon avaldas 10. oktoobril 2007. aastal teatise „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (KOM(2007)0575) (nn sinine raamat); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon avaldas 10. oktoobril 2007. aastal teatise „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (KOM(2007)0575) (nn sinine raamat);

| B. | arvestades, et kõrge esindaja ja komisjon esitasid 14. märtsil 2008. aastal Euroopa Ülemkogule poliitilise dokumendi „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõrge esindaja ja komisjon esitasid 14. märtsil 2008. aastal Euroopa Ülemkogule poliitilise dokumendi „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek”;

| C. | arvestades, et Arktika piirkonna geopoliitiline ja strateegiline tähtsus suureneb, mida sümboliseerib Venemaa lipu heiskamine põhjapooluse merepõhja 2007. aasta augustis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Arktika piirkonna geopoliitiline ja strateegiline tähtsus suureneb, mida sümboliseerib Venemaa lipu heiskamine põhjapooluse merepõhja 2007. aasta augustis;

| D. | arvestades ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS), mida USA Senat ei ole veel ratifitseerinud ja mille sõnastamisel ei võetud arvesse kliimamuutuste praegust olukorda ning Põhja-Jäämere jää sulamise ainulaadseid tagajärgi; |
| --- | --- |

D.

arvestades ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS), mida USA Senat ei ole veel ratifitseerinud ja mille sõnastamisel ei võetud arvesse kliimamuutuste praegust olukorda ning Põhja-Jäämere jää sulamise ainulaadseid tagajärgi;

| E. | arvestades, et hiljutine Arktika piirkonna parlamentaarne konverents tõi kokku Euroopa Parlamendi, Kanada, Taani, Gröönimaa, Islandi, Soome, Norra, Rootsi, Venemaa ja USA valitud esindajad, et arutada mereohutuse, tervishoiu, keskkonnakaitse ja säästva arengu küsimusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hiljutine Arktika piirkonna parlamentaarne konverents tõi kokku Euroopa Parlamendi, Kanada, Taani, Gröönimaa, Islandi, Soome, Norra, Rootsi, Venemaa ja USA valitud esindajad, et arutada mereohutuse, tervishoiu, keskkonnakaitse ja säästva arengu küsimusi;

| F. | arvestades, et Arktika piirkonda ei ole praeguseni reguleeritud eraldi mitmepoolsete õigusaktidega, sest kunagi ei arvatud, et sellest võiks saada laevatatav veetee või et piirkonda hakataks ärilistel eesmärkidel kasutama; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Arktika piirkonda ei ole praeguseni reguleeritud eraldi mitmepoolsete õigusaktidega, sest kunagi ei arvatud, et sellest võiks saada laevatatav veetee või et piirkonda hakataks ärilistel eesmärkidel kasutama;

| G. | arvestades, et mereliiklus Arktika vetes on viimastel aastatel hüppeliselt kasvanud nii seoses suurenenud huviga merepuurplatvormide vastu kui ka ristluslaevade varasemast sagedasema läbisõidu ning Loodeväila pakutavate võimalustega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mereliiklus Arktika vetes on viimastel aastatel hüppeliselt kasvanud nii seoses suurenenud huviga merepuurplatvormide vastu kui ka ristluslaevade varasemast sagedasema läbisõidu ning Loodeväila pakutavate võimalustega;

| H. | arvestades, et Arktika piirkonnas võib asuda ligikaudu 20 % maailma avastamata nafta- ja gaasivarudest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Arktika piirkonnas võib asuda ligikaudu 20 % maailma avastamata nafta- ja gaasivarudest;

| I. | arvestades, et viis Arktikaga piirnevat riiki (A5-riigid: Taani, Kanada, Norra, Venemaa Föderatsiooni ja USA) võtsid 2008. aasta mais vastu Ilulissati deklaratsiooni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et viis Arktikaga piirnevat riiki (A5-riigid: Taani, Kanada, Norra, Venemaa Föderatsiooni ja USA) võtsid 2008. aasta mais vastu Ilulissati deklaratsiooni;

| J. | arvestades, et komisjon osales täiel määral Põhjamaade Ministrite Nõukogu poolt 9.–10. septembril 2008 Gröönimaal Ilulissatis korraldatud konverentsil „Arktika – meie ühine mure” ja arvestades, et Euroopa Parlament märgib ära kõnealuse konverentsi esimehe järeldused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon osales täiel määral Põhjamaade Ministrite Nõukogu poolt 9.–10. septembril 2008 Gröönimaal Ilulissatis korraldatud konverentsil „Arktika – meie ühine mure” ja arvestades, et Euroopa Parlament märgib ära kõnealuse konverentsi esimehe järeldused;

| K. | arvestades, et kõnealusel Arktika konverentsil käsitleti ühtlasi piirkonna kliimamuutust, selle mõjusid põlisrahvastele ja võimalikku kohanemist nende mõjudega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõnealusel Arktika konverentsil käsitleti ühtlasi piirkonna kliimamuutust, selle mõjusid põlisrahvastele ja võimalikku kohanemist nende mõjudega;

| L. | arvestades, et Arktika piirkonnas on globaalne soojenemine märksa järsem kui ülejäänud maailmas – piirkonna temperatuur on viimase saja aasta jooksul tõusnud 2 °C, samas kui mujal maailmas on keskmise temperatuuri tõus olnud 0,6 °C; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Arktika piirkonnas on globaalne soojenemine märksa järsem kui ülejäänud maailmas – piirkonna temperatuur on viimase saja aasta jooksul tõusnud 2 °C, samas kui mujal maailmas on keskmise temperatuuri tõus olnud 0,6 °C;

| M. | arvestades, et Arktika kliimaolude muutus on juba nii suur, et näiteks inuitid ei saa enam harrastada traditsioonilist jahipidamist, sest jää on nende kelkude kandmiseks liiga õhuke, samal ajal kui metsloomi, nagu jääkarusid, morski ja rebaseid, ähvardab suure osa nende elupaikade kaotus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Arktika kliimaolude muutus on juba nii suur, et näiteks inuitid ei saa enam harrastada traditsioonilist jahipidamist, sest jää on nende kelkude kandmiseks liiga õhuke, samal ajal kui metsloomi, nagu jääkarusid, morski ja rebaseid, ähvardab suure osa nende elupaikade kaotus;

| N. | arvestades, et kolm ELi liikmesriiki ning veel kaks ELiga tihedalt seotud naaberriiki, kes osalevad Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kaudu siseturul, kuuluvad Arktika piirkonna riikide hulka, mis tähendab, et EL ja temaga assotsieerunud riigid moodustavad arvuliselt rohkem kui poole Arktika Nõukogu liikmetest, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kolm ELi liikmesriiki ning veel kaks ELiga tihedalt seotud naaberriiki, kes osalevad Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kaudu siseturul, kuuluvad Arktika piirkonna riikide hulka, mis tähendab, et EL ja temaga assotsieerunud riigid moodustavad arvuliselt rohkem kui poole Arktika Nõukogu liikmetest,

| 1. | tunneb sügavat muret mõju pärast, mida kliimamuutus avaldab piirkonna põliselanike elu jätkusuutlikkusele nii üldise keskkonna (jääkatte ja igikeltsa sulamine, merepinna tõus, üleujutused) kui ka looduslike elupaikade (jääkatte sulamine tekitab probleeme jääkarude toitumisharjumuste osas) mõttes, ning rõhutab, et kõik neid küsimusi puudutavad rahvusvahelised otsused peavad täielikult hõlmama kõiki Arktika rahvaid ja riike ning nendega arvestama; |
| --- | --- |

1.

tunneb sügavat muret mõju pärast, mida kliimamuutus avaldab piirkonna põliselanike elu jätkusuutlikkusele nii üldise keskkonna (jääkatte ja igikeltsa sulamine, merepinna tõus, üleujutused) kui ka looduslike elupaikade (jääkatte sulamine tekitab probleeme jääkarude toitumisharjumuste osas) mõttes, ning rõhutab, et kõik neid küsimusi puudutavad rahvusvahelised otsused peavad täielikult hõlmama kõiki Arktika rahvaid ja riike ning nendega arvestama;

| 2. | tuletab meelde, et 20. sajandi jooksul tõusis õhutemperatuur Arktikas ligikaudu 5 °C ja see temperatuuritõus on kümme korda kiirem kui maakera keskmise pinnatemperatuuri tõus; rõhutab, et järgmise saja aasta jooksul prognoositakse Arktika edasist soojenemist 4–7 °C võrra; usub seetõttu, et diagnoosimise aeg on möödas ja nüüd tuleb tegutseda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et 20. sajandi jooksul tõusis õhutemperatuur Arktikas ligikaudu 5 °C ja see temperatuuritõus on kümme korda kiirem kui maakera keskmise pinnatemperatuuri tõus; rõhutab, et järgmise saja aasta jooksul prognoositakse Arktika edasist soojenemist 4–7 °C võrra; usub seetõttu, et diagnoosimise aeg on möödas ja nüüd tuleb tegutseda;

| 3. | rõhutab, et Arktika piirkonna loomaliigid ja põlisrahvad on polaaralade karmide tingimustega väga spetsiifilisel moel kohanenud, mis muudab nad tingimuste järsu muutumise suhtes äärmiselt haavatavaks; on väga mures morskade, jääkarude, hüljeste ja muude mereimetajate pärast, kelle puhke-, toitumis-, jahipidamis- ja paljunemistingimused sõltuvad merejääst ning keda kliimamuutus eriti tõsiselt ohustab; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Arktika piirkonna loomaliigid ja põlisrahvad on polaaralade karmide tingimustega väga spetsiifilisel moel kohanenud, mis muudab nad tingimuste järsu muutumise suhtes äärmiselt haavatavaks; on väga mures morskade, jääkarude, hüljeste ja muude mereimetajate pärast, kelle puhke-, toitumis-, jahipidamis- ja paljunemistingimused sõltuvad merejääst ning keda kliimamuutus eriti tõsiselt ohustab;

| 4. | tervitab 14. augustil 2008. aastal Fairbanksis toimunud Arktika piirkonna 8. parlamentaarse konverentsi lõpul vastuvõetud avaldust; |
| --- | --- |

4.

tervitab 14. augustil 2008. aastal Fairbanksis toimunud Arktika piirkonna 8. parlamentaarse konverentsi lõpul vastuvõetud avaldust;

| 5. | tervitab, et ELi Põhjamõõtme poliitika hõlmab Kaug-Põhja piirkonda, kuid on veendunud, et teadlikkust Arktika tähtsusest ülemaailmses kontekstis tuleb veelgi tõsta eraldiseisva ELi Arktika-poliitika väljatöötamise teel; |
| --- | --- |

5.

tervitab, et ELi Põhjamõõtme poliitika hõlmab Kaug-Põhja piirkonda, kuid on veendunud, et teadlikkust Arktika tähtsusest ülemaailmses kontekstis tuleb veelgi tõsta eraldiseisva ELi Arktika-poliitika väljatöötamise teel;

| 6. | rõhutab sellega seoses Arktika tähtsust ülemaailmse kliima seisukohalt ja loodab, et teadusuuringute toetamine selles piirkonnas jätkub ka pärast rahvusvahelise polaaraasta lõppu; |
| --- | --- |

6.

rõhutab sellega seoses Arktika tähtsust ülemaailmse kliima seisukohalt ja loodab, et teadusuuringute toetamine selles piirkonnas jätkub ka pärast rahvusvahelise polaaraasta lõppu;

| 7. | ootab suure huviga komisjoni tulevast teatist Arktika poliitika kohta ja loodab, et see paneb aluse mõttekale ELi Arktika-poliitikale; palub komisjonil käsitleda oma teatises vähemalt järgmisi teemasid:






  a) | kliimamuutuse praegune seis piirkonnas ja sellega kohanemine; |
| --- | --- | --- |

7.

ootab suure huviga komisjoni tulevast teatist Arktika poliitika kohta ja loodab, et see paneb aluse mõttekale ELi Arktika-poliitikale; palub komisjonil käsitleda oma teatises vähemalt järgmisi teemasid:

a)

kliimamuutuse praegune seis piirkonnas ja sellega kohanemine;

| b) | põlisrahvaste ja nende elatisega arvestavad poliitilised valikud; |
| --- | --- |

b)

põlisrahvaste ja nende elatisega arvestavad poliitilised valikud;

| c) | vajadus teha ELi Arktikas asuvate naaberriikidega koostööd piiriülestes ja eriti mereohutuse küsimustes ning |
| --- | --- |

c)

vajadus teha ELi Arktikas asuvate naaberriikidega koostööd piiriülestes ja eriti mereohutuse küsimustes ning

| d) | võimalused tulevase piiriülese poliitilise või õigusliku struktuuri loomiseks, mis võiks tagada piirkonnas keskkonnakaitse ja säästva korrapärase arengu või olla vahendajaks Kaug-Põhja loodusvarade ja laevatatavate veeteede tõttu tekkivate poliitiliste erimeelsuste korral; |
| --- | --- |

d)

võimalused tulevase piiriülese poliitilise või õigusliku struktuuri loomiseks, mis võiks tagada piirkonnas keskkonnakaitse ja säästva korrapärase arengu või olla vahendajaks Kaug-Põhja loodusvarade ja laevatatavate veeteede tõttu tekkivate poliitiliste erimeelsuste korral;

| 8. | palub komisjonil võtta energia- ja julgeolekupoliitika Arktika piirkonnas oma päevakorda ning pakkuda eriti oma tulevases piirkonda käsitlevas teatises välja sobivaid teemasid ja ühiseid tööviise ELi ja Arktika piirkonna riikide jaoks kliimamuutuse, säästva arengu, energiavarustuse kindluse ja mereohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil võtta energia- ja julgeolekupoliitika Arktika piirkonnas oma päevakorda ning pakkuda eriti oma tulevases piirkonda käsitlevas teatises välja sobivaid teemasid ja ühiseid tööviise ELi ja Arktika piirkonna riikide jaoks kliimamuutuse, säästva arengu, energiavarustuse kindluse ja mereohutuse valdkonnas;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui EL kujundab oma seisukohta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi jaoks, mis toimub 2009. aastal Kopenhaagenis, väärib selles erilist tähelepanu Arktika piirkond oma mõju tõttu maailma kliimale ning oma ainulaadse looduskeskkonna tõttu; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et kui EL kujundab oma seisukohta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi jaoks, mis toimub 2009. aastal Kopenhaagenis, väärib selles erilist tähelepanu Arktika piirkond oma mõju tõttu maailma kliimale ning oma ainulaadse looduskeskkonna tõttu;

| 10. | on seisukohal, et piirkonnas toimuva mereliikluse (nii turismiga kui merepuurplatvormidega seotud mereliiklus) suhtes ei kehti kaugeltki samad rahvusvahelised ohutuse miinimumnõuded nagu mujal rahvusvahelistes vetes, seda nii inimelu kaitsmise kui ka keskkonna kaitsmise mõttes, ja nõuab tungivalt, et komisjon tagaks võimalikult kiiresti, et Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) eeskirjades tehtaks vajalikud muudatused; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et piirkonnas toimuva mereliikluse (nii turismiga kui merepuurplatvormidega seotud mereliiklus) suhtes ei kehti kaugeltki samad rahvusvahelised ohutuse miinimumnõuded nagu mujal rahvusvahelistes vetes, seda nii inimelu kaitsmise kui ka keskkonna kaitsmise mõttes, ja nõuab tungivalt, et komisjon tagaks võimalikult kiiresti, et Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) eeskirjades tehtaks vajalikud muudatused;

| 11. | rõhutab energiapoliitika välispoliitilisi aspekte ja Arktika rolli Euroopa energiapoliitika väljatöötamisel vastavalt 2007. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul tehtud ettepanekule; |
| --- | --- |

11.

rõhutab energiapoliitika välispoliitilisi aspekte ja Arktika rolli Euroopa energiapoliitika väljatöötamisel vastavalt 2007. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul tehtud ettepanekule;

| 12. | toetab Arktika Nõukogu Arktika piirkonna säilitamisel väheste pingetega piirkonnana, mis on avatud rahvusvahelisele teaduskoostööle, et võimaldada säästvas keskkonnaalases raamistikus täielikult välja arendada piirkonna potentsiaali tulevase energiatarnijana; |
| --- | --- |

12.

toetab Arktika Nõukogu Arktika piirkonna säilitamisel väheste pingetega piirkonnana, mis on avatud rahvusvahelisele teaduskoostööle, et võimaldada säästvas keskkonnaalases raamistikus täielikult välja arendada piirkonna potentsiaali tulevase energiatarnijana;

| 13. | väljendab erilist muret Arktika loodusvarade pärast toimuva võidujooksu üle, mis võib tekitada ELile julgeolekuohtusid ja suurendada üleüldist rahvusvahelist ebastabiilsust; |
| --- | --- |

13.

väljendab erilist muret Arktika loodusvarade pärast toimuva võidujooksu üle, mis võib tekitada ELile julgeolekuohtusid ja suurendada üleüldist rahvusvahelist ebastabiilsust;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks Arktika suhtes ennetava hoiaku, omandades esimese sammuna vähemalt vaatlejastaatuse Arktika Nõukogus, ning on seisukohal, et komisjon peaks looma Arktika küsimustega tegeleva üksuse; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks Arktika suhtes ennetava hoiaku, omandades esimese sammuna vähemalt vaatlejastaatuse Arktika Nõukogus, ning on seisukohal, et komisjon peaks looma Arktika küsimustega tegeleva üksuse;

| 15. | teeb ettepaneku, et komisjon peaks olema valmis taotlema rahvusvaheliste läbirääkimiste alustamist eesmärgiga võtta vastu rahvusvaheline leping Arktika kaitse kohta, mille eeskujuks oleks Antarktika leping, mida on täiendatud 1991. aasta Madridi protokolliga, kuid milles võetaks arvesse põhimõttelist erinevust, mis seisneb selles, et Arktika on asustatud, ning sellest tulenevaid Arktika piirkonna rahvaste ja riikide õigusi ja vajadusi; usub siiski, et minimaalse lähtekohana võiks selline leping hõlmata vähemalt asustamata ja nõueteta ala Põhja-Jäämere keskel; |
| --- | --- |

15.

teeb ettepaneku, et komisjon peaks olema valmis taotlema rahvusvaheliste läbirääkimiste alustamist eesmärgiga võtta vastu rahvusvaheline leping Arktika kaitse kohta, mille eeskujuks oleks Antarktika leping, mida on täiendatud 1991. aasta Madridi protokolliga, kuid milles võetaks arvesse põhimõttelist erinevust, mis seisneb selles, et Arktika on asustatud, ning sellest tulenevaid Arktika piirkonna rahvaste ja riikide õigusi ja vajadusi; usub siiski, et minimaalse lähtekohana võiks selline leping hõlmata vähemalt asustamata ja nõueteta ala Põhja-Jäämere keskel;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning Norra, Islandi, Venemaa, Kanada ja Ameerika Ühendriikide valitsustele ning piirkondlikele koostööpartneritele. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning Norra, Islandi, Venemaa, Kanada ja Ameerika Ühendriikide valitsustele ning piirkondlikele koostööpartneritele.

---

(1)  ELT C 38 E, 12.2.2004, lk 283.

(2)  ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 411.

(3)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 73.

