# Úřední věstník L 242/2009

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2009.242.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 242 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5215. září2009 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2009.242.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 242

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5215. září2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 836/2009 ze dne 14. září 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise 2009/120/ES ze dne 14. září 2009, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků, pokud jde o léčivé přípravky pro moderní terapii (
  1
  ) | 3 |
| | * | Směrnice Komise 2009/121/ES ze dne 14. září 2009, kterou se mění přílohy I a V směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES o názvech textilií za účelem jejich přizpůsobení technickému pokroku (
  1
  ) | 13 |
| | * | Směrnice Komise 2009/122/ES ze dne 14. září 2009, kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken (
  1
  ) | 14 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 836/2009 ze dne 14. září 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise 2009/120/ES ze dne 14. září 2009, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků, pokud jde o léčivé přípravky pro moderní terapii (
  1
  )

1

3

*

Směrnice Komise 2009/121/ES ze dne 14. září 2009, kterou se mění přílohy I a V směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES o názvech textilií za účelem jejich přizpůsobení technickému pokroku (
  1
  )

1

13

*

Směrnice Komise 2009/122/ES ze dne 14. září 2009, kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken (
  1
  )

1

14

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2009/703/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 11. února 2009 o státní podpoře C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06) poskytnuté Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska – Státní záruka pro Penzijní fond BT
  (oznámeno pod číslem K(2009) 685)

   (
  1
  ) | 21 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2009/703/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 11. února 2009 o státní podpoře C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06) poskytnuté Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska – Státní záruka pro Penzijní fond BT
  (oznámeno pod číslem K(2009) 685)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 685)

1

21

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (ES) č. 734/2009 ze dne 11. srpna 2009 o zahájení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky a Malajsie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Korejské republiky a Malajsie, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu (Úř. věst. L 208 ze dne 12.8.2009) | 35 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise (ES) č. 734/2009 ze dne 11. srpna 2009 o zahájení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky a Malajsie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Korejské republiky a Malajsie, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu (Úř. věst. L 208 ze dne 12.8.2009)

Úř. věst. L 208 ze dne 12.8.2009

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 15.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 242/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 836/2009

ze dne 14. září 2009

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 15. září 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. září 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 34,5 |
| ZZ | 34,5 |
| 0707 00 05 | MK | 19,1 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 65,1 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| CL | 137,4 |
| UY | 117,8 |
| ZA | 95,3 |
| ZZ | 113,3 |
| 0806 10 10 | EG | 137,1 |
| IL | 227,0 |
| TR | 98,6 |
| ZZ | 154,2 |
| 0808 10 80 | AR | 123,6 |
| BR | 68,1 |
| CL | 76,3 |
| NZ | 82,6 |
| US | 85,9 |
| ZA | 77,4 |
| ZZ | 85,7 |
| 0808 20 50 | AR | 160,8 |
| CN | 61,6 |
| TR | 116,9 |
| ZA | 69,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0809 30 | TR | 114,2 |
| US | 228,1 |
| ZZ | 171,2 |
| 0809 40 05 | IL | 126,2 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 120,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

34,5

ZZ

34,5

0707 00 05

MK

19,1

TR

111,0

ZZ

65,1

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

102,8

CL

137,4

UY

117,8

ZA

95,3

ZZ

113,3

0806 10 10

EG

137,1

IL

227,0

TR

98,6

ZZ

154,2

0808 10 80

AR

123,6

BR

68,1

CL

76,3

NZ

82,6

US

85,9

ZA

77,4

ZZ

85,7

0808 20 50

AR

160,8

CN

61,6

TR

116,9

ZA

69,7

ZZ

102,3

0809 30

TR

114,2

US

228,1

ZZ

171,2

0809 40 05

IL

126,2

TR

113,9

ZZ

120,1

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

SMĚRNICE

| 15.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 242/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 242/3

---

SMĚRNICE KOMISE 2009/120/ES

ze dne 14. září 2009,

kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků, pokud jde o léčivé přípravky pro moderní terapii