(4)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 258.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/44

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide rakendamine

P6_TA(2008)0475

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide rakendamise kohta (2008/2062(INI))

2010/C 9 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 23. mai 2007. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/15/EÜ (autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta) reguleerimisalast füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmise tagajärgede kohta (KOM(2007)0266);

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2007. aasta 23. aruannet teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist käsitleva määruse (EMÜ) nr 3820/85 rakendamise kohta ajavahemikul 2003–2004 (KOM(2007)0622);

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrust (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (4);

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 24. septembri 2004. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-184/02 ja C-223/02: Hispaania Kuningriik ja Soome Vabariik v. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu (5), milles Euroopa Ühenduste Kohus sedastas, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevaid sõidukijuhte ei saa alaliselt direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast välja jätta;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust Euroopa Komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Liikumisvõimeline Euroopa – jätkusuutlik liikuvus meie mandril. Euroopa Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte” (6);

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni esimehe 21. juuni ja 29. juuni 2007. aasta kirju Euroopa Komisjoni liikmele Vladimír Špidlale ja komisjoni asepresidendile Jacques Barrot'le ning asepresident Jacques Barrot 3. oktoobri 2007. aasta vastust;

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi aruannet „Tööaja direktiivi mõju kollektiivläbirääkimistele autovedude sektoris” (7);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A6-0357/2008),

| A. | arvestades, et mõned liikmesriigid ei edastanud õigeaegselt nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3820/85 kehtestatud kohustuslikke andmeid ajavahemikul 2003–2004 läbi viidud kontrollide ja täitetoimingute kohta, mistõttu komisjoni aruanne selle määruse rakendamise kohta nimetatud ajavahemikul (KOM(2007)0622) esitati pooleteiseaastase hilinemisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mõned liikmesriigid ei edastanud õigeaegselt nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3820/85 kehtestatud kohustuslikke andmeid ajavahemikul 2003–2004 läbi viidud kontrollide ja täitetoimingute kohta, mistõttu komisjoni aruanne selle määruse rakendamise kohta nimetatud ajavahemikul (KOM(2007)0622) esitati pooleteiseaastase hilinemisega;

| B. | arvestades, et tuvastatud rikkumiste keskmine hulk on jäänud samale tasemele, kuid dokumenteeritud rikkumiste üldarv on mõnes liikmesriigis märkimisväärselt suurenenud, kusjuures üldiselt suurenes vahe- ja puhkeaegade eeskirjade rikkumiste arv, samal ajal kui sõiduaegade eeskirjade rikkumiste arv vähenes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tuvastatud rikkumiste keskmine hulk on jäänud samale tasemele, kuid dokumenteeritud rikkumiste üldarv on mõnes liikmesriigis märkimisväärselt suurenenud, kusjuures üldiselt suurenes vahe- ja puhkeaegade eeskirjade rikkumiste arv, samal ajal kui sõiduaegade eeskirjade rikkumiste arv vähenes;

| C. | arvestades, et järgmine kaheaastane aruanne peab esmakordselt sisaldama andmeid direktiivi 2002/15/EÜ rakendamise kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et järgmine kaheaastane aruanne peab esmakordselt sisaldama andmeid direktiivi 2002/15/EÜ rakendamise kohta;

| D. | arvestades, et liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide tööaega ning sõidu- ja puhkeperioode käsitlevate eeskirjade korrektne kohaldamine on kõigi huvides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide tööaega ning sõidu- ja puhkeperioode käsitlevate eeskirjade korrektne kohaldamine on kõigi huvides;

| E. | arvestades, et direktiivi 2002/15/EÜ eesmärk on näha ette tööaja korraldusega seotud miinimumnõuded, et parandada autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tervise ja ohutuse kaitset ning täiustada liiklusohutust ja lähendada konkurentsitingimusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et direktiivi 2002/15/EÜ eesmärk on näha ette tööaja korraldusega seotud miinimumnõuded, et parandada autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tervise ja ohutuse kaitset ning täiustada liiklusohutust ja lähendada konkurentsitingimusi;

| F. | arvestades, et direktiiv 2002/15/EÜ jõustus 23. märtsil 2002, ning et liikmesriikidel oli direktiivi sätete ülevõtmiseks kuni 23. märtsini 2005 aega kolm aastat ning et enamik neist ei ole suutnud kolmeaastase üleminekuaja jooksul direktiivi üle võtta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et direktiiv 2002/15/EÜ jõustus 23. märtsil 2002, ning et liikmesriikidel oli direktiivi sätete ülevõtmiseks kuni 23. märtsini 2005 aega kolm aastat ning et enamik neist ei ole suutnud kolmeaastase üleminekuaja jooksul direktiivi üle võtta;

| G. | arvestades, et kaks aastat pärast direktiivi 2002/15/EÜ ülevõtmiseks ettenähtud tähtaja möödumist pole mõned liikmesriigid ikka veel asjaomase direktiivi kõiki sätteid üle võtnud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kaks aastat pärast direktiivi 2002/15/EÜ ülevõtmiseks ettenähtud tähtaja möödumist pole mõned liikmesriigid ikka veel asjaomase direktiivi kõiki sätteid üle võtnud;

| H. | arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad sõidukijuhid on jäetud direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast vähemalt 23. märtsini 2009 välja; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad sõidukijuhid on jäetud direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast vähemalt 23. märtsini 2009 välja;

| I. | arvestades, et oma aruandes füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast väljajätmise tagajärgede kohta käsitleb komisjon küll nii väljajätmise kui kaasamise puudusi ja eeliseid, kuid lõplikke järeldusi ei esita; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et oma aruandes füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast väljajätmise tagajärgede kohta käsitleb komisjon küll nii väljajätmise kui kaasamise puudusi ja eeliseid, kuid lõplikke järeldusi ei esita;

| J. | arvestades, et parlament on mitmel korral toonitanud, kui tähtis on leida lahendus sektori väärtalitusele, mis seisneb paljude töötajate ebaõiges liigitamises füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevateks sõidukijuhtideks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et parlament on mitmel korral toonitanud, kui tähtis on leida lahendus sektori väärtalitusele, mis seisneb paljude töötajate ebaõiges liigitamises füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevateks sõidukijuhtideks;

| K. | arvestades, et liikmesriikide vahelise ebavõrdsuse likvideerimiseks ning panuse andmiseks õiglase konkurentsi tagamisse autovedude sektoris tuleb kaasata direktiivi kohaldamisalasse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad sõidukijuhid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liikmesriikide vahelise ebavõrdsuse likvideerimiseks ning panuse andmiseks õiglase konkurentsi tagamisse autovedude sektoris tuleb kaasata direktiivi kohaldamisalasse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad sõidukijuhid;

| L. | arvestades, et sõidu- ja puhkeaegade osas on oluline säilitada määruse (EMÜ) nr 3820/85 kohaldamisala järjepidevus, vältides sõidukijuhtide eristamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sõidu- ja puhkeaegade osas on oluline säilitada määruse (EMÜ) nr 3820/85 kohaldamisala järjepidevus, vältides sõidukijuhtide eristamist;

| M. | arvestades, et tööaja piiramine autovedude sektoris avaldab liiklusohutusele märkimisväärsemalt positiivsemat mõju juhul, kui direktiivi kohaldamisalasse kaasatakse ka füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad sõidukijuhid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tööaja piiramine autovedude sektoris avaldab liiklusohutusele märkimisväärsemalt positiivsemat mõju juhul, kui direktiivi kohaldamisalasse kaasatakse ka füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad sõidukijuhid;

| N. | arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide kaasamine ei vähenda kuidagi nende suutlikkust ega vajadust tegeleda halduslike ülesannetega või ettevõtte juhtimisega, kuna direktiivis 2002/15/EÜ käsitletakse tööaega üksnes otseselt autoveoga seotud tegevusele kulutatud ajana; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide kaasamine ei vähenda kuidagi nende suutlikkust ega vajadust tegeleda halduslike ülesannetega või ettevõtte juhtimisega, kuna direktiivis 2002/15/EÜ käsitletakse tööaega üksnes otseselt autoveoga seotud tegevusele kulutatud ajana;

| O. | arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees sotsiaalvaldkonda esindavad isikud saavutasid füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide kaasamise suhtes üksmeelse kokkuleppe, et tagada sellega kõigi sektori töötajate võrdne kohtlemine, hoida ära konkurentsi moonutamist ning edendada parimaid töötingimusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees sotsiaalvaldkonda esindavad isikud saavutasid füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide kaasamise suhtes üksmeelse kokkuleppe, et tagada sellega kõigi sektori töötajate võrdne kohtlemine, hoida ära konkurentsi moonutamist ning edendada parimaid töötingimusi;

| P. | arvestades, et Euroopa Ühenduste Kohus on resoluutselt kinnitanud, et EÜ asutamislepingu artikkel 71 on direktiivi 2002/15/EÜ kohaldamiseks füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide suhtes piisav õiguslik alus, kuna see aitab saavutada liiklusohutuse eesmärke ja ühtlustada konkurentsitingimusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Ühenduste Kohus on resoluutselt kinnitanud, et EÜ asutamislepingu artikkel 71 on direktiivi 2002/15/EÜ kohaldamiseks füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide suhtes piisav õiguslik alus, kuna see aitab saavutada liiklusohutuse eesmärke ja ühtlustada konkurentsitingimusi;

| Q. | arvestades, et eespool nimetatud komisjoni teatises ja komisjoni aruandes füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast väljajätmise tagajärgede kohta väljendatakse jätkuvat muret teatavate liikmesriikide üle, kes viivitavad direktiivi 2002/15/EÜ ja autovedude sektorit käsitlevate muude sotsiaalõigusnormide ülevõtmise ja rakendamisega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eespool nimetatud komisjoni teatises ja komisjoni aruandes füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast väljajätmise tagajärgede kohta väljendatakse jätkuvat muret teatavate liikmesriikide üle, kes viivitavad direktiivi 2002/15/EÜ ja autovedude sektorit käsitlevate muude sotsiaalõigusnormide ülevõtmise ja rakendamisega;

| R. | arvestades, et isegi kui osa liikmesriike ei ole senini direktiivi 2002/15/EÜ üle võtnud, on nad kohustatud esitama samas direktiivis sätestatud ajakava kohaselt iga kahe aasta järel aruandeid direktiivi kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et isegi kui osa liikmesriike ei ole senini direktiivi 2002/15/EÜ üle võtnud, on nad kohustatud esitama samas direktiivis sätestatud ajakava kohaselt iga kahe aasta järel aruandeid direktiivi kohaldamise kohta,

| 1. | avaldab kahetsust määruse (EMÜ) nr 3820/85 ikka veel väga erineva kohaldamise ja täitmise tagamise üle; märgib, et liikmesriigid peavad tegema jõupingutusi, et tagada täiustatud sotsiaalõigusnormide tõhus ja ühtne rakendamine; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust määruse (EMÜ) nr 3820/85 ikka veel väga erineva kohaldamise ja täitmise tagamise üle; märgib, et liikmesriigid peavad tegema jõupingutusi, et tagada täiustatud sotsiaalõigusnormide tõhus ja ühtne rakendamine;

| 2. | väljendab muret direktiivi 2002/15/EÜ puuduliku ülevõtmise ning ülevõtmisega viivitamise pärast mõnedes liikmesriikides; ootab neilt liikmesriikidelt kiiret selgitust ja põhjendust rakendamata jätmise kohta koos märkega olemasolevate takistuste kohta; |
| --- | --- |

2.

väljendab muret direktiivi 2002/15/EÜ puuduliku ülevõtmise ning ülevõtmisega viivitamise pärast mõnedes liikmesriikides; ootab neilt liikmesriikidelt kiiret selgitust ja põhjendust rakendamata jätmise kohta koos märkega olemasolevate takistuste kohta;

| 3. | juhib tähelepanu, et direktiiv 2002/15/EÜ näeb ette miinimumnõuded ning selle ülevõtmine ei tohi alandada töötajate kaitstuse taset ega vähendada vastavust teatud liikmesriikide soodsamatele tingimustele, mis tulenevad üldistest tööõiguse alastest õigusaktidest või kollektiivlepingutest; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu, et direktiiv 2002/15/EÜ näeb ette miinimumnõuded ning selle ülevõtmine ei tohi alandada töötajate kaitstuse taset ega vähendada vastavust teatud liikmesriikide soodsamatele tingimustele, mis tulenevad üldistest tööõiguse alastest õigusaktidest või kollektiivlepingutest;

| 4. | kutsub liikmesriike üles kiirendama autovedude sektorit käsitlevate sotsiaalõigusnormide ülevõtmisprotsessi ja rakendama need suurima hoolikusega, et järgida liiklusohutuse ning sõidukijuhtide tervise ja ohutuse üldhuve ning kehtestada õiglase konkurentsi selge raamistik; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles kiirendama autovedude sektorit käsitlevate sotsiaalõigusnormide ülevõtmisprotsessi ja rakendama need suurima hoolikusega, et järgida liiklusohutuse ning sõidukijuhtide tervise ja ohutuse üldhuve ning kehtestada õiglase konkurentsi selge raamistik;

| 5. | palub komisjonil koostada direktiivi 2002/15/EÜ kohaldamise kohta iga kahe aasta järel ettenähtud aruandeid hoolimata sellest, et osa liikmesriike ei ole kõnealuse direktiivi sätteid senini oma õigusesse üle võtnud; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil koostada direktiivi 2002/15/EÜ kohaldamise kohta iga kahe aasta järel ettenähtud aruandeid hoolimata sellest, et osa liikmesriike ei ole kõnealuse direktiivi sätteid senini oma õigusesse üle võtnud;

| 6. | väljendab muret, et rikkumiste keskmine näitaja on püsivalt kõrge, eelkõige just reisijateveol, ning ootab liikmesriikidelt eeskirjade täitmise paremat tagamist; kutsub liikmesriike üles läbi viima ühiseid algatusi teabe- ja töötajate vahetuse edendamiseks ning kooskõlastatud kontrolle; |
| --- | --- |

6.

väljendab muret, et rikkumiste keskmine näitaja on püsivalt kõrge, eelkõige just reisijateveol, ning ootab liikmesriikidelt eeskirjade täitmise paremat tagamist; kutsub liikmesriike üles läbi viima ühiseid algatusi teabe- ja töötajate vahetuse edendamiseks ning kooskõlastatud kontrolle;

| 7. | kutsub komisjoni näitama üles suurimat meelekindlust seoses autovedude sektori sotsiaalseid aspekte käsitlevate Euroopa Liidu õigusnormide rikkumistega liikmesriikide poolt, nägema ette sunnimeetmed normide täitmata jätmise korral ning võtma ennetavaid meetmeid, vajaduse korral kohtu kaudu selle nimel, et tagada ühenduse õigusaktide range järgimine; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni näitama üles suurimat meelekindlust seoses autovedude sektori sotsiaalseid aspekte käsitlevate Euroopa Liidu õigusnormide rikkumistega liikmesriikide poolt, nägema ette sunnimeetmed normide täitmata jätmise korral ning võtma ennetavaid meetmeid, vajaduse korral kohtu kaudu selle nimel, et tagada ühenduse õigusaktide range järgimine;

| 8. | kutsub komisjoni üles määruses (EÜ) nr 561/2006 sätestatud komiteemenetluse kohaselt esildama 2008. aasta oktoobriks suunised rikkumiste ühtse määratlemise ja liigitamise kohta; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles määruses (EÜ) nr 561/2006 sätestatud komiteemenetluse kohaselt esildama 2008. aasta oktoobriks suunised rikkumiste ühtse määratlemise ja liigitamise kohta;

| 9. | palub komisjonil pidada oma ametliku mõjuhinnangu koostamisel, enne õigusloome ettepaneku tegemist direktiivi 2002/15/EÜ muutmise kohta vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 2 lõikele 1, seoses kõigi muude argumentidega esmatähtsaks liiklusohutuse ning sõidukijuhtide ja teiste liiklejate tervise ja ohutuse sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil pidada oma ametliku mõjuhinnangu koostamisel, enne õigusloome ettepaneku tegemist direktiivi 2002/15/EÜ muutmise kohta vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 2 lõikele 1, seoses kõigi muude argumentidega esmatähtsaks liiklusohutuse ning sõidukijuhtide ja teiste liiklejate tervise ja ohutuse sotsiaalset mõõdet;

| 10. | palub komisjonil võtta oma eespool nimetatud ametliku mõjuhinnangu koostamisel arvesse läbi Euroopa sõitvate veoautojuhtide raskeid töötingimusi, mille põhjuseks on ebapiisav juurdepääs nõuetele vastavatele puhkekohtadele hoolimata sellest, et määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 12 tunnistatakse selgelt elukutselistele sõidukijuhtidele määratud piisava hulga ohutute ja turvaliste puhkekohtade olemasolu tähtsust ELi maanteede võrgustikus; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma Euroopa Parlamendi käivitatud ohutute ja turvaliste parkimiskohtade katseprojekti järelmeetmed, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses „Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika ja elukutselised sõidukijuhid – ohutud ja turvalised peatus- ja puhkekohad” (8) soovitatud meetmeid; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil võtta oma eespool nimetatud ametliku mõjuhinnangu koostamisel arvesse läbi Euroopa sõitvate veoautojuhtide raskeid töötingimusi, mille põhjuseks on ebapiisav juurdepääs nõuetele vastavatele puhkekohtadele hoolimata sellest, et määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 12 tunnistatakse selgelt elukutselistele sõidukijuhtidele määratud piisava hulga ohutute ja turvaliste puhkekohtade olemasolu tähtsust ELi maanteede võrgustikus; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma Euroopa Parlamendi käivitatud ohutute ja turvaliste parkimiskohtade katseprojekti järelmeetmed, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses „Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika ja elukutselised sõidukijuhid – ohutud ja turvalised peatus- ja puhkekohad” (8) soovitatud meetmeid;

| 11. | palub komisjonil võtta oma eespool nimetatud ametliku mõjuhinnangu koostamisel täielikult arvesse parlamendi seisukohta ja põhjendusi füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide täielikuks kaasamiseks direktiivi 2002/15/EÜ kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil võtta oma eespool nimetatud ametliku mõjuhinnangu koostamisel täielikult arvesse parlamendi seisukohta ja põhjendusi füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide täielikuks kaasamiseks direktiivi 2002/15/EÜ kohaldamisalasse;

| 12. | palub komisjonil võtta oma eespool nimetatud ametliku mõjuhinnangu koostamisel arvesse autovedude sektoris üldiselt valitsevat arvamust füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide kaasamise kasuks ning on seisukohal, et vale-FIEde õiguslik eristamine ja vastutusele võtmine oleks äärmiselt keeruline, rääkimata praktilistest ja bürokraatlikest tõketest, mis tuleks ületada, et takistada sellise õigusliku vormi laialdast kasutamist eesmärgiga hiilida mööda tööaja piirangutest; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil võtta oma eespool nimetatud ametliku mõjuhinnangu koostamisel arvesse autovedude sektoris üldiselt valitsevat arvamust füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide kaasamise kasuks ning on seisukohal, et vale-FIEde õiguslik eristamine ja vastutusele võtmine oleks äärmiselt keeruline, rääkimata praktilistest ja bürokraatlikest tõketest, mis tuleks ületada, et takistada sellise õigusliku vormi laialdast kasutamist eesmärgiga hiilida mööda tööaja piirangutest;

| 13. | palub komisjonil esitada piisava ajavaruga asjakohased meetmed, et tagada direktiivi 2002/15/EÜ täielik ja tervikuna jõustumine 23. märtsil 2009 ning selle kohaldamisala laiendamine füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevatele sõidukijuhtidele; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil esitada piisava ajavaruga asjakohased meetmed, et tagada direktiivi 2002/15/EÜ täielik ja tervikuna jõustumine 23. märtsil 2009 ning selle kohaldamisala laiendamine füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevatele sõidukijuhtidele;

| 14. | kutsub komisjoni üles tagama mõjuhinnangute kiire lõpuleviimine, et oleks võimalik viivitamata koostada objektiivne analüüs kaalumisele tulevate võimalike muudatuste kohta; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles tagama mõjuhinnangute kiire lõpuleviimine, et oleks võimalik viivitamata koostada objektiivne analüüs kaalumisele tulevate võimalike muudatuste kohta;

| 15. | kutsub komisjoni üles läbi vaatama iga liikmesriigi liikluskontrolli korda ning edastama Euroopa Parlamendile sellekohase aruande; kutsub komisjoni üles, juhul kui tuvastatakse kontrollimenetlused, mis piiravad kaupade või isikute vaba liikumist, vaatama läbi kehtivad õigusaktid ning esitama ettepaneku muudatusteks, et tagada liikluskontrollide ühtne kord; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles läbi vaatama iga liikmesriigi liikluskontrolli korda ning edastama Euroopa Parlamendile sellekohase aruande; kutsub komisjoni üles, juhul kui tuvastatakse kontrollimenetlused, mis piiravad kaupade või isikute vaba liikumist, vaatama läbi kehtivad õigusaktid ning esitama ettepaneku muudatusteks, et tagada liikluskontrollide ühtne kord;

| 16. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles esitama teavet ja sellele tuginevalt rakendamisaruandeid tunduvalt kiiremini, et rakendamise analüüsist tuleneda võivaid vajalikke õiguslikke muudatusi oleks võimalik ilma täiendava viivituseta sisse viia; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles esitama teavet ja sellele tuginevalt rakendamisaruandeid tunduvalt kiiremini, et rakendamise analüüsist tuleneda võivaid vajalikke õiguslikke muudatusi oleks võimalik ilma täiendava viivituseta sisse viia;

| 17. | leiab, et rikkumiste statistika kinnitab taas tema seisukohta, et õigusaktide kohandamine on tungivalt vajalik; on 2006. aasta mais jõustunud direktiivi 2006/22/EÜ ja 2007. aasta aprillis jõustunud määruse (EÜ) nr 561/2006 valguses seetõttu kindel, et eeskirju hakatakse rakendama rangemalt ja ühetaoliselt; |
| --- | --- |

17.

leiab, et rikkumiste statistika kinnitab taas tema seisukohta, et õigusaktide kohandamine on tungivalt vajalik; on 2006. aasta mais jõustunud direktiivi 2006/22/EÜ ja 2007. aasta aprillis jõustunud määruse (EÜ) nr 561/2006 valguses seetõttu kindel, et eeskirju hakatakse rakendama rangemalt ja ühetaoliselt;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

---

(1)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 1.

(2)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35.

(3)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

(4)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 35.

(5)  EKL 2004, lk I-7789.

(6)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 89.

(7)  http://www.eurofound.europa.eu/docs/eiro/tn0704039s/tn0704039s.pdf

(8)  ELT C 175, 27.7.2007, lk 88.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/48

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Lamfalussy protsessi järelmeetmed: edaspidine järelevalvestruktuur

P6_TA(2008)0476

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile Lamfalussy protsessi järelmeetmete kohta: edaspidine järelevalvestruktuur (2008/2148(INI))

2010/C 9 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandat direktiivi 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (1);

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmendat direktiivi 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (2);

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (3);

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (4);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta (5);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (6);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (7);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (8);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (9);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (10);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (11);

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solvency II) (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0119);

võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2004. aasta teatist ettevõtlus- ja finantspettuste vältimise ja tõkestamise kohta (KOM(2004)0611);

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2004. aasta soovitust 2004/913/EÜ noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete sobiva tasustamiskorra edendamiseks (12);

võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valge raamatu: finantsteenuste poliitika (2005–2010) kohta (13), 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni liikumise kohta täiendava konsolideerimise suunas finantsteenuste sektoris (14), 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni ELi finantsturgude integratsiooni hetkeolukorra kohta (15) ja 21. novembri 2002. aasta resolutsiooni usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kohta Euroopa Liidus (16);

võttes arvesse finantsstabiilsuse foorumi 7. aprilli 2008. aasta aruannet turu ja institutsioonide paindlikkuse suurendamise kohta;

võttes arvesse 14. mail 2008. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi ELi järelevalveraamistiku ja finantsstabiilsuse korra kohta ning nõukogu järeldusi seonduvates küsimustes tema 3. juuni 2008. aasta, 4. detsembri 2007. aasta ja 9. oktoobri 2007. aasta istungi järel;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 192 teist lõiku;

võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0359/2008),

| A. | arvestades, et käimas on direktiivide 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ läbivaatamine ning oodata on ettepanekut krediidireitingu agentuuride kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käimas on direktiivide 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ läbivaatamine ning oodata on ettepanekut krediidireitingu agentuuride kohta;

| B. | arvestades, et komisjon ei ole tegelenud terve rea parlamendi taotlustega, sealhulgas eespool nimetatud resolutsioonides esitatud taotlustega, ja arvestades, et lisas on esitatud loetelu soovitustest, kuidas võiks parandada finantsturgude tegevuse järelevalve toimimist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon ei ole tegelenud terve rea parlamendi taotlustega, sealhulgas eespool nimetatud resolutsioonides esitatud taotlustega, ja arvestades, et lisas on esitatud loetelu soovitustest, kuidas võiks parandada finantsturgude tegevuse järelevalve toimimist;

| C. | arvestades, et finantsjärelevalve ei ole sammu pidanud turgude integratsiooni ja finantsturgude globaalse arenguga, mis nõuavad olemasolevate reguleerimis- ja järelevalvesüsteemide ajakohastamist, et käsitleda paremini süsteemseid riske, tagada finantsstabiilsus, saavutada Euroopa Liidu eesmärgid ja aidata kaasa üleilmse rahanduse paremale juhtimisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et finantsjärelevalve ei ole sammu pidanud turgude integratsiooni ja finantsturgude globaalse arenguga, mis nõuavad olemasolevate reguleerimis- ja järelevalvesüsteemide ajakohastamist, et käsitleda paremini süsteemseid riske, tagada finantsstabiilsus, saavutada Euroopa Liidu eesmärgid ja aidata kaasa üleilmse rahanduse paremale juhtimisele;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlamendi mis tahes ettepanek õigusakti vastuvõtmiseks peaks tuginema põhimõtetele ning et lisas esitatud soovitused tuleks välja töötada järelevalveasutuste, finantsturgudel osalejate ja muude asjaomaste organitega konsulteerides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlamendi mis tahes ettepanek õigusakti vastuvõtmiseks peaks tuginema põhimõtetele ning et lisas esitatud soovitused tuleks välja töötada järelevalveasutuste, finantsturgudel osalejate ja muude asjaomaste organitega konsulteerides;

| E. | arvestades, et üha rohkem üleeuroopalisi üksusi tegutsevad mitmes liikmesriigis; arvestades, et paljude siseriiklike ametiasutuste kaasamine on suurendanud keerukust ja ähmastanud vastutusalade piire, eriti makrousaldatavuse järelevalve ja kriisiohjamise puhul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üha rohkem üleeuroopalisi üksusi tegutsevad mitmes liikmesriigis; arvestades, et paljude siseriiklike ametiasutuste kaasamine on suurendanud keerukust ja ähmastanud vastutusalade piire, eriti makrousaldatavuse järelevalve ja kriisiohjamise puhul;

| F. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide kõrge riskiastmega hüpoteeklaenudest ja neist pärinevatest toodetest alguse saanud praegune finantskriis on levinud turgude järjest suurema integreerituse tõttu üle maailma, mis viitab veelgi enam sellele, et finantsturgude tegevuse praegune reguleerimine ja järelevalve ei ole piisavalt ühtlustatud ei ELi ega rahvusvahelisel tasandil; arvestades, et finantsturgude tegevuse reguleerimise ja järelevalve reform on seetõttu teretulnud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide kõrge riskiastmega hüpoteeklaenudest ja neist pärinevatest toodetest alguse saanud praegune finantskriis on levinud turgude järjest suurema integreerituse tõttu üle maailma, mis viitab veelgi enam sellele, et finantsturgude tegevuse praegune reguleerimine ja järelevalve ei ole piisavalt ühtlustatud ei ELi ega rahvusvahelisel tasandil; arvestades, et finantsturgude tegevuse reguleerimise ja järelevalve reform on seetõttu teretulnud;

| G. | arvestades, et kriis on toonud kaasa laenuraha saamise karmistumise, mis on kergitanud laenude hinda paljude turuosaliste jaoks; arvestades, et praegune finantsturgude ebastabiilsus võib piirata majanduskasvu ja tööhõivet; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kriis on toonud kaasa laenuraha saamise karmistumise, mis on kergitanud laenude hinda paljude turuosaliste jaoks; arvestades, et praegune finantsturgude ebastabiilsus võib piirata majanduskasvu ja tööhõivet;

| H. | arvestades, et vahendustegevus kapitaliturgudel ja uut tüüpi finantsvahendid on toonud kasu, kuid on põhjustanud ka uute süsteemse riski allikate teket üle maailma; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vahendustegevus kapitaliturgudel ja uut tüüpi finantsvahendid on toonud kasu, kuid on põhjustanud ka uute süsteemse riski allikate teket üle maailma;

| I. | arvestades, et kuigi emissiooni- ja jaotusmudel on suurendanud konkurentsi ja jaotanud riski; arvestades, et samas on see mudel vähendanud motivatsiooni riski hinnata ja järelevalvet teostada ning on mõningatel juhtudel põhjustanud nõutava hoolsuse vähenemist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuigi emissiooni- ja jaotusmudel on suurendanud konkurentsi ja jaotanud riski; arvestades, et samas on see mudel vähendanud motivatsiooni riski hinnata ja järelevalvet teostada ning on mõningatel juhtudel põhjustanud nõutava hoolsuse vähenemist;

| J. | arvestades, et väärad talitusviisid, nagu ebapiisav riskijuhtimine, vastutustundetu laenamine, ülemäärane võlakoormus (finantsvõimendus), nõutava hoolsuse vähesus ning likviidsuse järsk kaotamine, kujutavad tõsist riski finantsasutustele ja võivad ohustada finantsstabiilsust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et väärad talitusviisid, nagu ebapiisav riskijuhtimine, vastutustundetu laenamine, ülemäärane võlakoormus (finantsvõimendus), nõutava hoolsuse vähesus ning likviidsuse järsk kaotamine, kujutavad tõsist riski finantsasutustele ja võivad ohustada finantsstabiilsust;

| K. | arvestades, et mikrotasandil riski vähendamiseks kavandatud uuenduslikud tehnikad, mis iseenesest vastasid praegustele eeskirjadele, võisid tuua kaasa riski kontsentreerumise ja süsteemse riski; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mikrotasandil riski vähendamiseks kavandatud uuenduslikud tehnikad, mis iseenesest vastasid praegustele eeskirjadele, võisid tuua kaasa riski kontsentreerumise ja süsteemse riski;

| L. | arvestades, et kahjustavat meelevaldset reguleerimist tuleks vältida; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kahjustavat meelevaldset reguleerimist tuleks vältida;

| M. | arvestades, et Euroopa panganduse kasvav piiriülene olemus ning vajadus reageerida pangandust vapustavatele sündmustele kooskõlastatud viisil, samuti vajadus efektiivselt tegeleda süsteemsete riskidega nõuavad liikmesriikidevaheliste erinevuste vähendamist niivõrd kui võimalik, arvestades, et on vaja edasi minna sealt, kuhu komisjon on jõudnud asjaomaste uurimustega, ning muuta direktiivi 94/19/EÜ niipea kui võimalik, et tagada pangahoiuste kaitstuse samasugune tase kogu Euroopa Liidus selleks, et säilitada finantsstabiilsus ja hoiustajate usaldus ning vältida konkurentsi kahjustamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa panganduse kasvav piiriülene olemus ning vajadus reageerida pangandust vapustavatele sündmustele kooskõlastatud viisil, samuti vajadus efektiivselt tegeleda süsteemsete riskidega nõuavad liikmesriikidevaheliste erinevuste vähendamist niivõrd kui võimalik, arvestades, et on vaja edasi minna sealt, kuhu komisjon on jõudnud asjaomaste uurimustega, ning muuta direktiivi 94/19/EÜ niipea kui võimalik, et tagada pangahoiuste kaitstuse samasugune tase kogu Euroopa Liidus selleks, et säilitada finantsstabiilsus ja hoiustajate usaldus ning vältida konkurentsi kahjustamist;

| N. | arvestades, et tuleb tagada piisav läbipaistvuse määr üldsuse, investorite ja järelevalveasutuste suhtes; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tuleb tagada piisav läbipaistvuse määr üldsuse, investorite ja järelevalveasutuste suhtes;

| O. | arvestades, et kompensatsiooniskeemid, mis peegeldavad individuaalseid ja ettevõtte saavutusi, ei tohiks soodustada lühiajalist liigse riski võtmist vajaliku pikaajalise tulemuslikkuse ja ettevaatlikkuse arvel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kompensatsiooniskeemid, mis peegeldavad individuaalseid ja ettevõtte saavutusi, ei tohiks soodustada lühiajalist liigse riski võtmist vajaliku pikaajalise tulemuslikkuse ja ettevaatlikkuse arvel;

| P. | arvestades, et finantsasutuste, krediidireitingu agentuuride ja audiitorühingute ning õigusbüroode ärimudel võib põhjustada huvide konflikte, millega tuleb tegeleda ja nende üle järelevalvet teostada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et finantsasutuste, krediidireitingu agentuuride ja audiitorühingute ning õigusbüroode ärimudel võib põhjustada huvide konflikte, millega tuleb tegeleda ja nende üle järelevalvet teostada;

| Q. | arvestades, et krediidireitingu agentuuride vead keerulise struktuuriga toodete osas ja reitingute tähenduse vääriti mõistmised turuosaliste poolt on tekitanud olulisi negatiivseid välismõjusid ja põhjustanud ebakindlust turul; arvestades, et krediidireitingu agentuuride menetlused vajavad läbivaatamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et krediidireitingu agentuuride vead keerulise struktuuriga toodete osas ja reitingute tähenduse vääriti mõistmised turuosaliste poolt on tekitanud olulisi negatiivseid välismõjusid ja põhjustanud ebakindlust turul; arvestades, et krediidireitingu agentuuride menetlused vajavad läbivaatamist;

| R. | arvestades, et krediidireitingu agentuuride väljapakutud eneseregulatsiooni lahendused on veel läbi proovimata ja tõenäoliselt ebapiisavad, et täita oma keskset rolli finantssüsteemis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et krediidireitingu agentuuride väljapakutud eneseregulatsiooni lahendused on veel läbi proovimata ja tõenäoliselt ebapiisavad, et täita oma keskset rolli finantssüsteemis;

| S. | arvestades, et turgude integratsiooniga, mis on üldiselt kasulik, peaks kaasnema asjakohaselt terviklik lähenemine järelevalvele, millega välditakse ka asjatut bürokraatiat ja mis on kooskõlas parema õigusloome poliitikaga; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et turgude integratsiooniga, mis on üldiselt kasulik, peaks kaasnema asjakohaselt terviklik lähenemine järelevalvele, millega välditakse ka asjatut bürokraatiat ja mis on kooskõlas parema õigusloome poliitikaga;

| T. | arvestades, et komisjon peaks viima läbi õigusakti ettepaneku põhjaliku mõjuhindamise; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjon peaks viima läbi õigusakti ettepaneku põhjaliku mõjuhindamise;

| U. | arvestades, et Euroopa Liit vajab järjekindlamat ja mõjusamat, nõuetekohaselt rakendatud, kuid mitte üleliia koormavat reguleerimist ja järelevalvet, et vähendada tulevaste finantskriiside riski ja tagada võrdsed võimalused piiriüleselt ning kõikide turuosaliste vahel; arvestades, et Euroopa Liit peaks täitma juhtivat rahvusvahelist rolli ning tugevdama samuti omaenda reguleerimise ja järelevalve järjekindlat rakendamist ja ühtlustamist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Liit vajab järjekindlamat ja mõjusamat, nõuetekohaselt rakendatud, kuid mitte üleliia koormavat reguleerimist ja järelevalvet, et vähendada tulevaste finantskriiside riski ja tagada võrdsed võimalused piiriüleselt ning kõikide turuosaliste vahel; arvestades, et Euroopa Liit peaks täitma juhtivat rahvusvahelist rolli ning tugevdama samuti omaenda reguleerimise ja järelevalve järjekindlat rakendamist ja ühtlustamist;

| V. | arvestades, et ELi praeguse regulatiivse ja järelevalvekorra põhjalik läbivaatamine on vajalik koos meetmetega ülemaailmse järelevalvealase koostöö parandamiseks, mis hõlmaks kapitali adekvaatsuse raamistikku, läbipaistvust ja juhtimist kui tulemusliku regulatiivse ja järelevalvekorra peamisi eeldusi kooskõlastatud viisil; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELi praeguse regulatiivse ja järelevalvekorra põhjalik läbivaatamine on vajalik koos meetmetega ülemaailmse järelevalvealase koostöö parandamiseks, mis hõlmaks kapitali adekvaatsuse raamistikku, läbipaistvust ja juhtimist kui tulemusliku regulatiivse ja järelevalvekorra peamisi eeldusi kooskõlastatud viisil;

| W. | arvestades, et järelevalvealane lähenemine peaks olema kohandatud ettevõtlusvaldkonna eripäradele ja selle juba reguleeritud aspektidele; arvestades, et finantsturgude tegevuse järelevalve ning konkreetsete institutsioonide usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eesmärgid on erinevad; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et järelevalvealane lähenemine peaks olema kohandatud ettevõtlusvaldkonna eripäradele ja selle juba reguleeritud aspektidele; arvestades, et finantsturgude tegevuse järelevalve ning konkreetsete institutsioonide usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eesmärgid on erinevad;

| X. | arvestades, et tulevased ettepanekud peaksid võtma arvesse Solvency II ettepaneku alaseid läbirääkimisi ja direktiivide 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ läbivaatamist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et tulevased ettepanekud peaksid võtma arvesse Solvency II ettepaneku alaseid läbirääkimisi ja direktiivide 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ läbivaatamist;

| Y. | arvestades, et järelevalvealane koostöö peab võtma arvesse rahvusvaheliste kontsernide järelevalve kolmandate riikidega seotud mõõdet, kuna enamikul, kui mitte kõigil peamistel Euroopa Liidu finantskontsernidel on huvid kolmandates riikides; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et järelevalvealane koostöö peab võtma arvesse rahvusvaheliste kontsernide järelevalve kolmandate riikidega seotud mõõdet, kuna enamikul, kui mitte kõigil peamistel Euroopa Liidu finantskontsernidel on huvid kolmandates riikides;

| Z. | arvestades, et pärast nõukogu 3. juuni 2008. aasta, 4. detsembri 2007. aasta ja 9. oktoobri 2007. aasta järeldusi on juba käivitatud suurem tööprogramm, et teha sihtotstarbelisi parandusi ELi järelevalvealase koostöö korralduses; arvestades, et Euroopa Liidus ja üle maailma on käivitatud ka laiaulatuslikud tööprogrammid turu ebastabiilsuse põhjuste mõistmiseks ja asjakohaseks reageerimiseks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et pärast nõukogu 3. juuni 2008. aasta, 4. detsembri 2007. aasta ja 9. oktoobri 2007. aasta järeldusi on juba käivitatud suurem tööprogramm, et teha sihtotstarbelisi parandusi ELi järelevalvealase koostöö korralduses; arvestades, et Euroopa Liidus ja üle maailma on käivitatud ka laiaulatuslikud tööprogrammid turu ebastabiilsuse põhjuste mõistmiseks ja asjakohaseks reageerimiseks;

| AA. | arvestades, et 2008. aasta sügiseks tuleks asutada asjatundjate töörühm, mis koondaks eri sidusrühmi, nagu järelevalveasutused, seadusandjad, valdkonna esindajad jne, ning töötaks välja pikemaajalise nägemuse järelevalvest; arvestades, et töörühmale tuleks teha ülesandeks arendada välja radikaalsema pikaajalise reformi projekt ja kava täieliku institutsionaalse ühendamise suunas; arvestades, et peale finantsjärelevalve struktuuri võiks töörühm käsitleda ka selliseid küsimusi nagu ühtne finantsjärelevalve eeskirjade kogum, hoiuste tagamise süsteem ja ühine maksejõuetuse kord, mis on samaulatuslikud ühendatud finants- ja järelevalvesüsteemiga, |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 2008. aasta sügiseks tuleks asutada asjatundjate töörühm, mis koondaks eri sidusrühmi, nagu järelevalveasutused, seadusandjad, valdkonna esindajad jne, ning töötaks välja pikemaajalise nägemuse järelevalvest; arvestades, et töörühmale tuleks teha ülesandeks arendada välja radikaalsema pikaajalise reformi projekt ja kava täieliku institutsionaalse ühendamise suunas; arvestades, et peale finantsjärelevalve struktuuri võiks töörühm käsitleda ka selliseid küsimusi nagu ühtne finantsjärelevalve eeskirjade kogum, hoiuste tagamise süsteem ja ühine maksejõuetuse kord, mis on samaulatuslikud ühendatud finants- ja järelevalvesüsteemiga,

| 1. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile 31. detsembriks 2008 EÜ asutamislepingu artikli 44, artikli 47 lõike 2, artikli 55, artikli 95, artikli 105 lõike 6, artikli 202, artikli 211 või artikli 308 alusel õigusakti ettepaneku või ettepanekud, mis hõlmavad alljärgnevates üksikasjalikes soovitustes käsitletud küsimusi; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile 31. detsembriks 2008 EÜ asutamislepingu artikli 44, artikli 47 lõike 2, artikli 55, artikli 95, artikli 105 lõike 6, artikli 202, artikli 211 või artikli 308 alusel õigusakti ettepaneku või ettepanekud, mis hõlmavad alljärgnevates üksikasjalikes soovitustes käsitletud küsimusi;

| 2. | kinnitab, et soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega;

| 3. | on seisukohal, et taotletava ettepaneku või ettepanekute finantsmõju tuleb vajaduse korral katta ELi eelarvest assigneeringutena; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et taotletava ettepaneku või ettepanekute finantsmõju tuleb vajaduse korral katta ELi eelarvest assigneeringutena;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.

(2)  EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1.

(3)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.

(4)  EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7.

(5)  EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5.

(6)  EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15.

(7)  ELT L 35, 11.2.2003, lk 1.

(8)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

(9)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

(10)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

(11)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 201.

(12)  ELT L 385, 29.12.2004, lk 55.

(13)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 392.

(14)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 110.

(15)  ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 140.

(16)  ELT C 25 E, 29.1.2004, lk 394.

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008RESOLUTSIOONI ETTEPANEKU LISA

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA(TE) ETTEPANEKU(TE) SISU KOHTA

1.
     
  Soovitus 1 – Tulemusliku regulatiivse ja järelevalvekorra peamised eeldused

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava(te) õigusakti(de) eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

1.1.   Meetmed ELi finantsteenuste regulatiivse raamistiku parandamiseks

Kapitali adekvaatsuse raamistik, eelkõige:

| a) | vaadata läbi kapitalinõuete eeskirjad, karmistades riskijuhtimist, likviidsust ja riskidele avatust käsitlevaid sätteid finantsturgudel tegutsevatele üksustele sidusal ja vajaduse korral antitsüklilisel viisil, ning tagada asjakohased kapitalinõuded kõigile finantsturgudel tegutsevatele üksustele, võttes arvesse süsteemset riski; |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi kapitalinõuete eeskirjad, karmistades riskijuhtimist, likviidsust ja riskidele avatust käsitlevaid sätteid finantsturgudel tegutsevatele üksustele sidusal ja vajaduse korral antitsüklilisel viisil, ning tagada asjakohased kapitalinõuded kõigile finantsturgudel tegutsevatele üksustele, võttes arvesse süsteemset riski;

| b) | suurendada kapitali adekvaatsuse raamistiku elastsust, et oleks võimalik tegeleda finantsturu häiretega, võttes samal ajal arvesse riikide ametiasutuste vastutust; |
| --- | --- |

b)

suurendada kapitali adekvaatsuse raamistiku elastsust, et oleks võimalik tegeleda finantsturu häiretega, võttes samal ajal arvesse riikide ametiasutuste vastutust;

| c) | tagada, et eeskirjad on võimalikult suures ulatuses antitsüklilised; |
| --- | --- |

c)

tagada, et eeskirjad on võimalikult suures ulatuses antitsüklilised;

| d) | reformida raamistik riskijuhtimise parandamiseks; tagada matemaatiliste mudelite adekvaatsus ja vajaduse korral suurendada stsenaariumide arvu ja stresstestimise sagedust; |
| --- | --- |

d)

reformida raamistik riskijuhtimise parandamiseks; tagada matemaatiliste mudelite adekvaatsus ja vajaduse korral suurendada stsenaariumide arvu ja stresstestimise sagedust;

| e) | tagada asjakohased kapitalinõuded keerulistele finantstoodetele ja tuletisväärtpaberitele; |
| --- | --- |

e)

tagada asjakohased kapitalinõuded keerulistele finantstoodetele ja tuletisväärtpaberitele;

| f) | tagada bilansiväliste kirjete, struktureeritud investeerimisinstrumentide ja likviidsuse tagamise vahendite avaldamine ning nõuda nendega kaasnevate mis tahes riskide nõuetekohast hindamist, et turuosalised oleksid nende olemasolust ja toimimisviisist teadlikud. |
| --- | --- |

f)

tagada bilansiväliste kirjete, struktureeritud investeerimisinstrumentide ja likviidsuse tagamise vahendite avaldamine ning nõuda nendega kaasnevate mis tahes riskide nõuetekohast hindamist, et turuosalised oleksid nende olemasolust ja toimimisviisist teadlikud.

1.2.   Meetmed läbipaistvuse parandamiseks

| a) | Väärtpaberistamine: edendada keeruliste finantstoodete ja väärtpaberistamise protsessi läbipaistvust, selgust ning nende kohta andmete esitamist, võttes arvesse sektori enda algatusi selles valdkonnas; tagada, et väärtpaberistamine ja krediidireitingu andmise protsess ei too kaasa väärtpaberistatud toote koguväärtuse põhjendamatut suurenemist üle tehingu alusvara väärtuse; |
| --- | --- |

a)

Väärtpaberistamine: edendada keeruliste finantstoodete ja väärtpaberistamise protsessi läbipaistvust, selgust ning nende kohta andmete esitamist, võttes arvesse sektori enda algatusi selles valdkonnas; tagada, et väärtpaberistamine ja krediidireitingu andmise protsess ei too kaasa väärtpaberistatud toote koguväärtuse põhjendamatut suurenemist üle tehingu alusvara väärtuse;

| b) | Keerulised finantstooted: tagada, et krediidireitingu agentuurid kasutavad järjepidevat ja sobivat reitinguterminoloogiat, mis selgitab, kuidas sellised tooted üksteisest erinevad, eriti volatiilsuse, keerulisuse ning turupingete suhtes tundlikkuse mõttes, võttes samas arvesse investorite vajadust töötada välja menetlused struktureeritud toodete kvaliteedi hindamiseks, ilma et tuginetaks üksnes reitingutele; |
| --- | --- |

b)

Keerulised finantstooted: tagada, et krediidireitingu agentuurid kasutavad järjepidevat ja sobivat reitinguterminoloogiat, mis selgitab, kuidas sellised tooted üksteisest erinevad, eriti volatiilsuse, keerulisuse ning turupingete suhtes tundlikkuse mõttes, võttes samas arvesse investorite vajadust töötada välja menetlused struktureeritud toodete kvaliteedi hindamiseks, ilma et tuginetaks üksnes reitingutele;

| c) | Raamatupidamiseeskirjad, väärtuse ja hinna määramine:






  i) | tagada oluliste väärtpaberistamise instrumentide nõuetekohane kajastamine raamatupidamises, et äriühingud ja finantsasutused ei saaks hoida olulisi eriotstarbelisi instrumente või struktureeritud investeerimisinstrumente jne kunstlikult bilansiväliselt; |
| --- | --- | --- |

c)

Raamatupidamiseeskirjad, väärtuse ja hinna määramine:

i)

tagada oluliste väärtpaberistamise instrumentide nõuetekohane kajastamine raamatupidamises, et äriühingud ja finantsasutused ei saaks hoida olulisi eriotstarbelisi instrumente või struktureeritud investeerimisinstrumente jne kunstlikult bilansiväliselt;

| ii) | tagada, et eeskirjad keeruliste finantstoodete väärtuse ja hinna määramise normide kohta on asjakohased, eelkõige IAS 39 kontekstis, ja need töötatakse välja koostöös IASB ja teiste pädevate rahvusvaheliste organitega; |
| --- | --- |

ii)

tagada, et eeskirjad keeruliste finantstoodete väärtuse ja hinna määramise normide kohta on asjakohased, eelkõige IAS 39 kontekstis, ja need töötatakse välja koostöös IASB ja teiste pädevate rahvusvaheliste organitega;

| d) | Reguleerimata turud: suurendada börsiväliste turgude läbipaistvust nende likviidsuse osas, tegeleda oluliste süsteemse riski allikatega (st vastaspoole kontsentratsioonirisk) ja vajaduse korral julgustada turuosalisi arveldama börsiväliseid tehinguid arvelduskodades. |
| --- | --- |

d)

Reguleerimata turud: suurendada börsiväliste turgude läbipaistvust nende likviidsuse osas, tegeleda oluliste süsteemse riski allikatega (st vastaspoole kontsentratsioonirisk) ja vajaduse korral julgustada turuosalisi arveldama börsiväliseid tehinguid arvelduskodades.