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (1), a zejména na článek 120 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Humánní léčivé přípravky mohou být uváděny na trh pouze v případě, že příslušný orgán vydal na základě dokumentace k žádosti, která obsahuje výsledky zkoušek a studií provedených na dotčených přípravcích, rozhodnutí o registraci. |
| --- | --- |

(1)

Humánní léčivé přípravky mohou být uváděny na trh pouze v případě, že příslušný orgán vydal na základě dokumentace k žádosti, která obsahuje výsledky zkoušek a studií provedených na dotčených přípravcích, rozhodnutí o registraci.

| (2) | Příloha I směrnice 2001/83/ES stanoví podrobné vědecké a technické požadavky týkající se zkoušení humánních léčivých přípravků, na jejichž základě by měla být posuzována jakost, bezpečnost a účinnost léčivého přípravku. Uvedené podrobné vědecké a technické požadavky by měly být pravidelně přizpůsobovány, aby zohledňovaly vědecký a technický pokrok. |
| --- | --- |

(2)

Příloha I směrnice 2001/83/ES stanoví podrobné vědecké a technické požadavky týkající se zkoušení humánních léčivých přípravků, na jejichž základě by měla být posuzována jakost, bezpečnost a účinnost léčivého přípravku. Uvedené podrobné vědecké a technické požadavky by měly být pravidelně přizpůsobovány, aby zohledňovaly vědecký a technický pokrok.

| (3) | Vzhledem k vědeckému a technickému pokroku v oblasti moderní terapie, který je zohledněn v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1394/2007 ze dne 13. listopadu 2007 o léčivých přípravcích pro moderní terapii a o změně směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004 (2), je vhodné přizpůsobit přílohu I. Měly by být aktualizovány definice a podrobné vědecké a technické požadavky na léčivé přípravky pro genovou terapii a léčivé přípravky pro somatobuněčnou terapii. Kromě toho by měly být stanoveny podrobné vědecké a technické požadavky na přípravky tkáňového inženýrství a léčivé přípravky pro moderní terapii obsahující zdravotnické prostředky a kombinované léčivé přípravky pro moderní terapii. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k vědeckému a technickému pokroku v oblasti moderní terapie, který je zohledněn v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1394/2007 ze dne 13. listopadu 2007 o léčivých přípravcích pro moderní terapii a o změně směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004 (2), je vhodné přizpůsobit přílohu I. Měly by být aktualizovány definice a podrobné vědecké a technické požadavky na léčivé přípravky pro genovou terapii a léčivé přípravky pro somatobuněčnou terapii. Kromě toho by měly být stanoveny podrobné vědecké a technické požadavky na přípravky tkáňového inženýrství a léčivé přípravky pro moderní terapii obsahující zdravotnické prostředky a kombinované léčivé přípravky pro moderní terapii.

| (4) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro humánní léčivé přípravky, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro humánní léčivé přípravky,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Část IV přílohy I směrnice 2001/83/ES se nahrazuje zněním přílohy této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 5. dubna 2010. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 14. září 2009.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67.

1

(2)  Úř. věst. L 324, 10.12.2007, s. 121.

2

---

PŘÍLOHA

„ČÁST IV

LÉČIVÉ PŘÍPRAVKY PRO MODERNÍ TERAPII

1.   ÚVOD

Žádosti o registraci léčivých přípravků pro moderní terapii definovaných v čl. 2 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1394/2007 musí být v souladu s požadavky na formát (moduly 1, 2, 3, 4 a 5) popsanými v části I této přílohy.

Použijí se technické požadavky pro moduly 3, 4 a 5 na biologické léčivé přípravky podle popisu v části I této přílohy. Zvláštní požadavky na léčivé přípravky pro moderní terapii popsané v oddílech 3, 4 a 5 této části vysvětlují, jak se požadavky v části I vztahují na léčivé přípravky pro moderní terapii. Kromě toho byly ve vhodných případech a s přihlédnutím ke specifickým vlastnostem léčivých přípravků pro moderní terapii stanoveny doplňkové požadavky.