1.3.   Juhtimismeetmed

| a) | Väärtpaberistamine: nõuda emitentidelt riski hindamist ja jälgimist ning tagada võla või hüpoteegiga tagatud väärtpaberite läbipaistvus, et investorid saaksid toimida nõutava hoolsusega; |
| --- | --- |

a)

Väärtpaberistamine: nõuda emitentidelt riski hindamist ja jälgimist ning tagada võla või hüpoteegiga tagatud väärtpaberite läbipaistvus, et investorid saaksid toimida nõutava hoolsusega;

| b) | Tasusüsteemid: tagada, et finantsasutused avalikustavad oma tasustamispoliitika, sealhulgas aktsiaoptsioonid, eelkõige juhtivtöötajate tasustamis- ja hüvitispaketid; tagada, et kõiki juhtkonnaga seotud tehinguid oleks raamatupidamisaruannetes võimalik selgelt määratleda; tagada, et usaldatavusnormatiivide täitmist kontrollivad järelevalveasutused lisavad riskijuhtimise kohta antavatesse hinnangutesse tasustamis- ja preemiasüsteemide ning maksustamise mõju, et tagada boonuste tasakaalustatus ja see, et nendega ei soodustata liigsete riskide võtmist; |
| --- | --- |

b)

Tasusüsteemid: tagada, et finantsasutused avalikustavad oma tasustamispoliitika, sealhulgas aktsiaoptsioonid, eelkõige juhtivtöötajate tasustamis- ja hüvitispaketid; tagada, et kõiki juhtkonnaga seotud tehinguid oleks raamatupidamisaruannetes võimalik selgelt määratleda; tagada, et usaldatavusnormatiivide täitmist kontrollivad järelevalveasutused lisavad riskijuhtimise kohta antavatesse hinnangutesse tasustamis- ja preemiasüsteemide ning maksustamise mõju, et tagada boonuste tasakaalustatus ja see, et nendega ei soodustata liigsete riskide võtmist;

| c) | Äriühingu vastutuse süsteem: tagada vastutussüsteemide loomine, millega nähakse ette asjakohased trahvid ja muud karistused suutmatuse korral täita finantsteenuste valdkonna õigusakte, võimaldades kohustuse rikkumise või ebaseadusliku kauplemise korral peatada või võtta ära finantsasutuste juhtivtöötajate õigus töötada finantssektoris üldse või selle asjaomastes osades; |
| --- | --- |

c)

Äriühingu vastutuse süsteem: tagada vastutussüsteemide loomine, millega nähakse ette asjakohased trahvid ja muud karistused suutmatuse korral täita finantsteenuste valdkonna õigusakte, võimaldades kohustuse rikkumise või ebaseadusliku kauplemise korral peatada või võtta ära finantsasutuste juhtivtöötajate õigus töötada finantssektoris üldse või selle asjaomastes osades;

| d) | Krediidireitingu agentuurid: meetmed, mille abil tegeldakse selliste küsimustega nagu huvide konfliktid, kvaliteedi tagamise süsteemid ja järelevalve viisil, mis on kooskõlas finantsstabiilsuse foorumi, Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni, Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee ja Euroopa väärtpaberiturgude ekspertrühma soovitustega krediidireitingutegevuse võimaliku tõhustamise kohta, tehes vajaduse korral järeldusi audiitorite järelevalve käigus saadud õppetundidest; võtta eelkõige arvesse: reitingumeetodite, eelduste ja stressitestide läbipaistvust; seda, et järelevalvajatel oleks võimalik nõuda emitendi / krediidireitingu agentuuri vastavuse kontrolljälge ja õigust olla teavitatud, kui mudelite osas esineb märkimisväärseid probleeme; tagada, et krediidireitingu agentuurid esitavad põhjalikku teavet keeruliste laenutoodete, hüpoteegiga seotud toodete ja traditsiooniliste võlakohustuste konkreetsete eripärade kohta ning et reitinguagentuurid kohaldavad eristatavaid sümboleid keerulistele laenutoodetele, hüpoteegiga seotud toodetele ja traditsioonilistele võlakohustustele reitingu andmisel; edendada krediidireitingu agentuuride läbipaistvust, pakkuda suuremat läbipaistvust keerulistele laenutoodetele, hüpoteegiga seotud toodetele ja traditsioonilistele võlakohustustele konkreetsete reitingute andmise meetodite ja kriteeriumide osas. |
| --- | --- |

d)

Krediidireitingu agentuurid: meetmed, mille abil tegeldakse selliste küsimustega nagu huvide konfliktid, kvaliteedi tagamise süsteemid ja järelevalve viisil, mis on kooskõlas finantsstabiilsuse foorumi, Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni, Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee ja Euroopa väärtpaberiturgude ekspertrühma soovitustega krediidireitingutegevuse võimaliku tõhustamise kohta, tehes vajaduse korral järeldusi audiitorite järelevalve käigus saadud õppetundidest; võtta eelkõige arvesse: reitingumeetodite, eelduste ja stressitestide läbipaistvust; seda, et järelevalvajatel oleks võimalik nõuda emitendi / krediidireitingu agentuuri vastavuse kontrolljälge ja õigust olla teavitatud, kui mudelite osas esineb märkimisväärseid probleeme; tagada, et krediidireitingu agentuurid esitavad põhjalikku teavet keeruliste laenutoodete, hüpoteegiga seotud toodete ja traditsiooniliste võlakohustuste konkreetsete eripärade kohta ning et reitinguagentuurid kohaldavad eristatavaid sümboleid keerulistele laenutoodetele, hüpoteegiga seotud toodetele ja traditsioonilistele võlakohustustele reitingu andmisel; edendada krediidireitingu agentuuride läbipaistvust, pakkuda suuremat läbipaistvust keerulistele laenutoodetele, hüpoteegiga seotud toodetele ja traditsioonilistele võlakohustustele konkreetsete reitingute andmise meetodite ja kriteeriumide osas.

2.
     
  Soovitus 2 – Finantsstabiilsuse tagamise ja süsteemse riski vältimise meetmed

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava(te) õigusakti(de) eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

| a) | Finantsstabiilsus ja süsteemsed riskid: luua andmebaasid, tulevikku vaatavad stsenaariumid, poliitika makromajanduslike usaldatavusnõuete järelevalve ja finantsstabiilsuse kohta ning varajase hoiatamise süsteem ja tagada, et Euroopa Keskpank (EKP), Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) ja EKPSi pangandusjärelevalve komitee mängivad aktiivset rolli nende algatamisel, väljatöötamisel ja toimimisel; tagada, et ELi järelevalveasutused ja keskpangad annavad EKP-le pangandusjärelevalve komitee kaudu asjakohast ajakohastatud mitteavalikku ja salastatud mikrotasandi koondteavet/koondandmeid, et võimaldada EKP-l täita nimetatud ülesannet ja hoida ära süsteemset riski; |
| --- | --- |

a)

Finantsstabiilsus ja süsteemsed riskid: luua andmebaasid, tulevikku vaatavad stsenaariumid, poliitika makromajanduslike usaldatavusnõuete järelevalve ja finantsstabiilsuse kohta ning varajase hoiatamise süsteem ja tagada, et Euroopa Keskpank (EKP), Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) ja EKPSi pangandusjärelevalve komitee mängivad aktiivset rolli nende algatamisel, väljatöötamisel ja toimimisel; tagada, et ELi järelevalveasutused ja keskpangad annavad EKP-le pangandusjärelevalve komitee kaudu asjakohast ajakohastatud mitteavalikku ja salastatud mikrotasandi koondteavet/koondandmeid, et võimaldada EKP-l täita nimetatud ülesannet ja hoida ära süsteemset riski;

| b) | Kriisi ärahoidmise, ohjamise ja lahendamise kord ELis, eelkõige:






  i) | edendada kriisi ärahoidmise ja ohjamise korda ELi tasandil, mis vajaduse korral sisaldab:






  — | süsteemsete finantsriskide järelevalvet ja hindamist ELi tasandil; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kriisi ärahoidmise, ohjamise ja lahendamise kord ELis, eelkõige:

i)

edendada kriisi ärahoidmise ja ohjamise korda ELi tasandil, mis vajaduse korral sisaldab:

—

süsteemsete finantsriskide järelevalvet ja hindamist ELi tasandil;

| — | ELi varajase hoiatamise süsteemi ja varajase sekkumise mehhanismi loomist nõrkade ja maksejõuetute üksustega tegelemiseks, kui tegu on ELi piiriülese finantskontserniga või kui ELi finantsstabiilsus on ohus; selline mehhanism peaks olema hästi määratletud, selge, suuteline kiirelt tegutsema ja kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

ELi varajase hoiatamise süsteemi ja varajase sekkumise mehhanismi loomist nõrkade ja maksejõuetute üksustega tegelemiseks, kui tegu on ELi piiriülese finantskontserniga või kui ELi finantsstabiilsus on ohus; selline mehhanism peaks olema hästi määratletud, selge, suuteline kiirelt tegutsema ja kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega;

| — | kontsernisiseste piiriüleste ülekannete tegemise kergendamist äärmuslikes olukordades, võttes arvesse kontserni eri üksuste kreeditoride huve ja võttes arvesse direktiivi 2001/24/EÜ; |
| --- | --- |

—

kontsernisiseste piiriüleste ülekannete tegemise kergendamist äärmuslikes olukordades, võttes arvesse kontserni eri üksuste kreeditoride huve ja võttes arvesse direktiivi 2001/24/EÜ;

| — | piiriülest kriisiohjamist ning riigiabi eeskirjade selgitamist piiriülese kriisi olukorras; |
| --- | --- |

—

piiriülest kriisiohjamist ning riigiabi eeskirjade selgitamist piiriülese kriisi olukorras;

| ii) | kriisi lahendamise korra edendamine, parandades tegevuse lõpetamist käsitlevaid ELi eeskirju ning luues koormuse jagamise korra asjaomaste liikmesriikide vahel piiriüleste finantskontsernide maksejõuetuse puhul; |
| --- | --- |

ii)

kriisi lahendamise korra edendamine, parandades tegevuse lõpetamist käsitlevaid ELi eeskirju ning luues koormuse jagamise korra asjaomaste liikmesriikide vahel piiriüleste finantskontsernide maksejõuetuse puhul;

| c) | tagada, et ELi eeskirjad hoiuste tagamise kohta vaadataks läbi kiireloomulise küsimusena, et vältida meelevaldsust liikmesriikides tagatud hoiuste summade osas, mis võib veelgi suurendada volatiilsust ja kahjustada finantsstabiilsust, selle asemel, et suurendada kindlust ja hoiustajate usaldust; samuti peaksid need kindlustama finantsasutustele võrdsed tingimused; ELi eeskirju hoiuste tagamise kohta tuleks muuta, et toetada finantsasutuste poolt rahastatavate ex-ante süsteemide edasist arengut; hüvitiste määra tuleks märkimisväärselt tõsta ja finantsasutuse maksejõuetuse puhul tuleks hüvitiste kättesaadavus jaeklientidele tagada mõistliku aja jooksul, sealhulgas piiriülestes olukordades; |
| --- | --- |

c)

tagada, et ELi eeskirjad hoiuste tagamise kohta vaadataks läbi kiireloomulise küsimusena, et vältida meelevaldsust liikmesriikides tagatud hoiuste summade osas, mis võib veelgi suurendada volatiilsust ja kahjustada finantsstabiilsust, selle asemel, et suurendada kindlust ja hoiustajate usaldust; samuti peaksid need kindlustama finantsasutustele võrdsed tingimused; ELi eeskirju hoiuste tagamise kohta tuleks muuta, et toetada finantsasutuste poolt rahastatavate ex-ante süsteemide edasist arengut; hüvitiste määra tuleks märkimisväärselt tõsta ja finantsasutuse maksejõuetuse puhul tuleks hüvitiste kättesaadavus jaeklientidele tagada mõistliku aja jooksul, sealhulgas piiriülestes olukordades;

| d) | edendada sarnaseid eeskirju kindlustustagatiste osas, arvestades samal ajal kindlustuse ja panganduse eripärasid; |
| --- | --- |

d)

edendada sarnaseid eeskirju kindlustustagatiste osas, arvestades samal ajal kindlustuse ja panganduse eripärasid;

| e) | tagada turu mitmekesisus ning julgustada pikaajalise rahastamise või pikaajaliste kohustustega institutsioone mitmekesistama turgu ja likviidsusriske. |
| --- | --- |

e)

tagada turu mitmekesisus ning julgustada pikaajalise rahastamise või pikaajaliste kohustustega institutsioone mitmekesistama turgu ja likviidsusriske.

3.
     
  Soovitus 3 – Järelevalveraamistik

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava(te) õigusakti(de) eesmärk peaks olema reguleerida, ühtlustada, integreerida ja täiendada olemasolevat järelevalvesüsteemi järgmisega:

3.1.   Suurte piiriüleste finantskontsernide järelevalve

| a) | 2008. aasta 31. detsembriks võetakse vastu määrus, milles nõutakse järelevalveasutuste kolleegiumide moodustamist kõige suuremate ELis tegutsevate piiriüleste finantskontsernide või valdusettevõtjate puhul. Määrus peaks sisaldama selgeid kriteeriumeid nende piiriüleste finantskontsernide või valdusettevõtjate selgitamiseks, kelle suhtes sellised kolleegiumid on kohustuslikud. Kui olulises ulatuses on kaasatud ka kolmas riik, tuleks vältida eraldi paralleelseid struktuure, ja niivõrd, kui see on mõistlik ja teostatav, võiks kutsuda osalema kolmanda riigi järelevalveasutusi. |
| --- | --- |

a)

2008. aasta 31. detsembriks võetakse vastu määrus, milles nõutakse järelevalveasutuste kolleegiumide moodustamist kõige suuremate ELis tegutsevate piiriüleste finantskontsernide või valdusettevõtjate puhul. Määrus peaks sisaldama selgeid kriteeriumeid nende piiriüleste finantskontsernide või valdusettevõtjate selgitamiseks, kelle suhtes sellised kolleegiumid on kohustuslikud. Kui olulises ulatuses on kaasatud ka kolmas riik, tuleks vältida eraldi paralleelseid struktuure, ja niivõrd, kui see on mõistlik ja teostatav, võiks kutsuda osalema kolmanda riigi järelevalveasutusi.

| b) | sellised kolleegiumid koosnevad usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega tegelevate riiklike järelevalveasutuste esindajatest. Määrus peaks sisaldama selgeid põhimõtteid riiklike järelevalveasutuste osas, kes peavad olema kohustuslikes kolleegiumites esindatud, võttes arvesse kontserni turuosa suurust liikmesriigis, piiriülese tegevuse mahtu, varade mahtu ja väärtust, mis näitab kontserni tegevuse tähtsust, tagades, et esindatud oleksid kõik liikmesriigid, kus tegutsevad emaettevõtja, tütarettevõtjad ja märkimisväärse suurusega haruettevõtted, ning arvestades ka vajadust kaasata kolmandate riikide järelevalveasutused, kus see on mõistlik ja teostatav. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väljakutsetele, mis seisavad järelevalveasutuste ees kiiresti areneva majandusega riikides. Talitlusliku integratsiooni saavutamiseks peab konsolideerival järelevalveasutusel olema kolleegiumis juhiroll kogu protsessi ulatuses, st konsolideeriv järelevalveasutus peab olema finantskontserni jaoks keskseks kontaktpunktiks, tagades asjakohase ülesannete ja vastutuse delegeerimise kolleegiumis. |
| --- | --- |

b)

sellised kolleegiumid koosnevad usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega tegelevate riiklike järelevalveasutuste esindajatest. Määrus peaks sisaldama selgeid põhimõtteid riiklike järelevalveasutuste osas, kes peavad olema kohustuslikes kolleegiumites esindatud, võttes arvesse kontserni turuosa suurust liikmesriigis, piiriülese tegevuse mahtu, varade mahtu ja väärtust, mis näitab kontserni tegevuse tähtsust, tagades, et esindatud oleksid kõik liikmesriigid, kus tegutsevad emaettevõtja, tütarettevõtjad ja märkimisväärse suurusega haruettevõtted, ning arvestades ka vajadust kaasata kolmandate riikide järelevalveasutused, kus see on mõistlik ja teostatav. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väljakutsetele, mis seisavad järelevalveasutuste ees kiiresti areneva majandusega riikides. Talitlusliku integratsiooni saavutamiseks peab konsolideerival järelevalveasutusel olema kolleegiumis juhiroll kogu protsessi ulatuses, st konsolideeriv järelevalveasutus peab olema finantskontserni jaoks keskseks kontaktpunktiks, tagades asjakohase ülesannete ja vastutuse delegeerimise kolleegiumis.

| c) | kolleegiumi juhatab tavaliselt selle liikmesriigi konsolideeriv järelevalveasutus, kus on piiriülese finantskontserni või valdusettevõtja juhatuse asukoht või peakontor ELis. Sekretariaat asub konsolideeriva järelevalveasutuse juures ja koosneb peamiselt selle asutuse töötajatest. |
| --- | --- |

c)

kolleegiumi juhatab tavaliselt selle liikmesriigi konsolideeriv järelevalveasutus, kus on piiriülese finantskontserni või valdusettevõtja juhatuse asukoht või peakontor ELis. Sekretariaat asub konsolideeriva järelevalveasutuse juures ja koosneb peamiselt selle asutuse töötajatest.

| d) | tagada asjaomase teabe kogumine ja vahetamine kolleegiumi liikmete ja kõigi asjaomaste järelevalveasutuste vahel ELis ning nende juurdepääs sellele teabele ning soodustada maksimaalselt teabe vahetamist kolmandate riikide järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

d)

tagada asjaomase teabe kogumine ja vahetamine kolleegiumi liikmete ja kõigi asjaomaste järelevalveasutuste vahel ELis ning nende juurdepääs sellele teabele ning soodustada maksimaalselt teabe vahetamist kolmandate riikide järelevalveasutustega.

| e) | vajaduse korral teevad kolleegiumid otsuseid kvalifitseeritud häälteenamuse süsteemi alusel, mis põhineb põhimõtetel ja eesmärkidel, mis tagavad järjepidevuse, õiglase ja nõuetekohase kohtlemise ning võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral teevad kolleegiumid otsuseid kvalifitseeritud häälteenamuse süsteemi alusel, mis põhineb põhimõtetel ja eesmärkidel, mis tagavad järjepidevuse, õiglase ja nõuetekohase kohtlemise ning võrdsed võimalused.