Vzhledem ke specifické povaze léčivých přípravků pro moderní terapii je možné stanovit úroveň kvality a neklinické i klinické údaje, které mají být uvedeny v žádosti o registraci, na základě analýzy rizik a v souladu s vědeckými pokyny týkajícími se jakosti, bezpečnosti a účinnosti léčivých přípravků podle bodu 4 kapitoly „Úvod a obecné zásady“.

Analýza rizik se může vztahovat na celý vývoj. Zohledněny mohou být následující rizikové faktory: původ buněk (autologní, allogenní, xenogenní), schopnost proliferace a/nebo diferenciace a iniciace imunitní odpovědi, úroveň buněčné manipulace, kombinace buněk s bioaktivními molekulami nebo strukturálními materiály, charakter léčivých přípravků pro genovou terapii, míra schopnosti replikace u virů nebo mikroorganismů používaných in vivo, úroveň začlenění sekvencí nukleových kyselin nebo genů do genomu, dlouhodobé působení, riziko onkogenicity a způsob podání nebo použití.

Při analýze rizik mohou být rovněž zohledněny relevantní dostupné neklinické a klinické údaje nebo zkušenosti s jinými souvisejícími léčivými přípravky pro moderní terapii.

Případné odchylky od požadavků této přílohy musí být vědecky odůvodněny v modulu 2 dokumentace k žádosti. Výše uvedená analýza rizik musí být v případě použití rovněž uvedena a popsána v modulu 2. V tomto případě je nutné uvést použitou metodiku, charakter zjištěných rizik a důsledky plynoucí z přístupu založeného na analýze rizik pro program vývoje a hodnocení a je zapotřebí popsat případné odchylky od požadavků této přílohy vyplývající z analýzy rizik.

2.   DEFINICE

Pro účely této přílohy se kromě definicí uvedených v nařízení (ES) č. 1394/2007 použijí definice stanovené v oddílech 2.1 a 2.2.

2.1   Léčivý přípravek pro genovou terapii

Léčivým přípravkem pro genovou terapii se rozumí biologický léčivý přípravek, který má následující vlastnosti:

| a) | obsahuje účinnou látku, která obsahuje rekombinantní nukleovou kyselinu používanou u lidí nebo podávanou lidem k regulaci, reparaci, výměně, doplnění nebo odstranění genetické sekvence, nebo z takové rekombinantní nukleové kyseliny sestává; |
| --- | --- |

a)

obsahuje účinnou látku, která obsahuje rekombinantní nukleovou kyselinu používanou u lidí nebo podávanou lidem k regulaci, reparaci, výměně, doplnění nebo odstranění genetické sekvence, nebo z takové rekombinantní nukleové kyseliny sestává;

| b) | jeho terapeutický, profylaktický nebo diagnostický účinek se vztahuje přímo na sekvenci rekombinantní nukleové kyseliny, kterou obsahuje, nebo na produkt genetické exprese této sekvence. |
| --- | --- |

b)

jeho terapeutický, profylaktický nebo diagnostický účinek se vztahuje přímo na sekvenci rekombinantní nukleové kyseliny, kterou obsahuje, nebo na produkt genetické exprese této sekvence.

Léčivé přípravky pro genovou terapii nezahrnují vakcíny proti infekčním onemocněním.

2.2   Léčivý přípravek pro somatobuněčnou terapii

Léčivým přípravkem pro somatobuněčnou terapii se rozumí biologický léčivý přípravek, který má následující vlastnosti:

| a) | obsahuje buňky nebo tkáně, které byly předmětem zásadní manipulace, čímž došlo ke změně biologických vlastností, fyziologických funkcí nebo strukturálních vlastností relevantních pro zamýšlené klinické použití, nebo buňky nebo tkáně, které nejsou určeny k použití pro stejnou základní funkci (stejné základní funkce) u příjemce a dárce, nebo z takových buněk nebo tkání sestává; |
| --- | --- |

a)

obsahuje buňky nebo tkáně, které byly předmětem zásadní manipulace, čímž došlo ke změně biologických vlastností, fyziologických funkcí nebo strukturálních vlastností relevantních pro zamýšlené klinické použití, nebo buňky nebo tkáně, které nejsou určeny k použití pro stejnou základní funkci (stejné základní funkce) u příjemce a dárce, nebo z takových buněk nebo tkání sestává;

| b) | je představen s tím, že má vlastnosti pro léčbu, prevenci nebo diagnostiku v případě onemocnění na základě farmakologického, imunologického nebo metabolického působení svých buněk nebo tkání, nebo je za tímto účelem používán u lidí nebo podáván lidem. |
| --- | --- |

b)

je představen s tím, že má vlastnosti pro léčbu, prevenci nebo diagnostiku v případě onemocnění na základě farmakologického, imunologického nebo metabolického působení svých buněk nebo tkání, nebo je za tímto účelem používán u lidí nebo podáván lidem.

Pro účely písmene a) se zejména manipulace uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 1394/2007 nepovažují za zásadní manipulace.

3.   ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE MODULU 3

3.1   Zvláštní požadavky na všechny léčivé přípravky pro moderní terapii

Uvede se popis systému sledovatelnosti, který hodlá držitel rozhodnutí o registraci vytvořit a udržovat, aby zajistil možnost sledování jednotlivého přípravku a jeho výchozích materiálů a surovin včetně všech látek přicházejících do styku s buňkami nebo tkáněmi, které může obsahovat, od zdroje, přes výrobu, balení, skladování, přepravu, až po dodání do nemocnice, zařízení nebo soukromé ordinace, kde je přípravek používán.

Systém sledovatelnosti musí být komplementární a slučitelný s požadavky stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/23/ES (1), pokud jde o lidské buňky a tkáně s výjimkou krevních buněk, a ve směrnici 2002/98/ES, pokud jde o lidské krevní buňky.

3.2   Zvláštní požadavky na léčivé přípravky pro genovou terapii

3.2.1   Úvod: konečný přípravek, účinná látka a výchozí materiály

3.2.1.1   Léčivý přípravek pro genovou terapii obsahující sekvenci/sekvence rekombinantní nukleové kyseliny nebo geneticky modifikovaný mikroorganismus/mikroorganismy nebo virus/viry

Konečný léčivý přípravek sestává ze sekvence/sekvencí nukleové kyseliny nebo geneticky modifikovaného mikroorganismu/mikroorganismů nebo viru/virů v konečném vnitřním obalu v úpravě pro zamýšlené lékařské použití. Konečný léčivý přípravek může být kombinován se zdravotnickým prostředkem nebo aktivním implantabilním zdravotnickým prostředkem.

Účinná látka sestává ze sekvence/sekvencí nukleové kyseliny nebo geneticky modifikovaného mikroorganismu/mikroorganismů nebo viru/virů.

3.2.1.2   Léčivý přípravek pro genovou terapii obsahující geneticky modifikované buňky

Konečný léčivý přípravek sestává z geneticky modifikovaných buněk v konečném vnitřním obalu v úpravě pro zamýšlené lékařské použití. Konečný léčivý přípravek může být kombinován se zdravotnickým prostředkem nebo aktivním implantabilním zdravotnickým prostředkem.

Účinná látka sestává z buněk geneticky modifikovaných jedním z přípravků popsaných v bodě 3.2.1.1 výše.

3.2.1.3   V případě přípravků sestávajících z virů nebo virových vektorů jsou výchozími materiály složky, z nichž je virový vektor získán, tj. matečná inokula viru / virového vektoru nebo plasmidy použité k transfekci hostitelských (packaging) buněk a banka základních buněk od těchto hostitelských buněk.

3.2.1.4   V případě přípravků sestávajících z plasmidů, nevirových vektorů a geneticky modifikovaného mikroorganismu/mikroorganismů s výjimkou virů nebo virových vektorů jsou výchozími materiály složky použité k vygenerování produkční buňky, tj. plasmid, hostitelská bakterie a banka základních buněk rekombinantních mikrobiálních buněk.