3.2.   ELi järelevalvestruktuur: Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed

| a) | 2008. aasta 31. detsembriks võetakse vastu määrus, millega tugevdatakse ja selgitatakse Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede staatust ja vastutust, andes 3. tasandi komiteedele nende kohustustega samaulatusliku õigusliku staatuse, ning millega kooskõlastatakse ja ühtlustatakse eri sektorite järelevalveasutuste tegevust, tugevdatakse nende ülesandeid ja tagatakse asjakohane personal ning ressursid. |
| --- | --- |

a)

2008. aasta 31. detsembriks võetakse vastu määrus, millega tugevdatakse ja selgitatakse Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede staatust ja vastutust, andes 3. tasandi komiteedele nende kohustustega samaulatusliku õigusliku staatuse, ning millega kooskõlastatakse ja ühtlustatakse eri sektorite järelevalveasutuste tegevust, tugevdatakse nende ülesandeid ja tagatakse asjakohane personal ning ressursid.

| b) | nõuandvate ülesannete kõrval antakse Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteedele ülesanne (ja vahendid ning ressursid), et tagada järelevalve ühtlustamine ja võrdsed võimalused ELi õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel ning neid aktiivselt edendada. Riiklikud järelevalveasutused peaksid olema kohustatud Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede ülesandeid ja otsuseid täide viima. See peaks sisalduma ka riiklike järelevalveasutuste volitustes ning nende volitused tuleb omavahel paremini kooskõlla viia. |
| --- | --- |

b)

nõuandvate ülesannete kõrval antakse Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteedele ülesanne (ja vahendid ning ressursid), et tagada järelevalve ühtlustamine ja võrdsed võimalused ELi õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel ning neid aktiivselt edendada. Riiklikud järelevalveasutused peaksid olema kohustatud Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede ülesandeid ja otsuseid täide viima. See peaks sisalduma ka riiklike järelevalveasutuste volitustes ning nende volitused tuleb omavahel paremini kooskõlla viia.

| c) | Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed peaksid esitama iga-aastase töökava. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid komiteede iga-aastased töökavad ja aruanded heaks kiitma. |
| --- | --- |

c)

Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed peaksid esitama iga-aastase töökava. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid komiteede iga-aastased töökavad ja aruanded heaks kiitma.

| d) | Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed võivad teha otsuseid õiglase ja nõuetekohase kvalifitseeritud häälteenamuse süsteemi alusel, mis võtab arvesse iga liikmesriigi finantssektori suhtelist suurust ja SKTd ning finantssektori süsteemset tähtsust liikmesriigi jaoks; selline kord tuleks välja töötada nii järelevalve ühtlustamise küsimusi käsitlevate otsuste kui komisjonile õigusaktide osas antavate nõuannete jaoks. |
| --- | --- |

d)

Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed võivad teha otsuseid õiglase ja nõuetekohase kvalifitseeritud häälteenamuse süsteemi alusel, mis võtab arvesse iga liikmesriigi finantssektori suhtelist suurust ja SKTd ning finantssektori süsteemset tähtsust liikmesriigi jaoks; selline kord tuleks välja töötada nii järelevalve ühtlustamise küsimusi käsitlevate otsuste kui komisjonile õigusaktide osas antavate nõuannete jaoks.

| e) | Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed peaksid:






  i) | töötama välja teabe andmise korra piiriülestes olukordades; |
| --- | --- | --- |

e)

Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed peaksid:

i)

töötama välja teabe andmise korra piiriülestes olukordades;

| ii) | avaldama soovitused konkreetsete (makrotasandi) järelevalvetegevust puudutavate küsimuste kohta; |
| --- | --- |

ii)

avaldama soovitused konkreetsete (makrotasandi) järelevalvetegevust puudutavate küsimuste kohta;

| iii) | avaldama suunised kolleegiumide järelevalvetegevuse sidususe tagamiseks ja ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

iii)

avaldama suunised kolleegiumide järelevalvetegevuse sidususe tagamiseks ja ühtlustamiseks;

| iv) | töötama välja korra selliste konfliktide vahendamiseks, mis võivad kolleegiumi liikmete vahel tekkida; |
| --- | --- |

iv)

töötama välja korra selliste konfliktide vahendamiseks, mis võivad kolleegiumi liikmete vahel tekkida;

| v) | kavandama kontsernide jaoks ühtsed aruandluse normid ja andmete esitamise nõuded, eelistatult mitmeotstarbelises vormingus, nagu eXtensible Business Reporting Language (XBRL); |
| --- | --- |

v)

kavandama kontsernide jaoks ühtsed aruandluse normid ja andmete esitamise nõuded, eelistatult mitmeotstarbelises vormingus, nagu eXtensible Business Reporting Language (XBRL);

| vi) | esindama ELi rahvusvahelistes finantssektori järelevalveorganites, nagu Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon; |
| --- | --- |

vi)

esindama ELi rahvusvahelistes finantssektori järelevalveorganites, nagu Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon;

| vii) | seadma igale kolleegiumile sisse perioodiliselt toimuva revisjonikomisjoni poolse läbivaatuse menetluse, et tagada kolleegiumi menetluste ühtlustamine. Revisjonikomisjon tuleks luua Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede ja pangandusjärelevalve komitee ühise töörühmana, mis toob kaasa makromajanduslike usaldatavusnõuete perspektiivi, mis on oluline järelevalveasutuste ja keskpankade vahelise tiheda koostöö tagamiseks ning kriisiolukordade tõhusaks ohjamiseks. |
| --- | --- |

vii)

seadma igale kolleegiumile sisse perioodiliselt toimuva revisjonikomisjoni poolse läbivaatuse menetluse, et tagada kolleegiumi menetluste ühtlustamine. Revisjonikomisjon tuleks luua Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede ja pangandusjärelevalve komitee ühise töörühmana, mis toob kaasa makromajanduslike usaldatavusnõuete perspektiivi, mis on oluline järelevalveasutuste ja keskpankade vahelise tiheda koostöö tagamiseks ning kriisiolukordade tõhusaks ohjamiseks.

| f) | Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede esimehed peaksid regulaarselt kohtuma, et tugevdada valdkondadevahelist koostööd ja sidusust kolme Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komitee vahel. Võimaluse korral tuleks vaidluste lahendamiseks esmalt kasutada vahendamist asjaomase vaidluse osapoolte vahel kokkulepitud vahendaja(te) abil. Kui seeläbi ei õnnestu vaidlust lahendada, tuleks anda Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede esimeestest koosnevale töörühmale koos sõltumatu esimehe ja aseesimehega seaduslikud volitused vahendamiseks ja vajaduse korral sekkumiseks, et lahendada konflikte järelevalveasutuste vahel kolleegiumide struktuuri ja Lamfalussy raamistiku 3. tasandi valdkondlike komiteede raames. Kõnealuse Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede koordineeriva töörühma esimehe ja aseesimehe peaks viieks aastaks ametisse nimetama komisjon ning selle peaks heaks kiitma Euroopa Parlament. |
| --- | --- |

f)

Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede esimehed peaksid regulaarselt kohtuma, et tugevdada valdkondadevahelist koostööd ja sidusust kolme Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komitee vahel. Võimaluse korral tuleks vaidluste lahendamiseks esmalt kasutada vahendamist asjaomase vaidluse osapoolte vahel kokkulepitud vahendaja(te) abil. Kui seeläbi ei õnnestu vaidlust lahendada, tuleks anda Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede esimeestest koosnevale töörühmale koos sõltumatu esimehe ja aseesimehega seaduslikud volitused vahendamiseks ja vajaduse korral sekkumiseks, et lahendada konflikte järelevalveasutuste vahel kolleegiumide struktuuri ja Lamfalussy raamistiku 3. tasandi valdkondlike komiteede raames. Kõnealuse Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede koordineeriva töörühma esimehe ja aseesimehe peaks viieks aastaks ametisse nimetama komisjon ning selle peaks heaks kiitma Euroopa Parlament.

| g) | nad peaksid ühiselt:






  i) | kooskõlastama Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede tegevust; |
| --- | --- | --- |

g)

nad peaksid ühiselt:

i)

kooskõlastama Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede tegevust;

| ii) | tagama ühtsed andmed ja statistika; |
| --- | --- |

ii)

tagama ühtsed andmed ja statistika;

| iii) | tegema koostööd pangandusjärelevalve komitee ja EKP-ga finantsstabiilsust puudutavate küsimuste koordineerimiseks; |
| --- | --- |

iii)

tegema koostööd pangandusjärelevalve komitee ja EKP-ga finantsstabiilsust puudutavate küsimuste koordineerimiseks;

| iv) | vajadusel kehtestama asjakohase korra tegelemiseks konfliktidega, mis võivad tekkida kolleegiumides osalevate riiklike ja/või valdkondlike järelevalveasutuste või Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede vahel; |
| --- | --- |

iv)

vajadusel kehtestama asjakohase korra tegelemiseks konfliktidega, mis võivad tekkida kolleegiumides osalevate riiklike ja/või valdkondlike järelevalveasutuste või Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede vahel;

| v) | edendama tuleviku jaoks Euroopa järelevalvekultuuri, mis on kindel ja jätkusuutlik ning võimaldab paremat valdkondadevahelist ja piiriülest integratsiooni ja kooskõlastamist. |
| --- | --- |

v)

edendama tuleviku jaoks Euroopa järelevalvekultuuri, mis on kindel ja jätkusuutlik ning võimaldab paremat valdkondadevahelist ja piiriülest integratsiooni ja kooskõlastamist.

| h) | töötama välja järelevalvestruktuuri, mis on kindel ja jätkusuutlik ning mis võimaldab paremat valdkondadevahelist ja piiriülest integratsiooni ja kooskõlastamist. |
| --- | --- |

h)

töötama välja järelevalvestruktuuri, mis on kindel ja jätkusuutlik ning mis võimaldab paremat valdkondadevahelist ja piiriülest integratsiooni ja kooskõlastamist.

3.3.   ELi finantsstabiilsuse tagamise kord

| a) | 2008. aasta 31. detsembriks tehakse ettepanek, milles nõutakse finantsstabiilsuse järelevalvekorda ELi tasandil. Kõnealune kord peaks tagama mikro- ja makromajanduslike usaldatavusnõuetega seotud teabe tõhusa kogumise ja analüüsimise võimalike finantsstabiilsust ohustavate riskide varajaseks tuvastamiseks, olles integreeritud ülemaailmse finantsstabiilsuse alase tööga. Kõnealune kord peaks võimaldama ELi järelevalveorganitel ja keskpankadel kiiresti reageerida ja arendada välja kiirreageerimisjõudu kriisiolukordade puhuks, millel on Euroopa Liidule süsteemne mõju. |
| --- | --- |

a)

2008. aasta 31. detsembriks tehakse ettepanek, milles nõutakse finantsstabiilsuse järelevalvekorda ELi tasandil. Kõnealune kord peaks tagama mikro- ja makromajanduslike usaldatavusnõuetega seotud teabe tõhusa kogumise ja analüüsimise võimalike finantsstabiilsust ohustavate riskide varajaseks tuvastamiseks, olles integreeritud ülemaailmse finantsstabiilsuse alase tööga. Kõnealune kord peaks võimaldama ELi järelevalveorganitel ja keskpankadel kiiresti reageerida ja arendada välja kiirreageerimisjõudu kriisiolukordade puhuks, millel on Euroopa Liidule süsteemne mõju.

| b) | järelevalvekorra eesmärk peaks esmajoones olema makromajandusliku ja finantsturu järelevalve vaheliste horisontaalsete seoste tugevdamine. Selles suhtes on vajalik EKP rolli tugevdamine. Tuleks välja arendada koostöö ja teabe jagamise kord Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede ning EKPS-i / pangandusjärelevalve komitee vahel. |
| --- | --- |

b)

järelevalvekorra eesmärk peaks esmajoones olema makromajandusliku ja finantsturu järelevalve vaheliste horisontaalsete seoste tugevdamine. Selles suhtes on vajalik EKP rolli tugevdamine. Tuleks välja arendada koostöö ja teabe jagamise kord Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede ning EKPS-i / pangandusjärelevalve komitee vahel.

| c) | konkreetsed küsimused, millega tegeleda, peaksid hõlmama:






  i) | nõuetekohase süsteemi loomist järelevalvet puudutavate andmete kogumiseks ja vahetamiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

konkreetsed küsimused, millega tegeleda, peaksid hõlmama:

i)

nõuetekohase süsteemi loomist järelevalvet puudutavate andmete kogumiseks ja vahetamiseks;

| ii) | nende andmete analüüsimist ja täpsustamist; |
| --- | --- |

ii)

nende andmete analüüsimist ja täpsustamist;

| iii) | salastatud andmete esitamise ja kogumise korra väljatöötamist; |
| --- | --- |

iii)

salastatud andmete esitamise ja kogumise korra väljatöötamist;

| iv) | varajaste hoiatuste andmist finantssüsteemi stabiilsust ohustada võivate arengute kohta; |
| --- | --- |

iv)

varajaste hoiatuste andmist finantssüsteemi stabiilsust ohustada võivate arengute kohta;

| v) | mehhanisme kiireks reageerimiseks juhul, kui finantsstabiilsus on ohus; |
| --- | --- |

v)

mehhanisme kiireks reageerimiseks juhul, kui finantsstabiilsus on ohus;

| vi) | Euroopa Liidu esindamist sellistes rahvusvahelistes järelevalveorganites nagu finantsstabiilsuse foorum, ja ELi partneri kindlakstegemist järelevalveasutuste jaoks mujal maailmas. |
| --- | --- |

vi)

Euroopa Liidu esindamist sellistes rahvusvahelistes järelevalveorganites nagu finantsstabiilsuse foorum, ja ELi partneri kindlakstegemist järelevalveasutuste jaoks mujal maailmas.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/56 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/56

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013

P6_TA(2008)0477

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioon valge raamatu „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” kohta (2008/2115(INI))

2010/C 9 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 152 ja artikleid 163–173;

võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta valget raamatut „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” (KOM(2007)0630);

võttes arvesse nõukogu 5. ja 6. detsembri 2007. aasta järeldusi valge raamatu „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” kohta;

võttes arvesse Regioonide Komitee 9. aprilli 2008. aasta arvamust valge raamatu „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (2);

võttes arvesse nõukogu 1. ja 2. juuni 2006. aasta järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (3);

võttes arvesse nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsust 2004/513/EÜ Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta (4);

võttes arvesse nõukogu 1, ja 2. juuni 2006. aasta järeldusi naiste tervise kohta (5);

võttes arvesse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (6);

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2007. aasta valget raamatut toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia kohta (KOM(2007)0279);

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel (7);

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni suuniseid raamstrateegias „Tervis kõigile 21. sajandil”;

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni elundidoonorluse ja elundite siirdamise kohta: poliitikameetmed ELi tasandil (8);

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus (9);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (10);

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni südame-veresoonkonna haigustega võitlemise kohta (11);

võttes arvesse oma 6. septembri 2006. aasta resolutsiooni elanikkonna vaimse tervise parandamise kohta: Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine (12);

võttes arvesse oma 23. veebruari 2005. aasta resolutsiooni Euroopa keskkonna- ja tervisealase tegevuskava 2004–2010 kohta (13);

võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta deklaratsiooni diabeedi kohta (14);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0350/2008),

| A. | arvestades, et tervis on üks kõige kallimaid varasid, arvestades, et meie eesmärk on tervis kõigile ning arvestades, et me peame tagama kõrgetasemelise tervishoiu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tervis on üks kõige kallimaid varasid, arvestades, et meie eesmärk on tervis kõigile ning arvestades, et me peame tagama kõrgetasemelise tervishoiu;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 sätestatakse, et keelatud on igasugune diskrimineerimine, sealhulgas soo, rassi, nahavärvuse ja etnilise või sotsiaalse päritolu tõttu ning artiklis 35 sätestatakse, et igaühel on õigus ennetavale tervishoiule ja ravile ning tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 sätestatakse, et keelatud on igasugune diskrimineerimine, sealhulgas soo, rassi, nahavärvuse ja etnilise või sotsiaalse päritolu tõttu ning artiklis 35 sätestatakse, et igaühel on õigus ennetavale tervishoiule ja ravile ning tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse;

| C. | arvestades, et tervishoiu arengu positiivne mõju on see, et üha rohkem ja rohkem inimesi elab kauem; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tervishoiu arengu positiivne mõju on see, et üha rohkem ja rohkem inimesi elab kauem;

| D. | arvestades, et vähktõve, diabeedi, südame-veresoonkonna haiguste, reumahaiguste, vaimuhaiguste, ülekaalulisuse ja rasvumise probleemide arvu kasv, lisaks alatoitlus ja ebasobiv toitumine, HIV/AIDS, keskkonna kehv kvaliteet ja teatavate üha suureneva sotsiaalse ebavõrdsusega seotud haiguste uuesti esilekerkimine ning uued väljakutsed ohustavad järjest rohkem tervist Euroopa Liidus ja väljaspool seda, suurendades seega vajadust ennetamise, ametlike ja mitteametlike tervishoiu- ja hooldusteenuste osutamise ning ka haigusjärgse taastusravi järele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vähktõve, diabeedi, südame-veresoonkonna haiguste, reumahaiguste, vaimuhaiguste, ülekaalulisuse ja rasvumise probleemide arvu kasv, lisaks alatoitlus ja ebasobiv toitumine, HIV/AIDS, keskkonna kehv kvaliteet ja teatavate üha suureneva sotsiaalse ebavõrdsusega seotud haiguste uuesti esilekerkimine ning uued väljakutsed ohustavad järjest rohkem tervist Euroopa Liidus ja väljaspool seda, suurendades seega vajadust ennetamise, ametlike ja mitteametlike tervishoiu- ja hooldusteenuste osutamise ning ka haigusjärgse taastusravi järele;

| E. | arvestades võimalikke piiriülese mõõtmega uusi ohte, näiteks pandeemiaid, nakkushaiguste esinemislaadi muutusi, troopilisi haigusi ja bioterrorismi, ning kliimamuutuse ja üleilmastumise tagajärgi, eriti vee, toidu, suurenenud vaesuse ja rände osas ning ka olemasolevaid ohte, nagu keskkonnareostus, mis muutuvad üha tõsisemateks; |
| --- | --- |

E.

arvestades võimalikke piiriülese mõõtmega uusi ohte, näiteks pandeemiaid, nakkushaiguste esinemislaadi muutusi, troopilisi haigusi ja bioterrorismi, ning kliimamuutuse ja üleilmastumise tagajärgi, eriti vee, toidu, suurenenud vaesuse ja rände osas ning ka olemasolevaid ohte, nagu keskkonnareostus, mis muutuvad üha tõsisemateks;

| F. | arvestades, et toetavad tervishoiusüsteemid on Euroopa sotsiaalmudeli oluline osa ning üldhuvi pakkuvad sotsiaal- ja tervishoiuteenused täidavad üldhuvi ülesandeid, aidates seega oluliselt kaasa sotsiaalsele õiglusele ja ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et toetavad tervishoiusüsteemid on Euroopa sotsiaalmudeli oluline osa ning üldhuvi pakkuvad sotsiaal- ja tervishoiuteenused täidavad üldhuvi ülesandeid, aidates seega oluliselt kaasa sotsiaalsele õiglusele ja ühtekuuluvusele;

| G. | arvestades, et elanikkonna vananemine muudab haiguste esinemislaadi, suurendades seega vajadust ametlike ja mitteametlike tervishoiu- ja hooldusteenuste osutamise järele ning avaldab survet tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele, ning arvestades, et seetõttu tuleb pöörata erilist tähelepanu nii avaliku kui ka erasektori poolsele teadusuuringute ja innovatsiooni toetamisele, ning arvestades, et esimeste eluetappide toetuseks on vaja jõulisi poliitikameetmeid, eelkõige mõnedes liikmesriikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et elanikkonna vananemine muudab haiguste esinemislaadi, suurendades seega vajadust ametlike ja mitteametlike tervishoiu- ja hooldusteenuste osutamise järele ning avaldab survet tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele, ning arvestades, et seetõttu tuleb pöörata erilist tähelepanu nii avaliku kui ka erasektori poolsele teadusuuringute ja innovatsiooni toetamisele, ning arvestades, et esimeste eluetappide toetuseks on vaja jõulisi poliitikameetmeid, eelkõige mõnedes liikmesriikides;

| H. | arvestades, et tervishoiusüsteemid erinevad liikmesriikide vahel ja sees märgatavalt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tervishoiusüsteemid erinevad liikmesriikide vahel ja sees märgatavalt;

| I. | arvestades, et kodanikud ootavad järjest enam ühiseid ja tõhusaid tervishoiumeetmeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kodanikud ootavad järjest enam ühiseid ja tõhusaid tervishoiumeetmeid;

| J. | arvestades, et samal ajal tuleb ranges kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega arvestada liikmesriikide pädevusega tervishoiuvaldkonnas ja nende vabadusega otsustada, millist liiki tervishoiuteenuste osutamist nad asjakohaseks peavad, kaasa arvatud arvestamine erinevate juhtimissüsteemide ning konkreetsete lähenemisviisidega, mille liikmesriigid on tervishoiuteenuste avalik-õigusliku ja eraõigusliku osutamise integreerimisel valinud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et samal ajal tuleb ranges kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega arvestada liikmesriikide pädevusega tervishoiuvaldkonnas ja nende vabadusega otsustada, millist liiki tervishoiuteenuste osutamist nad asjakohaseks peavad, kaasa arvatud arvestamine erinevate juhtimissüsteemide ning konkreetsete lähenemisviisidega, mille liikmesriigid on tervishoiuteenuste avalik-õigusliku ja eraõigusliku osutamise integreerimisel valinud;

| K. | arvestades, et eetilistel alustel põhinevate probleemide korral jääb liikmesriikide pädevusse otsustada, kas teatav teenus kujutab endast tervishoiuteenust või mitte; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eetilistel alustel põhinevate probleemide korral jääb liikmesriikide pädevusse otsustada, kas teatav teenus kujutab endast tervishoiuteenust või mitte;

| L. | arvestades, et töötervishoid ja tööohutus on tervishoiuvaldkond, kus ELil on selge tegutsemisvolitus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et töötervishoid ja tööohutus on tervishoiuvaldkond, kus ELil on selge tegutsemisvolitus;

| M. | arvestades, et eksisteerivad valdkonnad, kus liikmesriigid ei saa üksipäini tõhusalt tegutseda ja arvestades, et EL on pühendunud ühisele tervishoiupoliitikale, millega ta saab luua Euroopa lisaväärtust (nt teabe ja heade tavade vahetus); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et eksisteerivad valdkonnad, kus liikmesriigid ei saa üksipäini tõhusalt tegutseda ja arvestades, et EL on pühendunud ühisele tervishoiupoliitikale, millega ta saab luua Euroopa lisaväärtust (nt teabe ja heade tavade vahetus);

| N. | arvestades, et investeering tervisesse on oluline inimkonna arengu seisukohalt ja avaldab kaudset mõju eri majandussektoritele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et investeering tervisesse on oluline inimkonna arengu seisukohalt ja avaldab kaudset mõju eri majandussektoritele;

| O. | arvestades, et puudub selgus eri töösuundade ja tööprogrammide arvu osas tervishoiuvaldkonnas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et puudub selgus eri töösuundade ja tööprogrammide arvu osas tervishoiuvaldkonnas;

| P. | arvestades, et haiguste ennetamise võimalused jäävad kasutamata; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et haiguste ennetamise võimalused jäävad kasutamata;

| Q. | arvestades, et kuna resistentsus antibiootikumide suhtes suureneb, muutuvad antibiootikumid üha kasutumaks; arvestades, et resistentsuse tase on ELi lõikes erinev tulenevalt erinevatest lähenemisviisidest antibiootikumide kasutamisele ja kontrollile (antibiootikumide tarbimine on mõnedes liikmesriikides 3–4 korda suurem kui teistes liikmesriikides); arvestades, et resistentsus antibiootikumide suhtes on Euroopa probleem, kuna toimuvad sagedased liikumised, sealhulgas turism, mis suurendab resistentse bakteri leviku riski, ja seepärast tuleks jälgida antibiootikumide asjakohatut kasutust ning toetada antibiootikumide ettevaatlikku kasutamist; arvestades, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) on kõnealuste tegevuste koordineerimiseks asjakohane asutus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kuna resistentsus antibiootikumide suhtes suureneb, muutuvad antibiootikumid üha kasutumaks; arvestades, et resistentsuse tase on ELi lõikes erinev tulenevalt erinevatest lähenemisviisidest antibiootikumide kasutamisele ja kontrollile (antibiootikumide tarbimine on mõnedes liikmesriikides 3–4 korda suurem kui teistes liikmesriikides); arvestades, et resistentsus antibiootikumide suhtes on Euroopa probleem, kuna toimuvad sagedased liikumised, sealhulgas turism, mis suurendab resistentse bakteri leviku riski, ja seepärast tuleks jälgida antibiootikumide asjakohatut kasutust ning toetada antibiootikumide ettevaatlikku kasutamist; arvestades, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) on kõnealuste tegevuste koordineerimiseks asjakohane asutus;