3.2.1.5   V případě geneticky modifikovaných buněk jsou výchozími materiály složky používané k získání geneticky modifikovaných buněk, tj. výchozí materiály k produkci vektorových, vektorových a lidských nebo zvířecích buněk. Od systému banky použitého k produkci vektoru se použijí zásady správné výrobní praxe.

3.2.2   Zvláštní požadavky

Kromě požadavků stanovených v oddíle 3.2.1 a 3.2.2 části I této přílohy se použijí následující požadavky:

| a) | Poskytnou se informace o všech výchozích materiálech použitých k výrobě účinné látky, včetně přípravků nezbytných pro genetickou modifikaci lidských nebo zvířecích buněk a podle potřeby následnou kultivaci a konzervaci geneticky modifikovaných buněk, s ohledem na případnou absenci purifikačních kroků. |
| --- | --- |

a)

Poskytnou se informace o všech výchozích materiálech použitých k výrobě účinné látky, včetně přípravků nezbytných pro genetickou modifikaci lidských nebo zvířecích buněk a podle potřeby následnou kultivaci a konzervaci geneticky modifikovaných buněk, s ohledem na případnou absenci purifikačních kroků.

| b) | V případě přípravků obsahujících mikroorganismus nebo virus se poskytnou údaje o genetické modifikaci, sekvenční analýze, oslabení virulence, tropismu pro zvláštní tkáně a typy buněk, závislosti mikroorganismu nebo viru na buněčném cyklu, patogenitě a vlastnostech rodičovského kmene. |
| --- | --- |

b)

V případě přípravků obsahujících mikroorganismus nebo virus se poskytnou údaje o genetické modifikaci, sekvenční analýze, oslabení virulence, tropismu pro zvláštní tkáně a typy buněk, závislosti mikroorganismu nebo viru na buněčném cyklu, patogenitě a vlastnostech rodičovského kmene.

| c) | V příslušných oddílech dokumentace musí být popsány nečistoty z výrobního procesu a nečistoty související s přípravkem, zejména virové kontaminanty schopné replikace, pokud daný vektor nemá být schopen replikace. |
| --- | --- |

c)

V příslušných oddílech dokumentace musí být popsány nečistoty z výrobního procesu a nečistoty související s přípravkem, zejména virové kontaminanty schopné replikace, pokud daný vektor nemá být schopen replikace.

| d) | V případě plasmidů se kvantifikují různé formy plasmidů po celou dobu použitelnosti přípravku. |
| --- | --- |

d)

V případě plasmidů se kvantifikují různé formy plasmidů po celou dobu použitelnosti přípravku.

| e) | V případě geneticky modifikovaných buněk se zkoušejí vlastnosti buněk před genetickou modifikací a po ní a před případnými následnými postupy zmrazení/skladování a po nich. |
| --- | --- |

e)

V případě geneticky modifikovaných buněk se zkoušejí vlastnosti buněk před genetickou modifikací a po ní a před případnými následnými postupy zmrazení/skladování a po nich.

V případě geneticky modifikovaných buněk se kromě zvláštních požadavků na léčivé přípravky pro genovou terapii použijí jakostní požadavky na léčivé přípravky pro somatobuněčnou terapii a na přípravky tkáňového inženýrství (viz oddíl 3.3).

3.3   Zvláštní požadavky na léčivé přípravky pro somatobuněčnou terapii a na přípravky tkáňového inženýrství

3.3.1   Úvod: konečný přípravek, účinná látka a výchozí materiály

Konečný léčivý přípravek sestává z účinné látky ve vnitřním obalu v úpravě pro zamýšlené lékařské použití a v konečné kombinaci v případě kombinovaných léčivých přípravků pro moderní terapii.

Účinná látka se skládá z upravených buněk a/nebo tkání.

Za výchozí materiály se považují další látky (např. nosné struktury, matrice, zdravotnické prostředky, biomateriály, biomolekuly a/nebo jiné složky) v kombinaci s manipulovanými buňkami, jichž jsou integrální součástí, ovšem nemusí být biologického původu.