| R. | arvestades, et 40 % tervishoiukulutustest on seotud ebatervislike eluviisidega (mis tulenevad näiteks alkoholi, tubaka tarbimisest, vähesest kehalisest liikuvusest ja väärtoitlusest); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 40 % tervishoiukulutustest on seotud ebatervislike eluviisidega (mis tulenevad näiteks alkoholi, tubaka tarbimisest, vähesest kehalisest liikuvusest ja väärtoitlusest);

| S. | arvestades, et tõhus tervisekaitse ja ohutus töökohal hoiab ära tööõnnetused, pidurdab kutsehaiguste tekkimist ja vähendab tööga seotud põhjustel püsivalt töövõimetuteks muutunud inimeste arvu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tõhus tervisekaitse ja ohutus töökohal hoiab ära tööõnnetused, pidurdab kutsehaiguste tekkimist ja vähendab tööga seotud põhjustel püsivalt töövõimetuteks muutunud inimeste arvu;

| T. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (15) ei kaitse ELi kodanikke piisavalt reproduktiivtoksiliste ainetega kokkupuute eest tööl; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (15) ei kaitse ELi kodanikke piisavalt reproduktiivtoksiliste ainetega kokkupuute eest tööl;

| U. | arvestades, et alatoitlus, mis mõjutab märkimisväärset arvu ELi kodanikke, sealhulgas hinnanguliselt 40 % patsientidest haiglates ja 40–80 % vanematest inimestest hooldekodudes, läheb Euroopa tervishoiusüsteemidele maksma sama palju kui rasvumine ja ülekaalulisus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et alatoitlus, mis mõjutab märkimisväärset arvu ELi kodanikke, sealhulgas hinnanguliselt 40 % patsientidest haiglates ja 40–80 % vanematest inimestest hooldekodudes, läheb Euroopa tervishoiusüsteemidele maksma sama palju kui rasvumine ja ülekaalulisus;

| V. | arvestades, et tervist ei mõjuta üksnes alkohol, tubakas, vähene kehaline liikuvus, dieet ja sarnased välised tegurid ning seepärast tuleks pöörata rohkem tähelepanu paljude haiguste psühhosomaatilisele mõõtmele ning depressiooni ja teiste psüühikahäirete all kannatavate inimeste üha suureneva arvu sügavamatele põhjustele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tervist ei mõjuta üksnes alkohol, tubakas, vähene kehaline liikuvus, dieet ja sarnased välised tegurid ning seepärast tuleks pöörata rohkem tähelepanu paljude haiguste psühhosomaatilisele mõõtmele ning depressiooni ja teiste psüühikahäirete all kannatavate inimeste üha suureneva arvu sügavamatele põhjustele;

| W. | arvestades, et liikmesriigid peaksid veelgi edendama abi inimestele, keda mõjutavad kroonilised haigused ja/või keda mõjutab puue, et võimaldada nende integreerimist ühiskonda nii täielikus ulatuses kui võimalik; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et liikmesriigid peaksid veelgi edendama abi inimestele, keda mõjutavad kroonilised haigused ja/või keda mõjutab puue, et võimaldada nende integreerimist ühiskonda nii täielikus ulatuses kui võimalik;

| X. | arvestades, et paljudes liikmesriikides tekitab suurenenud nõudlus tervishoiuteenuste järele tungivat vajadust võtta aktiivseid meetmeid tervishoiutöötajate palkamiseks ja tööl hoidmiseks ning teenuste osutamiseks, et toetada sugulasi ja sõpru, kes ülalpeetavaid tasuta hooldavad; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et paljudes liikmesriikides tekitab suurenenud nõudlus tervishoiuteenuste järele tungivat vajadust võtta aktiivseid meetmeid tervishoiutöötajate palkamiseks ja tööl hoidmiseks ning teenuste osutamiseks, et toetada sugulasi ja sõpru, kes ülalpeetavaid tasuta hooldavad;

| Y. | arvestades, et ELi tervishoiustrateegias tuleks enam tähelepanu pöörata pikaajalisele hooldusele, kasutades uusi tehnoloogiaid, kroonilisi haigusi põdevate inimeste hooldusele ning koduse hoolduse osutamisele eakatele ja füüsilise või vaimse puudega inimestele ja neid hooldavatele isikutele pakutavatele teenustele, ning arvestades, et sellega seoses tuleb püüelda tervishoiu- ja sotsiaalteenuste vahelise koostoime poole, |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ELi tervishoiustrateegias tuleks enam tähelepanu pöörata pikaajalisele hooldusele, kasutades uusi tehnoloogiaid, kroonilisi haigusi põdevate inimeste hooldusele ning koduse hoolduse osutamisele eakatele ja füüsilise või vaimse puudega inimestele ja neid hooldavatele isikutele pakutavatele teenustele, ning arvestades, et sellega seoses tuleb püüelda tervishoiu- ja sotsiaalteenuste vahelise koostoime poole,

| 1. | väljendab heameelt komisjoni ülalmainitud valge raamatu üle ELi tervishoiustrateegia kohta aastateks 2008–2013 ning toetab selles esitatud väärtusi, põhimõtteid, strateegilisi eesmärke ja erimeetmeid; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni ülalmainitud valge raamatu üle ELi tervishoiustrateegia kohta aastateks 2008–2013 ning toetab selles esitatud väärtusi, põhimõtteid, strateegilisi eesmärke ja erimeetmeid;

| 2. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi tehtud töö tervishoiuvaldkonnas, et määrata kindlaks, millised töösuunad annavad ühendusele ja liikmesriikidele lisaväärtust; kutsub komisjoni üles määrama osana sellest tööst kindlaks, millised töömeetodid ja -tavad annavad lisaväärtust liikmesriikide tööle tervishoiuvaldkonnas ja milliseid tuleks paremini koordineerida; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi tehtud töö tervishoiuvaldkonnas, et määrata kindlaks, millised töösuunad annavad ühendusele ja liikmesriikidele lisaväärtust; kutsub komisjoni üles määrama osana sellest tööst kindlaks, millised töömeetodid ja -tavad annavad lisaväärtust liikmesriikide tööle tervishoiuvaldkonnas ja milliseid tuleks paremini koordineerida;

| 3. | on arvamusel, et uute terviseohtude olemasolu tõttu on vaja tegeleda tervisega kui poliitiliselt üliolulise teemaga Lissaboni strateegias, mis hõlmab vajadust tagada kodanikele juurdepääs nõuetekohasele kõrgetasemelisele arstiabile, et tagada terve ja konkurentsivõimeline tööjõud; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et uute terviseohtude olemasolu tõttu on vaja tegeleda tervisega kui poliitiliselt üliolulise teemaga Lissaboni strateegias, mis hõlmab vajadust tagada kodanikele juurdepääs nõuetekohasele kõrgetasemelisele arstiabile, et tagada terve ja konkurentsivõimeline tööjõud;

| 4. | taunib asjaolu, et valges raamatus ei püstitata konkreetseid kvantifitseeritavaid ja mõõdetavaid eesmärke, mille saavutamine võiks anda käegakatsutavaid tulemusi, ja soovitab sellised eesmärgid vastu võtta; |
| --- | --- |

4.

taunib asjaolu, et valges raamatus ei püstitata konkreetseid kvantifitseeritavaid ja mõõdetavaid eesmärke, mille saavutamine võiks anda käegakatsutavaid tulemusi, ja soovitab sellised eesmärgid vastu võtta;

| 5. | rõhutab, et tervishoid vajab tõhusa poliitika toetust kõigis valdkondades ja kõigil tasanditel liikmesriikides ja ELis (tervis kõikides poliitikavaldkondades) ja globaalsel tasandil; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et tervishoid vajab tõhusa poliitika toetust kõigis valdkondades ja kõigil tasanditel liikmesriikides ja ELis (tervis kõikides poliitikavaldkondades) ja globaalsel tasandil;

| 6. | rõhutab, et on äärmiselt tähtis tunnustada meeste ja naiste õigust suuremale sõnaõigusele tervist ja arstiabi käsitlevates küsimustes, samuti laste õigust tervise tingimusteta kaitsele üldiste universaalsete, võrdväärsete ja solidaarsete põhimõtete alusel; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et on äärmiselt tähtis tunnustada meeste ja naiste õigust suuremale sõnaõigusele tervist ja arstiabi käsitlevates küsimustes, samuti laste õigust tervise tingimusteta kaitsele üldiste universaalsete, võrdväärsete ja solidaarsete põhimõtete alusel;

| 7. | märgib, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on kroonilised haigused ning eelkõige rabandused ja südamehaigused arvult järjekindlalt ületamas nakkushaigusi; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on kroonilised haigused ning eelkõige rabandused ja südamehaigused arvult järjekindlalt ületamas nakkushaigusi;

| 8. | soovitab osana haiguse ennetamiseks tehtavatest jõupingutustest tervisemõju hindamiste läbiviimise tava ulatuslikku vastuvõtmist, kuna otsuseid tegevate eri tasandite asutuste, sealhulgas kohalike ja piirkondlike asutuste ja riikide parlamentide otsuste mõju inimeste tervisele on mõõdetav; |
| --- | --- |

8.

soovitab osana haiguse ennetamiseks tehtavatest jõupingutustest tervisemõju hindamiste läbiviimise tava ulatuslikku vastuvõtmist, kuna otsuseid tegevate eri tasandite asutuste, sealhulgas kohalike ja piirkondlike asutuste ja riikide parlamentide otsuste mõju inimeste tervisele on mõõdetav;

| 9. | rõhutab, et tegevuskavad peaks eelkõige tegelema teatavate haiguste põhjustega ning vajadusega vähendada ja ennetada epideemiaid ja pandeemiaid; juhib tähelepanu asjaolule, et esineb ka probleeme, mis on seotud sooga, nagu eesnäärmevähk meeste puhul ja emakakaelavähk naiste puhul, ja et nende kohta tuleks välja töötada asjakohane poliitika; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tegevuskavad peaks eelkõige tegelema teatavate haiguste põhjustega ning vajadusega vähendada ja ennetada epideemiaid ja pandeemiaid; juhib tähelepanu asjaolule, et esineb ka probleeme, mis on seotud sooga, nagu eesnäärmevähk meeste puhul ja emakakaelavähk naiste puhul, ja et nende kohta tuleks välja töötada asjakohane poliitika;

| 10. | soovitab laiendada ECDC volitusi mittenakkavatele haigustele; |
| --- | --- |

10.

soovitab laiendada ECDC volitusi mittenakkavatele haigustele;

| 11. | teeb ettepaneku, et komisjon seaks esmatähtsaks eesmärgiks tervishoius valitseva välditava ebaõigluse ja ebavõrdsuse vähendamise nii liikmesriikide vahel ja sees kui ka erinevate sotsiaalsete gruppide ja elanikkonna kihtide, sealhulgas meeste ja vaimse tervise probleemidega inimeste vahel; täiendavalt kutsub liikmesriike üles täielikult jõustama selliseid ühenduse õigusakte nagu läbipaistvuse direktiiv (16); |
| --- | --- |

11.

teeb ettepaneku, et komisjon seaks esmatähtsaks eesmärgiks tervishoius valitseva välditava ebaõigluse ja ebavõrdsuse vähendamise nii liikmesriikide vahel ja sees kui ka erinevate sotsiaalsete gruppide ja elanikkonna kihtide, sealhulgas meeste ja vaimse tervise probleemidega inimeste vahel; täiendavalt kutsub liikmesriike üles täielikult jõustama selliseid ühenduse õigusakte nagu läbipaistvuse direktiiv (16);

| 12. | rõhutab, et meetmed, mille eesmärgiks on tervishoius valitseva ebavõrdsuse vähendamine, peaksid hõlmama sihipärast edendamist, üldsuse harimist ja ennetusprogramme; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et meetmed, mille eesmärgiks on tervishoius valitseva ebavõrdsuse vähendamine, peaksid hõlmama sihipärast edendamist, üldsuse harimist ja ennetusprogramme;

| 13. | on arvamusel, et jõupingutusi haiguste ennetamiseks ja vaktsineerimiskampaaniaid, mille jaoks on tulemuslikud tooted olemas, tuleks olulisel määral suurendada; seetõttu nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja ulatusliku ennetusmeetmete kava terveks 5aastaseks ajavahemikuks; on nõus, et raha kulutamine tervishoiule, eelkõige ennetamisele ja haiguste varasele diagnoosile ei ole üksnes kulu, vaid ka investeering, mida võiks hinnata tervena elatud aastate kui Lissaboni struktuurilise näitaja abil; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et jõupingutusi haiguste ennetamiseks ja vaktsineerimiskampaaniaid, mille jaoks on tulemuslikud tooted olemas, tuleks olulisel määral suurendada; seetõttu nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja ulatusliku ennetusmeetmete kava terveks 5aastaseks ajavahemikuks; on nõus, et raha kulutamine tervishoiule, eelkõige ennetamisele ja haiguste varasele diagnoosile ei ole üksnes kulu, vaid ka investeering, mida võiks hinnata tervena elatud aastate kui Lissaboni struktuurilise näitaja abil;

| 14. | rõhutab asjaolu, et tervise mõiste hõlmab täielikku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisundit ega tähenda üksnes haiguste või vaevuste puudumist; |
| --- | --- |

14.

rõhutab asjaolu, et tervise mõiste hõlmab täielikku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisundit ega tähenda üksnes haiguste või vaevuste puudumist;

| 15. | rõhutab, et juurdepääs usaldusväärsele, sõltumatule ja võrreldavale teabele tervislike käitumisviiside, haiguste ja ravivõimaluste kohta on tõhusa haiguste ennetamise strateegia eeltingimus; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et juurdepääs usaldusväärsele, sõltumatule ja võrreldavale teabele tervislike käitumisviiside, haiguste ja ravivõimaluste kohta on tõhusa haiguste ennetamise strateegia eeltingimus;

| 16. | rõhutab, et soov haigusi ennetada ei tohi põhjustada ühiskonnas sellist õhkkonda, mis hoiaks ära kroonilisi haigusi põdevate või puudega laste sündimise; palub komisjonil edendada konkreetset abi kroonilist haigust põdevate ja/või puudega laste vanematele; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et soov haigusi ennetada ei tohi põhjustada ühiskonnas sellist õhkkonda, mis hoiaks ära kroonilisi haigusi põdevate või puudega laste sündimise; palub komisjonil edendada konkreetset abi kroonilist haigust põdevate ja/või puudega laste vanematele;

| 17. | rõhutab lisaks, et tervishoidu investeerimise edendamiseks on ülioluline mõõta seniste investeeringute tõhusust ja avaldada tulemused; |
| --- | --- |

17.

rõhutab lisaks, et tervishoidu investeerimise edendamiseks on ülioluline mõõta seniste investeeringute tõhusust ja avaldada tulemused;

| 18. | rõhutab, kui oluline on viia ellu hästi korraldatud, ulatuslikke ja tõhusaid sõelumisprogramme, et hõlbustada haiguse varajast avastamist ja kiiret ravi, vähendades seeläbi sellega seotud suremust ja haigestumust; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui oluline on viia ellu hästi korraldatud, ulatuslikke ja tõhusaid sõelumisprogramme, et hõlbustada haiguse varajast avastamist ja kiiret ravi, vähendades seeläbi sellega seotud suremust ja haigestumust;

| 19. | on arvamusel, et kodanike õigused pääseda juurde tervishoiule ja nende vastutus isikliku tervise eest peaksid olema põhilise tähtsusega arvestades, et EL kehtestab kõrgeid tervise ja toiduohutuse norme inimeste eluea vältel, ning nõuab täiendavaid investeeringuid tervisealast haritust käsitlevatesse teadusuuringutesse, et teha kindlaks kõige asjakohasemad strateegiad kõnealuse küsimusega tegelemiseks erinevate elanikkonnarühmade lõikes; ergutab kõikides ühiskonnasektorites tervislike eluviiside harrastamist; |
| --- | --- |

19.

on arvamusel, et kodanike õigused pääseda juurde tervishoiule ja nende vastutus isikliku tervise eest peaksid olema põhilise tähtsusega arvestades, et EL kehtestab kõrgeid tervise ja toiduohutuse norme inimeste eluea vältel, ning nõuab täiendavaid investeeringuid tervisealast haritust käsitlevatesse teadusuuringutesse, et teha kindlaks kõige asjakohasemad strateegiad kõnealuse küsimusega tegelemiseks erinevate elanikkonnarühmade lõikes; ergutab kõikides ühiskonnasektorites tervislike eluviiside harrastamist;

| 20. | rõhutab, et tervisliku eluviisi mõistet (st tervislik toitumine, uimastite kuritarvitamise puudumine ja piisav kehaline aktiivsus) on vaja täiendada psühhosotsiaalse mõõtmega (st tasakaalustatud lähenemisviis tööle ja pereelule); on seisukohal, et tervislik eluviis hõlmab head vaimset ja füüsilist tervist ja et need on samuti olulised tegurid konkurentsivõimelise majanduse säilitamisel; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et tervisliku eluviisi mõistet (st tervislik toitumine, uimastite kuritarvitamise puudumine ja piisav kehaline aktiivsus) on vaja täiendada psühhosotsiaalse mõõtmega (st tasakaalustatud lähenemisviis tööle ja pereelule); on seisukohal, et tervislik eluviis hõlmab head vaimset ja füüsilist tervist ja et need on samuti olulised tegurid konkurentsivõimelise majanduse säilitamisel;

| 21. | ootab, et komisjon pööraks erilist tähelepanu tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele ning selles kontekstis ka ravimitööstuse rollile ja vastutusele; |
| --- | --- |

21.

ootab, et komisjon pööraks erilist tähelepanu tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele ning selles kontekstis ka ravimitööstuse rollile ja vastutusele;

| 22. | väljendab rahulolu komisjoni kavatsusega määratleda tervishoiu põhiväärtused ja kehtestada tervisenäitajate süsteem (riiklikul ja piirkondlikul tasandil) ning edendada tervishoiualase harituse programme ja terviseprobleemide ennetamise programme; |
| --- | --- |

22.

väljendab rahulolu komisjoni kavatsusega määratleda tervishoiu põhiväärtused ja kehtestada tervisenäitajate süsteem (riiklikul ja piirkondlikul tasandil) ning edendada tervishoiualase harituse programme ja terviseprobleemide ennetamise programme;

| 23. | rõhutab, et inimkeha ja selle osade kui selliste rahalise tulu allikaks muutmise keelamist, nagu nimetatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 3, tuleks pidada juhtpõhimõtteks tervishoiu valdkonnas, eriti raku-, koe- ja elundidoonorluse ning elundisiirdamise valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et inimkeha ja selle osade kui selliste rahalise tulu allikaks muutmise keelamist, nagu nimetatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 3, tuleks pidada juhtpõhimõtteks tervishoiu valdkonnas, eriti raku-, koe- ja elundidoonorluse ning elundisiirdamise valdkonnas;

| 24. | väljendab rahulolu komisjoni kavatsusega edendada tervist ja haiguste ennetamist „tervis kõigile” vaimus kõigis vanusegruppides; rõhutab vajadust tõsta esile olulisemad tervisega seotud küsimused, nagu toitumine, rasvumine, alatoitlus, kehaline aktiivsus, alkoholi, narkootikumide ja tubaka tarbimine ning keskkonnariskid, sealhulgas õhusaaste nii kodus kui ka töökohal, ning kooskõlas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõttega tervena vananemise tagamine ja krooniliste haiguste koormuse vähendamine; |
| --- | --- |

24.

väljendab rahulolu komisjoni kavatsusega edendada tervist ja haiguste ennetamist „tervis kõigile” vaimus kõigis vanusegruppides; rõhutab vajadust tõsta esile olulisemad tervisega seotud küsimused, nagu toitumine, rasvumine, alatoitlus, kehaline aktiivsus, alkoholi, narkootikumide ja tubaka tarbimine ning keskkonnariskid, sealhulgas õhusaaste nii kodus kui ka töökohal, ning kooskõlas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõttega tervena vananemise tagamine ja krooniliste haiguste koormuse vähendamine;

| 25. | nõuab tungivalt, et komisjon läheneks toitumisele terviklikumalt ja muudaks alatoitluse koos rasvumisega keskseks prioriteediks tervishoiu valdkonnas, kaasates selle võimalusel ühenduse rahastatavatesse teadusuuringute, hariduse ja tervise edendamise algatustesse ning ELi tasandi partnerlustesse; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et komisjon läheneks toitumisele terviklikumalt ja muudaks alatoitluse koos rasvumisega keskseks prioriteediks tervishoiu valdkonnas, kaasates selle võimalusel ühenduse rahastatavatesse teadusuuringute, hariduse ja tervise edendamise algatustesse ning ELi tasandi partnerlustesse;

| 26. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama ELi tervishoiustrateegia raames välja suunised puude ühiseks määratlemiseks, mis võib hõlmata kroonilisi haigusi või vähki põdevaid inimesi, ja neid liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, tegutsema seni võimalikult kiiresti ning lisama sellised isikud puude riiklikku määratlusse; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama ELi tervishoiustrateegia raames välja suunised puude ühiseks määratlemiseks, mis võib hõlmata kroonilisi haigusi või vähki põdevaid inimesi, ja neid liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, tegutsema seni võimalikult kiiresti ning lisama sellised isikud puude riiklikku määratlusse;

| 27. | nõuab lisaks, et esmatähtsaks tuleb pidada selle tagamine, et puuetega inimestele antakse võrdne juurdepääs tervishoiule ja et selle tähelepanu keskmesse seadmise kajastamiseks antakse rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

27.

nõuab lisaks, et esmatähtsaks tuleb pidada selle tagamine, et puuetega inimestele antakse võrdne juurdepääs tervishoiule ja et selle tähelepanu keskmesse seadmise kajastamiseks antakse rahalisi vahendeid;

| 28. | nõuab tõhusaid meetmeid võitluseks resistentsusega antibiootikumide suhtes, sealhulgas meetmeid muutmaks antibiootikumid vaid retseptiravimiteks, suuniseid antibiootikumide väljakirjutamise vähendamiseks, et piirata see juhtumitega, mille puhul antibiootikumide kasutamine on tõepoolest vajalik, jõupingutusi markeri testide täiustamiseks, et ergutada antibiootikumide ettevaatlikumat kasutust, ning vajaduse korral hügieenieeskirju; nõuab, et pöörataks erilist tähelepanu metitsilliiniresistentsele Staphylococcus aureus bakterile; juhib tähelepanu sellele, et ECDC peaks jälgima ja hindama suuniste ja reeglite kohaldamist; |
| --- | --- |

28.

nõuab tõhusaid meetmeid võitluseks resistentsusega antibiootikumide suhtes, sealhulgas meetmeid muutmaks antibiootikumid vaid retseptiravimiteks, suuniseid antibiootikumide väljakirjutamise vähendamiseks, et piirata see juhtumitega, mille puhul antibiootikumide kasutamine on tõepoolest vajalik, jõupingutusi markeri testide täiustamiseks, et ergutada antibiootikumide ettevaatlikumat kasutust, ning vajaduse korral hügieenieeskirju; nõuab, et pöörataks erilist tähelepanu metitsilliiniresistentsele Staphylococcus aureus bakterile; juhib tähelepanu sellele, et ECDC peaks jälgima ja hindama suuniste ja reeglite kohaldamist;

| 29. | juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu vajadusele toetada teadusuuringuid ning edendada krooniliste haiguste ennetamist, varajast diagnoosimist ja sobivat ravi, et tagada patsientide heaolu ja elukvaliteet; |
| --- | --- |

29.

juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu vajadusele toetada teadusuuringuid ning edendada krooniliste haiguste ennetamist, varajast diagnoosimist ja sobivat ravi, et tagada patsientide heaolu ja elukvaliteet;

| 30. | tunnistab hooldajate üliolulist rolli tervishoius ja tervishoiuteenuste osutamisel ning nõuab seepärast tähelepanu pööramist poliitikavaldkondadele, mis toetavad hooldajaid ja kaitsevad nende tervist kõrvuti nende tervisega, kelle eest nad hoolt kannavad; |
| --- | --- |

30.

tunnistab hooldajate üliolulist rolli tervishoius ja tervishoiuteenuste osutamisel ning nõuab seepärast tähelepanu pööramist poliitikavaldkondadele, mis toetavad hooldajaid ja kaitsevad nende tervist kõrvuti nende tervisega, kelle eest nad hoolt kannavad;

| 31. | märgib, et tervishoiutöötajate liikuvuse hõlbustamiseks ja kogu ELis patsientide turvalisuse tagamiseks on oluline vahetada teavet liikmesriikide ja nende reguleerivate asutuste vahel, mis on seotud tervishoiutöötajatega; |
| --- | --- |

31.

märgib, et tervishoiutöötajate liikuvuse hõlbustamiseks ja kogu ELis patsientide turvalisuse tagamiseks on oluline vahetada teavet liikmesriikide ja nende reguleerivate asutuste vahel, mis on seotud tervishoiutöötajatega;

| 32. | nõuab ELi tervishoiustrateegia raames heade tavade tõhusamat vahetamist ELis kõigis tervishoiuvaldkondades, eelkõige seoses sõeluuringutega ja selliste raskete haiguste nagu vähi diagnoosimise ja raviga; |
| --- | --- |

32.

nõuab ELi tervishoiustrateegia raames heade tavade tõhusamat vahetamist ELis kõigis tervishoiuvaldkondades, eelkõige seoses sõeluuringutega ja selliste raskete haiguste nagu vähi diagnoosimise ja raviga;

| 33. | on seisukohal, et EL peaks võtma täiendavaid meetmeid, et kaitsta tervishoiutöötajaid õnnetuste ja vigastuste eest töökohal, kui selline vajadus on teaduslikult või meditsiiniliselt tõendatud; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et EL peaks võtma täiendavaid meetmeid, et kaitsta tervishoiutöötajaid õnnetuste ja vigastuste eest töökohal, kui selline vajadus on teaduslikult või meditsiiniliselt tõendatud;

| 34. | nõuab tungivalt, et komisjon lisaks reproduktiivtoksilised ained oma tulevasse direktiivi 2004/37/EÜ muutmise ettepanekusse; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et komisjon lisaks reproduktiivtoksilised ained oma tulevasse direktiivi 2004/37/EÜ muutmise ettepanekusse;

| 35. | toetab eespool mainitud Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis nõutud meetmeid ning nõuab tungivalt, et komisjon arvestaks Euroopa Parlamendi arvamusega ja võtaks nõutud meetmed ning esitaks vajalikud algatused, mis peaksid hõlmama:






  — | eesmärkide püstitamist kutsehaiguste vähendamiseks, |
| --- | --- | --- |

35.

toetab eespool mainitud Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis nõutud meetmeid ning nõuab tungivalt, et komisjon arvestaks Euroopa Parlamendi arvamusega ja võtaks nõutud meetmed ning esitaks vajalikud algatused, mis peaksid hõlmama:

—

eesmärkide püstitamist kutsehaiguste vähendamiseks,

| — | ettepanekut võtta vastu direktiiv, mis käsitleb luu- ja lihaskonna haigusi, |
| --- | --- |

—

ettepanekut võtta vastu direktiiv, mis käsitleb luu- ja lihaskonna haigusi,

| — | ettepanekut vaadata läbi direktiiv 2004/37/EÜ, |
| --- | --- |

—

ettepanekut vaadata läbi direktiiv 2004/37/EÜ,

| — | meetmeid tegelemiseks vägivalla kolmanda osapoole probleemi suurenemisega; |
| --- | --- |

—

meetmeid tegelemiseks vägivalla kolmanda osapoole probleemi suurenemisega;

| 36. | avaldab kahetsust selle üle, et hoolimata Euroopa Parlamendi korduvatest ja konkreetsetest nõudmistest, ei ole komisjon ikka veel esildanud ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/54/EÜ (töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl) (17) muutmiseks eesmärgiga tegeleda tervishoiutöötajatele avalduva tõsise ohuga, mis tuleneb töötamisest nõelte ning teravate meditsiinivahenditega; kutsub komisjoni üles kiirendama mõju hindamise lõpuleviimist pakkumise (2007/S 139-171103) kaudu, ja nõuab, et varakult enne Euroopa Parlamendi käesoleva koosseisu ametiaja lõppemist võetaks vastu asjakohane muudatusettepanek kooskõlas tema eespool mainitud 6. juuli 2006. aasta resolutsiooniga Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel; |
| --- | --- |

36.

avaldab kahetsust selle üle, et hoolimata Euroopa Parlamendi korduvatest ja konkreetsetest nõudmistest, ei ole komisjon ikka veel esildanud ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/54/EÜ (töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl) (17) muutmiseks eesmärgiga tegeleda tervishoiutöötajatele avalduva tõsise ohuga, mis tuleneb töötamisest nõelte ning teravate meditsiinivahenditega; kutsub komisjoni üles kiirendama mõju hindamise lõpuleviimist pakkumise (2007/S 139-171103) kaudu, ja nõuab, et varakult enne Euroopa Parlamendi käesoleva koosseisu ametiaja lõppemist võetaks vastu asjakohane muudatusettepanek kooskõlas tema eespool mainitud 6. juuli 2006. aasta resolutsiooniga Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel;

| 37. | on seisukohal, et ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide ebapiisaval kohaldamisel on ELi kodanike tervislikule seisundile samuti kahjulik mõju; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide ebapiisaval kohaldamisel on ELi kodanike tervislikule seisundile samuti kahjulik mõju;

| 38. | rõhutab, et teatavates olukordades seisavad ELi kodanikud silmitsi selliste terviseprobleemidega nagu õhusaaste, mis kujutab endast märkimisväärset ohtu tervisele, mõjutades laste nõuetekohast arengut ja vähendades eluiga ELis (18); |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et teatavates olukordades seisavad ELi kodanikud silmitsi selliste terviseprobleemidega nagu õhusaaste, mis kujutab endast märkimisväärset ohtu tervisele, mõjutades laste nõuetekohast arengut ja vähendades eluiga ELis (18);

| 39. | on arvamusel, et tegevus tervislike eluviiside propageerimiseks perekondades, koolides, haiglates, hooldekodudes, töökohtades ja vabaaja veetmise paikades on haiguste eduka ennetamise ja hea vaimse tervise jaoks oluline; tunnistab, et pere on ülioluline tervisliku eluviisi mudeli loomisel, mida hilisemas elus sageli kopeeritakse; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et tegevus tervislike eluviiside propageerimiseks perekondades, koolides, haiglates, hooldekodudes, töökohtades ja vabaaja veetmise paikades on haiguste eduka ennetamise ja hea vaimse tervise jaoks oluline; tunnistab, et pere on ülioluline tervisliku eluviisi mudeli loomisel, mida hilisemas elus sageli kopeeritakse;

| 40. | juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 3, mille kohaselt peavad seadusandlikud organid esikohale seadma lapse huvid, milleks üks võimalus on kehtestada vajalikud sätted emaduspuhkuseks ja vanemapuhkuseks, samuti tervise kaitseks ja juurdepääsuks tervishoiuteenustele emaduse perioodil, võttes eriti arvesse vanemate kohaolu ja läheduse ning ka rinnapiimaga toitmise mõju imiku vaimsele ja füüsilisele arengule; |
| --- | --- |

40.

juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 3, mille kohaselt peavad seadusandlikud organid esikohale seadma lapse huvid, milleks üks võimalus on kehtestada vajalikud sätted emaduspuhkuseks ja vanemapuhkuseks, samuti tervise kaitseks ja juurdepääsuks tervishoiuteenustele emaduse perioodil, võttes eriti arvesse vanemate kohaolu ja läheduse ning ka rinnapiimaga toitmise mõju imiku vaimsele ja füüsilisele arengule;

| 41. | rõhutab vajadust parandada rasedatele ja imetavatele naistele mõeldud tervishoiuteenuseid ning nende teavitamist alkoholi, narkootikumide ja tubakatoodete tarbimise ohtudest raseduse ja imetamise ajal; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust parandada rasedatele ja imetavatele naistele mõeldud tervishoiuteenuseid ning nende teavitamist alkoholi, narkootikumide ja tubakatoodete tarbimise ohtudest raseduse ja imetamise ajal;

| 42. | rõhutab vajadust suurendada elanikkonna reproduktiiv- ja seksuaaltervisealast teadlikkust, et ennetada soovimatuid rasedusi ja haigestumist sugulisel teel levivatesse haigustesse ning vähendada viljatusest tingitud sotsiaalseid ja terviseprobleeme; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust suurendada elanikkonna reproduktiiv- ja seksuaaltervisealast teadlikkust, et ennetada soovimatuid rasedusi ja haigestumist sugulisel teel levivatesse haigustesse ning vähendada viljatusest tingitud sotsiaalseid ja terviseprobleeme;

| 43. | toetab konkreetsete haiguste alaseid meetmeid ning usub, et nende tõhustamiseks on vaja luua sobivad töömeetodid ja -korraldus, et parandada institutsioonidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

43.

toetab konkreetsete haiguste alaseid meetmeid ning usub, et nende tõhustamiseks on vaja luua sobivad töömeetodid ja -korraldus, et parandada institutsioonidevahelist koostööd;

| 44. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma, kuidas ühendatud sotsiaal- ja tervishoiupoliitika (sotsiaalselt olulise terviseteenuse osutamine) võiks kaasa aidata kaasaegsele lähenemisviisile tervise edendamisel ja kaitsmisel eelkõige enimhaavatavamate elanikkonna kihtide puhul, nagu lapsed ja need, kes ei ole majanduslikult sõltumatud; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma, kuidas ühendatud sotsiaal- ja tervishoiupoliitika (sotsiaalselt olulise terviseteenuse osutamine) võiks kaasa aidata kaasaegsele lähenemisviisile tervise edendamisel ja kaitsmisel eelkõige enimhaavatavamate elanikkonna kihtide puhul, nagu lapsed ja need, kes ei ole majanduslikult sõltumatud;

| 45. | usub, et EL peaks üha enam keskendama oma teadusuuringute programmi jõupingutusi olulistele, kuid tihti hooletusse jäetud patsientide rühmadele, nagu vaimsete tervise alaste probleemidega patsiendid ja mehed; |
| --- | --- |

45.

usub, et EL peaks üha enam keskendama oma teadusuuringute programmi jõupingutusi olulistele, kuid tihti hooletusse jäetud patsientide rühmadele, nagu vaimsete tervise alaste probleemidega patsiendid ja mehed;

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima täiendavalt ELi tervishoiustrateegia raames ühelt poolt teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute koosmõju, eelkõige seoses uut liiki uuringutega käesoleval ajal alarahastatud meditsiinialadel, ja teisalt uute meditsiinisektorite ja raviviiside arengut, et võimaldada kõigile juurdepääsu kõnealustele raviviisidele, kuna neil võib olla väga positiivne mõju ELi elanike tervislikule seisundile ja süsteemi tõhustamisele; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima täiendavalt ELi tervishoiustrateegia raames ühelt poolt teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute koosmõju, eelkõige seoses uut liiki uuringutega käesoleval ajal alarahastatud meditsiinialadel, ja teisalt uute meditsiinisektorite ja raviviiside arengut, et võimaldada kõigile juurdepääsu kõnealustele raviviisidele, kuna neil võib olla väga positiivne mõju ELi elanike tervislikule seisundile ja süsteemi tõhustamisele;

| 47. | väljendab rahulolu komisjoni kavandatud lähenemisviisiga, mille eesmärk on tõhus võitlus ravimite võltsimise vastu ning julgustab komisjoni edendama kõnealust küsimust käsitleva rahvusvahelise konventsiooni koostamist või ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonile (Palermo konventsioonile) lisaprotokolli lisamist; |
| --- | --- |

47.

väljendab rahulolu komisjoni kavandatud lähenemisviisiga, mille eesmärk on tõhus võitlus ravimite võltsimise vastu ning julgustab komisjoni edendama kõnealust küsimust käsitleva rahvusvahelise konventsiooni koostamist või ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonile (Palermo konventsioonile) lisaprotokolli lisamist;

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma iga olulise haiguserühma jaoks selliseid tippkeskusi, mis oleks patsientidele ja nende perekondadele, arstidele, tervishoiutöötajatele, tööstusharule ja teistele võrdlusaluseks, info- ja nõustamispunktiks; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma iga olulise haiguserühma jaoks selliseid tippkeskusi, mis oleks patsientidele ja nende perekondadele, arstidele, tervishoiutöötajatele, tööstusharule ja teistele võrdlusaluseks, info- ja nõustamispunktiks;

| 49. | juhib tähelepanu asjaolule, et piirkondlikud ja kohalikud tervishoiuasutused vastutavad paljudes liikmesriikides sageli tervishoiusektori kavandamise, juhtimise, toimimise ja arengu eest ning kannavad samuti rahalist vastutust selle sektori eest, omavad põhjalikke teadmisi ja arusaamist tervishoiusektorist ning on olulised partnerid tervishoiupoliitika kujundamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu asjaolule, et piirkondlikud ja kohalikud tervishoiuasutused vastutavad paljudes liikmesriikides sageli tervishoiusektori kavandamise, juhtimise, toimimise ja arengu eest ning kannavad samuti rahalist vastutust selle sektori eest, omavad põhjalikke teadmisi ja arusaamist tervishoiusektorist ning on olulised partnerid tervishoiupoliitika kujundamisel ja rakendamisel;

| 50. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma tunnustatud positiivset mõju, mida soojusravi avaldab paranemisele ning inimeste tervise säilitamisele; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma tunnustatud positiivset mõju, mida soojusravi avaldab paranemisele ning inimeste tervise säilitamisele;

| 51. | kutsub komisjoni üles toetama e-tervise, uute tervishoiualaste tehnoloogiate ja kasutajapoolse innovatsiooni arendamist meditsiiniseadmetes; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles toetama e-tervise, uute tervishoiualaste tehnoloogiate ja kasutajapoolse innovatsiooni arendamist meditsiiniseadmetes;

| 52. | väljendab rahulolu komisjoni ettepanekuga luua ELi tasandil struktureeritud koostöö mehhanism ning teha tihedamat koostööd sidusrühmadega kodanikuühiskonna osalusel; rõhutab vajadust kaasata partnerlusse tööandjate ja töövõtjate organisatsioonid; |
| --- | --- |

52.

väljendab rahulolu komisjoni ettepanekuga luua ELi tasandil struktureeritud koostöö mehhanism ning teha tihedamat koostööd sidusrühmadega kodanikuühiskonna osalusel; rõhutab vajadust kaasata partnerlusse tööandjate ja töövõtjate organisatsioonid;

| 53. | kutsub liikmesriike koos piirkondlike ja kohalike asutustega üles kasutama koostöömehhanismi, et täiustada parima tava vahetust; kutsub komisjoni üles kasutama sellisel heal taval põhinevate suuniste ja soovituste koostamisel ennetavat lähenemist; |
| --- | --- |

53.

kutsub liikmesriike koos piirkondlike ja kohalike asutustega üles kasutama koostöömehhanismi, et täiustada parima tava vahetust; kutsub komisjoni üles kasutama sellisel heal taval põhinevate suuniste ja soovituste koostamisel ennetavat lähenemist;

| 54. | nõustub sellega, et ELi tervishoiustrateegia meetmeid tuleb toetada olemasolevate rahastamisvahenditega kuni praeguse finantsraamistiku (2007–2013) lõpuni ilma täiendavate eelarveliste tagajärgedeta; |
| --- | --- |

54.

nõustub sellega, et ELi tervishoiustrateegia meetmeid tuleb toetada olemasolevate rahastamisvahenditega kuni praeguse finantsraamistiku (2007–2013) lõpuni ilma täiendavate eelarveliste tagajärgedeta;

| 55. | kutsub komisjoni üles soovitama liikmesriikidele, et nad hõlmaksid riiklike tervishoiustrateegiate koostamisel prioriteete, mida tuleb järgida teistes, rahvatervise valdkonna välistes projektides; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles soovitama liikmesriikidele, et nad hõlmaksid riiklike tervishoiustrateegiate koostamisel prioriteete, mida tuleb järgida teistes, rahvatervise valdkonna välistes projektides;

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

56.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 172, 5.7.2008, lk 41.

(2)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

(3)  ELT C 146, 22.6.2006, lk 1.

(4)  ELT L 213, 15.6.2004, lk 8.

(5)  ELT C 146, 22.6.2006, lk 4.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

(7)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 754.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0130.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0121.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0009.

(11)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 561.

(12)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 148.

(13)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 264.

(14)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 273.

(15)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50. Parandatud versioon: ELT L 229, 29.6.2004, lk 23.

(16)  Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/105/EMÜ, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist siseriiklike tervisekindlustussüsteemidega (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 8).

(17)  EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21.

(18)  Aruanne „Euroopa keskkond: neljas hindamine, kokkuvõte – Euroopa Keskkonnaagentuur” (10. oktoober 2007).

---

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 9. oktoober 2008

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/65

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel

P6_TA(2008)0463

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta otsus ühisdeklaratsiooni „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” heakskiitmise kohta (2007/2222(ACI))

2010/C 9 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 255;

võttes arvesse oma 13. märtsi 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika valdkonna uut koostööraamistikku (1);

võttes arvesse oma 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia kohta (2);

võttes arvesse oma 12. mai 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (3);

võttes arvesse oma 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa teabevahetuspoliitikat käsitleva valge raamatu kohta (4);

võttes arvesse esimeeste konverentsi 25. septembri 2008. aasta otsust;

võttes arvesse ühisdeklaratsiooni „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” ettepanekut;

võttes arvesse kodukorra artikli 120 lõiget 1 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0372/2008),

| A. | arvestades, et teabevahetus on nii esindusdemokraatia kui ka osalusdemokraatia oluline element; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teabevahetus on nii esindusdemokraatia kui ka osalusdemokraatia oluline element;

| B. | arvestades, et ELi demokraatia tugevus on seotud üleeuroopaliste teabevahetuse struktuuridega, mis ühendavad institutsioone kodanikega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi demokraatia tugevus on seotud üleeuroopaliste teabevahetuse struktuuridega, mis ühendavad institutsioone kodanikega;

| C. | arvestades, et varasematest Euroopa valimistest ja rahvahääletustest saadud kogemus näitab, et tõenäolisemalt võtavad neist osa inimesed, kes on ELiga seotud küsimustest teadlikud ja neist huvitatud, ning vähem informeeritud kodanike osavõtt on vähem tõenäoline; arvestades, et Iirimaa rahvahääletuse järel korraldatud uuringutes leidis see veel kord kinnitust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et varasematest Euroopa valimistest ja rahvahääletustest saadud kogemus näitab, et tõenäolisemalt võtavad neist osa inimesed, kes on ELiga seotud küsimustest teadlikud ja neist huvitatud, ning vähem informeeritud kodanike osavõtt on vähem tõenäoline; arvestades, et Iirimaa rahvahääletuse järel korraldatud uuringutes leidis see veel kord kinnitust;

| D. | arvestades, et kommunikatsioon Euroopa Liidu teemal nõuab igal tasandil ELi institutsioonide ja liikmesriikide poliitilist tahet, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kommunikatsioon Euroopa Liidu teemal nõuab igal tasandil ELi institutsioonide ja liikmesriikide poliitilist tahet,

| 1. | kiidab heaks käesolevale otsusele lisatud ühisdeklaratsiooni „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” ning otsustab lisada selle deklaratsiooni oma kodukorrale; nõuab, et deklaratsioon avaldataks Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks käesolevale otsusele lisatud ühisdeklaratsiooni „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” ning otsustab lisada selle deklaratsiooni oma kodukorrale; nõuab, et deklaratsioon avaldataks Euroopa Liidu Teatajas;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja selle lisa nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja selle lisa nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 47 E, 27.2.2003, lk 400.

(2)  ELT C 64 E, 12.3.2004, lk 591.

(3)  ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 403.

(4)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 369.