Materiály použité při výrobě účinné látky (např. kultivační média, růstové faktory), které nemají být součástí účinné látky, se považují za suroviny.

3.3.2   Zvláštní požadavky

Kromě požadavků stanovených v oddílech 3.2.1 a 3.2.2 části I této přílohy se použijí následující požadavky:

3.3.2.1   Výchozí materiály

| a) | Poskytnou se souhrnné informace o darování, odběru a vyšetření lidských tkání a buněk v souladu se směrnicí 2004/23/ES, použitých jako výchozí materiály. Pokud jsou jako výchozí materiály použity jiné než zdravé buňky nebo tkáně (např. rakovinné tkáně), musí se jejich použití zdůvodnit. |
| --- | --- |

a)

Poskytnou se souhrnné informace o darování, odběru a vyšetření lidských tkání a buněk v souladu se směrnicí 2004/23/ES, použitých jako výchozí materiály. Pokud jsou jako výchozí materiály použity jiné než zdravé buňky nebo tkáně (např. rakovinné tkáně), musí se jejich použití zdůvodnit.

| b) | Pokud jsou vytvářeny směsi allogenních buněčných populací, popíšou se způsoby vytváření směsí a opatření k zajištění sledovatelnosti. |
| --- | --- |

b)

Pokud jsou vytvářeny směsi allogenních buněčných populací, popíšou se způsoby vytváření směsí a opatření k zajištění sledovatelnosti.

| c) | V rámci validace výrobního procesu, charakterizace účinné látky a konečného přípravku, vývoje zkoušek, stanovení specifikací a stability je nutné zohlednit potenciální variabilitu způsobenou lidskými nebo zvířecími tkáněmi a buňkami. |
| --- | --- |

c)

V rámci validace výrobního procesu, charakterizace účinné látky a konečného přípravku, vývoje zkoušek, stanovení specifikací a stability je nutné zohlednit potenciální variabilitu způsobenou lidskými nebo zvířecími tkáněmi a buňkami.

| d) | V případě xenogenních přípravků pocházejících z živočišných buněk se poskytnou informace o původu zvířat (například zeměpisný původ, chov zvířat, stáří), zvláštních kritériích přijatelnosti, opatřeních k prevenci a sledování infekcí u zvířecích zdrojů/dárců, zkoušení zvířat na přítomnost infekčních agens, včetně vertikálně přenášených mikroorganismů a virů, a důkazy o vhodnosti chovných zařízení. |
| --- | --- |

d)

V případě xenogenních přípravků pocházejících z živočišných buněk se poskytnou informace o původu zvířat (například zeměpisný původ, chov zvířat, stáří), zvláštních kritériích přijatelnosti, opatřeních k prevenci a sledování infekcí u zvířecích zdrojů/dárců, zkoušení zvířat na přítomnost infekčních agens, včetně vertikálně přenášených mikroorganismů a virů, a důkazy o vhodnosti chovných zařízení.

| e) | V případě přípravků pocházejících z buněk geneticky modifikovaných zvířat se popíšou zvláštní vlastnosti buněk související s genetickou modifikací. Uvede se podrobný popis metodiky tvorby a charakterizace transgenního zvířete. |
| --- | --- |

e)

V případě přípravků pocházejících z buněk geneticky modifikovaných zvířat se popíšou zvláštní vlastnosti buněk související s genetickou modifikací. Uvede se podrobný popis metodiky tvorby a charakterizace transgenního zvířete.

| f) | V případě genetické modifikace buněk se použijí technické požadavky uvedené v oddíle 3.2. |
| --- | --- |

f)

V případě genetické modifikace buněk se použijí technické požadavky uvedené v oddíle 3.2.

| g) | Uvede se popis a odůvodnění v případě zkoušení nějaké další látky (nosné struktury, matrice, zdravotnické prostředky, biomateriály, biomolekuly nebo jiné složky) v kombinaci s upravenými buňkami, jichž jsou integrální součástí. |
| --- | --- |

g)

Uvede se popis a odůvodnění v případě zkoušení nějaké další látky (nosné struktury, matrice, zdravotnické prostředky, biomateriály, biomolekuly nebo jiné složky) v kombinaci s upravenými buňkami, jichž jsou integrální součástí.

| h) | V případě nosných struktur, matric a zdravotnických prostředků, na které se vztahuje definice zdravotnického prostředku nebo aktivního implantabilního zdravotnického prostředku, se uvedou informace požadované v rámci oddílu 3.4 pro hodnocení kombinovaného léčivého přípravku pro moderní terapii. |
| --- | --- |

h)

V případě nosných struktur, matric a zdravotnických prostředků, na které se vztahuje definice zdravotnického prostředku nebo aktivního implantabilního zdravotnického prostředku, se uvedou informace požadované v rámci oddílu 3.4 pro hodnocení kombinovaného léčivého přípravku pro moderní terapii.

3.3.2.2   Výrobní proces

| a) | Výrobní proces musí být validován, aby se zajistila shoda mezi jednotlivými šaržemi a shoda procesů, funkční integrita buněk během celé výroby a přepravy až do okamžiku aplikace nebo podání a náležitý stav diferenciace. |
| --- | --- |

a)

Výrobní proces musí být validován, aby se zajistila shoda mezi jednotlivými šaržemi a shoda procesů, funkční integrita buněk během celé výroby a přepravy až do okamžiku aplikace nebo podání a náležitý stav diferenciace.

| b) | Pokud jsou buňky kultivovány přímo uvnitř matrice, nosné struktury nebo zdravotnického prostředku nebo na matrici, nosné struktuře nebo zdravotnickém prostředku, uvedou se informace o validaci procesu kultivace buněk, pokud jde o pěstování buněk, funkci a integritu kombinace. |
| --- | --- |

b)

Pokud jsou buňky kultivovány přímo uvnitř matrice, nosné struktury nebo zdravotnického prostředku nebo na matrici, nosné struktuře nebo zdravotnickém prostředku, uvedou se informace o validaci procesu kultivace buněk, pokud jde o pěstování buněk, funkci a integritu kombinace.

3.3.2.3   Charakterizace a strategie kontroly

| a) | Uvedou se podstatné informace o charakterizaci buněčné populace nebo směsi buněk s ohledem na totožnost, čistotu (např. cizí mikrobiální agens a buněčné kontaminanty), životaschopnost, účinnost, karyologii a tumorogenitu a způsobilost pro zamýšlené léčebné použití. Prokáže se genetická stabilita buněk. |
| --- | --- |

a)

Uvedou se podstatné informace o charakterizaci buněčné populace nebo směsi buněk s ohledem na totožnost, čistotu (např. cizí mikrobiální agens a buněčné kontaminanty), životaschopnost, účinnost, karyologii a tumorogenitu a způsobilost pro zamýšlené léčebné použití. Prokáže se genetická stabilita buněk.

| b) | Uvedou se kvalitativní a pokud možno kvantitativní údaje o nečistotách souvisejících s přípravkem a nečistotách z výrobního procesu a o všech materiálech, které by mohly během výroby vyvolat přítomnost rozkladných produktů. Musí být odůvodněn rozsah stanovení nečistot. |
| --- | --- |

b)

Uvedou se kvalitativní a pokud možno kvantitativní údaje o nečistotách souvisejících s přípravkem a nečistotách z výrobního procesu a o všech materiálech, které by mohly během výroby vyvolat přítomnost rozkladných produktů. Musí být odůvodněn rozsah stanovení nečistot.

| c) | Pokud určité zkoušky pro propuštění nelze provést na účinné látce nebo konečném přípravku, ale pouze na klíčových meziproduktech a/nebo jako zkoušky v průběhu výrobního procesu, je nutné uvést odůvodnění. |
| --- | --- |

c)

Pokud určité zkoušky pro propuštění nelze provést na účinné látce nebo konečném přípravku, ale pouze na klíčových meziproduktech a/nebo jako zkoušky v průběhu výrobního procesu, je nutné uvést odůvodnění.