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008LISA

PARTNERLUS EUROOPA ASJADEST TEAVITAMISEL

Eesmärgid ja põhimõtted

| 1. | Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon pööravad erilist tähelepanu ELi asjadest teavitamise parandamisele, et aidata Euroopa kodanikel kasutada oma õigust osaleda demokraatias liidus, kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik, järgides pluralismi, osalemise, avatuse ja läbipaistvuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon pööravad erilist tähelepanu ELi asjadest teavitamise parandamisele, et aidata Euroopa kodanikel kasutada oma õigust osaleda demokraatias liidus, kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik, järgides pluralismi, osalemise, avatuse ja läbipaistvuse põhimõtteid.

| 2. | Kolm institutsiooni soovivad aidata lähendada seisukohti Euroopa Liidu kui terviku teavitamisalaste prioriteetide küsimuses, edendada ELi lähenemisviisi lisaväärtust Euroopa teemasid käsitleva teavitamise puhul, hõlbustada teabe ja parimate tavade vahetamist ning edendada institutsioonidevahelist sünergiat kõnealuste prioriteetidega seotud teavitamises, samuti hõlbustada vajaduse korral nii institutsioonide kui ka liikmesriikide vahelist koostööd. |
| --- | --- |

2.

Kolm institutsiooni soovivad aidata lähendada seisukohti Euroopa Liidu kui terviku teavitamisalaste prioriteetide küsimuses, edendada ELi lähenemisviisi lisaväärtust Euroopa teemasid käsitleva teavitamise puhul, hõlbustada teabe ja parimate tavade vahetamist ning edendada institutsioonidevahelist sünergiat kõnealuste prioriteetidega seotud teavitamises, samuti hõlbustada vajaduse korral nii institutsioonide kui ka liikmesriikide vahelist koostööd.

| 3. | Kolm institutsiooni mõistavad, et Euroopa Liidu asjadest teavitamine eeldab ELi institutsioonide ja liikmesriikide poliitilist pühendumust ning et liikmesriigid vastutavad ise oma kodanike ELi asjadest teavitamise eest. |
| --- | --- |

3.

Kolm institutsiooni mõistavad, et Euroopa Liidu asjadest teavitamine eeldab ELi institutsioonide ja liikmesriikide poliitilist pühendumust ning et liikmesriigid vastutavad ise oma kodanike ELi asjadest teavitamise eest.

| 4. | Kolm institutsiooni usuvad, et Euroopa asjadega seotud teavitustegevus peaks andma igaühele juurdepääsu õiglasele ja mitmekülgsele Euroopa Liitu käsitlevale teabele ning võimaldama kodanikel kasutada oma õigust avaldada oma seisukohti ja osaleda aktiivselt avalikus arutelus Euroopa Liidu küsimustes. |
| --- | --- |

4.

Kolm institutsiooni usuvad, et Euroopa asjadega seotud teavitustegevus peaks andma igaühele juurdepääsu õiglasele ja mitmekülgsele Euroopa Liitu käsitlevale teabele ning võimaldama kodanikel kasutada oma õigust avaldada oma seisukohti ja osaleda aktiivselt avalikus arutelus Euroopa Liidu küsimustes.

| 5. | Kolm institutsiooni edendavad oma teavitustegevuses keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse austamist. |
| --- | --- |

5.

Kolm institutsiooni edendavad oma teavitustegevuses keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse austamist.

| 6. | Kolm institutsiooni on poliitiliselt pühendunud eespool nimetatud eesmärkide saavutamisele. Nad julgustavad teisi ELi institutsioone ja organeid nende jõupingutusi toetama ning soovi korral nimetatud lähenemisviisi elluviimisele kaasa aitama. |
| --- | --- |

6.

Kolm institutsiooni on poliitiliselt pühendunud eespool nimetatud eesmärkide saavutamisele. Nad julgustavad teisi ELi institutsioone ja organeid nende jõupingutusi toetama ning soovi korral nimetatud lähenemisviisi elluviimisele kaasa aitama.

Partnerlusel põhinev lähenemisviis

| 7. | Kolm institutsiooni tunnistavad, kui tähtis on tegeleda ELi asjadest teavitamisega liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahelise partnerluse abil, et tagada võimalikult laia avalikkuse asjakohasel tasandil tõhus teavitamine ja objektiivse teabe andmine.
  Nad soovivad arendada välja sünergia riikide, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega ning kodanikuühiskonna esindajatega.
  Sel eesmärgil soovivad nad edendada partnerlusel põhinevat pragmaatilist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

7.

Kolm institutsiooni tunnistavad, kui tähtis on tegeleda ELi asjadest teavitamisega liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahelise partnerluse abil, et tagada võimalikult laia avalikkuse asjakohasel tasandil tõhus teavitamine ja objektiivse teabe andmine.

Nad soovivad arendada välja sünergia riikide, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega ning kodanikuühiskonna esindajatega.

Sel eesmärgil soovivad nad edendada partnerlusel põhinevat pragmaatilist lähenemisviisi.

| 8. | Seoses sellega tuletavad nad meelde, kui tähtsat rolli mängib institutsioonidevaheline teaberühm, mis on institutsioonide jaoks kõrgetasemeliseks raamistikuks, et soodustada poliitilist arutelu ELiga seotud teabe ja teavitustegevuse teemal sünergia ja vastastikuse täiendavuse edendamiseks. Seda silmas pidades saab institutsioonidevaheline teaberühm, mille kaasesimeesteks on Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajad ja mille töösse on vaatlejatena kaasatud ka Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, kokku põhimõtteliselt kaks korda aastas. |
| --- | --- |

8.

Seoses sellega tuletavad nad meelde, kui tähtsat rolli mängib institutsioonidevaheline teaberühm, mis on institutsioonide jaoks kõrgetasemeliseks raamistikuks, et soodustada poliitilist arutelu ELiga seotud teabe ja teavitustegevuse teemal sünergia ja vastastikuse täiendavuse edendamiseks. Seda silmas pidades saab institutsioonidevaheline teaberühm, mille kaasesimeesteks on Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajad ja mille töösse on vaatlejatena kaasatud ka Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, kokku põhimõtteliselt kaks korda aastas.

Koostööraamistik

Kolm institutsiooni kavatsevad teha koostööd järgmistele alustele tuginedes:

| 9. | Austades iga ELi institutsiooni ja liikmesriigi individuaalset vastutust oma teavitusstrateegia ja -prioriteetide vallas, määravad kolm institutsiooni igal aastal institutsioonidevahelise teaberühma raames kindlaks piiratud arvul ühiseid teavitusprioriteete. |
| --- | --- |

9.

Austades iga ELi institutsiooni ja liikmesriigi individuaalset vastutust oma teavitusstrateegia ja -prioriteetide vallas, määravad kolm institutsiooni igal aastal institutsioonidevahelise teaberühma raames kindlaks piiratud arvul ühiseid teavitusprioriteete.

| 10. | Need prioriteedid tuginevad teavitusprioriteetidele, mille on kindlaks määranud ELi institutsioonid ja organid, järgides oma sisemenetlusi ning täiendades vajadust mööda liikmesriikide strateegilisi seisukohti ja jõupingutusi selles vallas ja võttes arvesse kodanike ootusi. |
| --- | --- |

10.

Need prioriteedid tuginevad teavitusprioriteetidele, mille on kindlaks määranud ELi institutsioonid ja organid, järgides oma sisemenetlusi ning täiendades vajadust mööda liikmesriikide strateegilisi seisukohti ja jõupingutusi selles vallas ja võttes arvesse kodanike ootusi.

| 11. | Kolm institutsiooni ja liikmesriigid püüavad edendada asjakohast toetust kindlaksmääratud prioriteetidest teavitamisele. |
| --- | --- |

11.

Kolm institutsiooni ja liikmesriigid püüavad edendada asjakohast toetust kindlaksmääratud prioriteetidest teavitamisele.

| 12. | Liikmesriikides ja ELi institutsioonides teavitamise eest vastutavad talitused peaksid omavahel koostööd tegema, et tagada ühiste teavitusprioriteetide ning ELi asjadest teavitamisega seotud muude tegevuste edukas elluviimine, tuginedes vajaduse korral asjakohasele halduskorrale. |
| --- | --- |

12.

Liikmesriikides ja ELi institutsioonides teavitamise eest vastutavad talitused peaksid omavahel koostööd tegema, et tagada ühiste teavitusprioriteetide ning ELi asjadest teavitamisega seotud muude tegevuste edukas elluviimine, tuginedes vajaduse korral asjakohasele halduskorrale.

| 13. | Institutsioonidel ja liikmesriikidel soovitatakse vahetada teavet muude ELiga seotud teavitustegevuste teemal, eelkõige institutsioonide ja organite kavandatud valdkondlike teavitustegevuste osas, kui nende tulemuseks on teavituskampaaniad liikmesriikides. |
| --- | --- |

13.

Institutsioonidel ja liikmesriikidel soovitatakse vahetada teavet muude ELiga seotud teavitustegevuste teemal, eelkõige institutsioonide ja organite kavandatud valdkondlike teavitustegevuste osas, kui nende tulemuseks on teavituskampaaniad liikmesriikides.

| 14. | Komisjonil palutakse anda iga aasta alguses teistele ELi institutsioonidele aru eelmisel aastal ühiste teavitusprioriteetide rakendamisel tehtud peamiste edusammude kohta. |
| --- | --- |

14.

Komisjonil palutakse anda iga aasta alguses teistele ELi institutsioonidele aru eelmisel aastal ühiste teavitusprioriteetide rakendamisel tehtud peamiste edusammude kohta.

| 15. | Käesolevale poliitilisele deklaratsioonile kirjutati alla [kuupäev]. |
| --- | --- |

15.

Käesolevale poliitilisele deklaratsioonile kirjutati alla [kuupäev].

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/67

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Kodukorda uue artikli 202 a „Liidu sümbolite kasutamine parlamendis” lisamine

P6_TA(2008)0472

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta otsus parlamendi kodukorda uue artikli 202 a „Liidu sümbolite kasutamine parlamendis” lisamise kohta (2007/2240(REG))

2010/C 9 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumise kohta (1), eelkõige selle artiklit 23;

võttes arvesse presidendi 12. septembri 2007. aasta kirja;

võttes arvesse sümbolite tähtsust kodanike taasühendamisel Euroopa Liiduga ja Euroopa identiteedi loomisel, mis täiendab liikmesriikide rahvuslikku identiteeti;

võttes arvesse asjaolu, et sümboleid on rohkem kui 30 aastat kasutanud kõik Euroopa institutsioonid ja Euroopa Ülemkogu on need 1985. aastal (2) ametlikult heaks kiitnud;

võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0347/2008),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse;

| 2. | otsustab, et nimetatud muudatus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval; |
| --- | --- |

2.

otsustab, et nimetatud muudatus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  XIII osa – Muud sätted – artikkel 202 a (uus) |
| | Artikkel 202 a



  Liidu sümbolid




  1.
     
  Parlament tunnustab ja kasutab järgmisi liidu sümboleid:








  — | lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring; |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

XIII osa – Muud sätted – artikkel 202 a (uus)

Artikkel 202 a

Liidu sümbolid

1.
     
  Parlament tunnustab ja kasutab järgmisi liidu sümboleid:

—

lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring;

| — | hümn, mille aluseks on „Ood rõõmule” Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast; |
| --- | --- |

—

hümn, mille aluseks on „Ood rõõmule” Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast;

| — | juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses”. |
| --- | --- |

—

juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses”.

2.
     
  Parlament tähistab Euroopa päeva 9. mail.

3.
     
  Lipp heisatakse kõikidel parlamendi hoonetel ja ametlike sündmuste puhul. Lippu kasutatakse kõikides parlamendi koosolekuruumides.

4.
     
  Hümni mängitakse iga uue koosseisu esimese istungi ja muude pidulike istungite alguses, eriti riigipeade ja valitsusjuhtide vastuvõtmisel või pärast laienemist uute liikmete tervitamisel.

5.
     
  Juhtlauset kasutatakse parlamendi ametlikel dokumentidel.

6.
     
  Juhatus uurib sümbolite täiendava kasutamise võimalusi parlamendis. Juhatus sätestab käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

---

(1)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 347.

(2)  Euroopa Ülemkogu Milanos 28. ja 29. juunil 1985.

---

Euroopa Parlament

Neljapäev, 9. oktoober 2008

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/69

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokoll (Bulgaaria ja Rumeenia osalemine) ***

P6_TA(2008)0464

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (9116/2008 – C6-0209/2008 – 2008/0080(AVC))

2010/C 9 E/13

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud (9116/2008);

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga) (8689/2008);

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu Euroopa Liiduga (1);

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitlevat lepingut (2);

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ning artikliga 310 (C6–0209/2008);

võttes arvesse 2005. aasta ühinemisakti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A6-0343/2008),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimisele; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimisele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsioonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsioonile.

---

(1)  EÜT L 89, 28.3.2006, lk 30.

(2)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/70

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomine *

P6_TA(2008)0465

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomise kohta raamotsuse 2008/XX/JSK artikli 11 kohaldamiseks (KOM(2008)0332 – C6-0216/2008 – 2008/0101(CNS))

2010/C 9 E/14

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2008)0332);

võttes arvesse ELi lepingu artiklit 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti c;

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0216/2008);

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0360/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | juhul kui ettepanekut enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu ei võeta, on otsustanud käsitleda mis tahes sellist edasist ettepanekut kiirmenetluse korras, tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega; |
| --- | --- |

5.

juhul kui ettepanekut enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu ei võeta, on otsustanud käsitleda mis tahes sellist edasist ettepanekut kiirmenetluse korras, tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu otsus


  Põhjendus 6a (uus) |
| | (6a) | Käesolev otsus põhineb nõukogu raamotsuse 2008/XX/JSK (mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu) poolt juba kehtestatud põhimõtetel ning täiendab ja kohaldab neid põhimõtteid tehnilisest seisukohast. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6a (uus)

(6a)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9

| (9) | Selleks et tagada ühtne arusaam ühisest liigitusest ja selle läbipaistvus, peaks iga liikmesriik esitama oma riigi õiguses sätestatud süütegude ja sanktsioonide nimekirja vastavas tabelis esitatud liikide alusel ning riiklike kriminaalkohtute nimekirja. Selline teave peaks olema kättesaadav mis tahes kasutatavate elektrooniliste kanalite kaudu eelkõige riigi õigusasutustele. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada ühtne arusaam ühisest liigitusest ja selle läbipaistvus, peaks iga liikmesriik esitama oma riigi õiguses sätestatud süütegude ja sanktsioonide nimekirja vastavas tabelis esitatud liikide alusel ning riiklike kriminaalkohtute nimekirja. Selline teave peaks olema kättesaadav mis tahes kasutatavate elektrooniliste kanalite kaudu eelkõige riigi õigusasutustele.

| (9) | Selleks et tagada ühtne arusaam ühisest liigitusest ja selle läbipaistvus, peaks iga liikmesriik esitama oma riigi õiguses sätestatud süütegude ja sanktsioonide nimekirja vastavas tabelis esitatud liikide alusel
  koos süüteokoosseisu tunnuste lühikirjeldusega
  ning riiklike kriminaalkohtute nimekirja. Selline teave peaks olema kättesaadav mis tahes kasutatavate elektrooniliste kanalite kaudu eelkõige riigi õigusasutustele. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada ühtne arusaam ühisest liigitusest ja selle läbipaistvus, peaks iga liikmesriik esitama oma riigi õiguses sätestatud süütegude ja sanktsioonide nimekirja vastavas tabelis esitatud liikide alusel
  koos süüteokoosseisu tunnuste lühikirjeldusega
  ning riiklike kriminaalkohtute nimekirja. Selline teave peaks olema kättesaadav mis tahes kasutatavate elektrooniliste kanalite kaudu eelkõige riigi õigusasutustele.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9a (uus)

| (9a) | A lisas ja B lisas toodud tabelite eesmärk ei ole mingilgi moel ühtlustada neis esitatud süütegude ja sanktsioonide liike, mida reguleerivad jätkuvalt siseriiklikud seadused. |
| --- | --- |

(9a)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13

| (13) | Nii süütegude ja sanktsioonide liike käsitlevaid tabeleid kui ka andmevahetusel kasutatavaid tehnilisi standardeid tuleks pidevalt läbi vaadata ning korrapäraselt ajakohastada.
  Seepärast delegeeritakse sellega seotud rakendusvolitused komisjonile, keda abistab komitee. Ühenduse õiguse kohast regulatiivkomitee menetlust tuleks kohaldada käesoleva otsuse rakendamiseks vajalike meetmete võtmise suhtes mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(13)

Nii süütegude ja sanktsioonide liike käsitlevaid tabeleid kui ka andmevahetusel kasutatavaid tehnilisi standardeid tuleks pidevalt läbi vaadata ning korrapäraselt ajakohastada.
  Seepärast delegeeritakse sellega seotud rakendusvolitused komisjonile, keda abistab komitee. Ühenduse õiguse kohast regulatiivkomitee menetlust tuleks kohaldada käesoleva otsuse rakendamiseks vajalike meetmete võtmise suhtes mutatis mutandis.

| (13) | Nii süütegude ja sanktsioonide liike käsitlevaid tabeleid kui ka andmevahetusel kasutatavaid tehnilisi standardeid tuleks pidevalt läbi vaadata ning korrapäraselt ajakohastada. |
| --- | --- |

(13)

Nii süütegude ja sanktsioonide liike käsitlevaid tabeleid kui ka andmevahetusel kasutatavaid tehnilisi standardeid tuleks pidevalt läbi vaadata ning korrapäraselt ajakohastada.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 14

| (14) | Liikmesriikide karistusregistrite andmete elektroonilise vahetuse suhtes tuleks kohaldada raamotsust
  2008/XX/JSK kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriikide karistusregistrite andmete elektroonilise vahetuse suhtes tuleks kohaldada raamotsust
  2008/XX/JSK kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta.

| (14) | Sellega seoses on äärmiselt oluline võtta esimesel võimalusel vastu nõukogu raamotsus
  2008/XX/JSK kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta
  , kehtestades andmekaitse piisava taseme ning hõlmates isikuandmete töötlemist riigi tasandil
  . |
| --- | --- |

(14)

Sellega seoses on äärmiselt oluline võtta esimesel võimalusel vastu nõukogu raamotsus
  2008/XX/JSK kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta
  , kehtestades andmekaitse piisava taseme ning hõlmates isikuandmete töötlemist riigi tasandil
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 3 – lõige 5

5.   Selleks et tagada süsteemi ECRIS tõhus toimimine, pakub komisjon üldist tuge ja seireteenuseid.

5.   Selleks et tagada süsteemi ECRIS tõhus toimimine, pakub komisjon üldist tuge ja seireteenuseid
  ning kontrollib, et artiklis 6 sätestatud meetmeid rakendatakse õigesti
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a

| (a) | riigi õiguses sätestatud süütegude nimekiri, mis vastab A lisas esitatud süütegusid käsitlevas tabelis loetletud liikidele. Nimekirjas peab olema märgitud süütegu või selle liik ning viide kohaldatavale sättele. Samuti
  võib
  see
  sisaldada
  süüteokoosseisu tunnuste lühikirjeldust; |
| --- | --- |

(a)

riigi õiguses sätestatud süütegude nimekiri, mis vastab A lisas esitatud süütegusid käsitlevas tabelis loetletud liikidele. Nimekirjas peab olema märgitud süütegu või selle liik ning viide kohaldatavale sättele. Samuti
  võib
  see
  sisaldada
  süüteokoosseisu tunnuste lühikirjeldust;

| a) | riigi õiguses sätestatud süütegude nimekiri, mis vastab A lisas esitatud süütegusid käsitlevas tabelis loetletud liikidele. Nimekirjas peab olema märgitud süütegu või selle liik ning viide kohaldatavale sättele. Samuti
  sisaldab
  see süüteokoosseisu tunnuste lühikirjeldust; |
| --- | --- |

a)

riigi õiguses sätestatud süütegude nimekiri, mis vastab A lisas esitatud süütegusid käsitlevas tabelis loetletud liikidele. Nimekirjas peab olema märgitud süütegu või selle liik ning viide kohaldatavale sättele. Samuti
  sisaldab
  see süüteokoosseisu tunnuste lühikirjeldust;

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a – lõige 1 a (uus)

Riigi õiguses sätestatud süüteo kirjelduse tõlkimine selle originaalkeelest on üksnes iga konkreetse tõlget taotleva liikmesriigi ülesanne ja kohustus ning ECRIS seda ei tee. Kui tõlge on valmis, pakub ECRIS võimalust see andmebaasi lisada;

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 6 – esimene lõik

Kooskõlas artiklis 7 osutatud menetlusega võetakse järgmised rakendusmeetmed:

Vajaduse korral ning kooskõlas ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punktiga c ja artikliga 39 teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks kõik meetmed, mis on vajalikud süsteemi ECRIS optimaalseks toimimiseks ja selle koostalitlusvõimeks riiklike süsteemidega, sealhulgas:

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7

Artikkel 7

Komiteemenetlus

1.
     
  Kui viidatakse käesolevale artiklile, abistab komisjoni regulatiivkomitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mille esimees on komisjoni esindaja (edaspidi „komitee”).

2.
     
  Komitee võtab vastu oma töökorra.

3.
     
  Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse tähtaja jooksul, mille esimees võib määrata lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõigetes 2 ja 4 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse kõnealuses artiklis sätestatud viisil. Esimees ei hääleta.

4.
     
  Komisjon võtab vastu kavandatavad meetmed, kui need on kooskõlas komitee arvamusega.

5.
     
  Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule ja teavitab sellest Euroopa Parlamenti.

6.
     
  Kolme kuu jooksul alates küsimuse suunamisest võib nõukogu teha kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse.

Kui nõukogu on selle tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti läbi. Komisjon võib esitada nõukogule muudetud ettepaneku, taasesitada oma ettepaneku või esitada õigusakti ettepaneku asutamislepingu alusel.

Kui nõukogu ei ole nimetatud tähtaja möödumisel esitatud rakendusakti vastu võtnud ega ole väljendanud vastuseisu rakendusmeetmete ettepanekule, võtab esitatud rakendusakti vastu komisjon.

välja jäetud

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 9/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 9/74

---

Neljapäev, 9. oktoober 2008EÜ ja Ukraina vaheline leping, mis käsitleb partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubandusega seotud kohustuste säilitamist *

P6_TA(2008)0468

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb partnerlus- ja koostöölepingus sisalduvate teenuskaubandusega seotud kohustuste säilitamist ((KOM(2008)0220 – C6-0202/2008 – 2008/0087(CNS))

2010/C 9 E/15

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0220);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 71 lõiget 1 ja artikli 80 lõiget 2;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0202/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A6-0337/2008),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina valitsusele ja parlamendile.

---