| d) | Pokud jsou jako složky přípravku pocházejícího z buněk přítomny biologicky aktivní molekuly (jako růstové faktory, cytokiny), je nutné charakterizovat jejich dopad a interakci s jinými složkami účinné látky. |
| --- | --- |

d)

Pokud jsou jako složky přípravku pocházejícího z buněk přítomny biologicky aktivní molekuly (jako růstové faktory, cytokiny), je nutné charakterizovat jejich dopad a interakci s jinými složkami účinné látky.

| e) | Je-li součástí zamýšlené funkce trojrozměrná struktura, musí být součástí charakterizace pro tyto přípravky pocházející z buněk stav diferenciace, strukturální a funkční uspořádání buněk a případně vytvořená extracelulární matrice. Podle potřeby se fyzikálně-chemická charakterizace doplní neklinickými hodnoceními. |
| --- | --- |

e)

Je-li součástí zamýšlené funkce trojrozměrná struktura, musí být součástí charakterizace pro tyto přípravky pocházející z buněk stav diferenciace, strukturální a funkční uspořádání buněk a případně vytvořená extracelulární matrice. Podle potřeby se fyzikálně-chemická charakterizace doplní neklinickými hodnoceními.

3.3.2.4   Pomocné látky

V případě pomocné látky / pomocných látek používané/používaných v buněčných nebo tkáňových léčivých přípravcích (např. složky transportního média) se použijí požadavky na nové pomocné látky stanovené v části I této přílohy, pokud neexistují údaje o interakcích mezi buňkami nebo tkáněmi a pomocnými látkami.

3.3.2.5   Vývojové studie

Popis vývojového programu se musí týkat volby materiálů a procesů. Zejména musí být pojednáno o integritě buněčné populace v konečném složení.

3.3.2.6   Referenční materiály

Musí být doložen a charakterizován referenční standard, podstatný a specifický pro danou účinnou látku a/nebo konečný přípravek.

3.4   Zvláštní požadavky na léčivé přípravky pro moderní terapii obsahující zdravotnické prostředky

3.4.1   Léčivý přípravek pro moderní terapii obsahující zdravotnické prostředky podle článku 7 nařízení (ES) č. 1394/2007

Uvede se popis fyzikálních vlastností a účinku přípravku a popis metod vývoje přípravku.

Uvede se popis interakce a kompatibility mezi geny, buňkami a/nebo tkáněmi a strukturálními složkami.

3.4.2   Kombinované léčivé přípravky pro moderní terapii podle čl. 2 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1394/2007

Pro buněčnou nebo tkáňovou část kombinovaného léčivého přípravku pro moderní terapii se použijí zvláštní požadavky na léčivé přípravky pro somatobuněčnou terapii a na přípravky tkáňového inženýrství uvedené v oddíle 3.3 a v případě geneticky modifikovaných buněk se použijí zvláštní požadavky na léčivé přípravky pro genovou terapii uvedené v oddíle 3.2.

Zdravotnický prostředek nebo aktivní implantabilní zdravotnický prostředek může být integrální součástí účinné látky. V případě, že je zdravotnický prostředek nebo aktivní implantabilní zdravotnický prostředek v okamžiku výroby, aplikace nebo podání konečného přípravku kombinován s příslušnými buňkami, považuje se za integrální součást konečného přípravku.

Uvedou se informace týkající se zdravotnického prostředku nebo aktivního implantabilního zdravotnického prostředku (který je integrální součástí účinné látky nebo konečného přípravku), jež jsou podstatné pro hodnocení kombinovaného léčivého přípravku pro moderní terapii. Tyto informace zahrnují:

| a) | Informace o volbě a zamýšlené funkci zdravotnického prostředku nebo implantabilního zdravotnického prostředku a o prokázání kompatibility daného zdravotnického prostředku s jinými složkami přípravku. |
| --- | --- |

a)

Informace o volbě a zamýšlené funkci zdravotnického prostředku nebo implantabilního zdravotnického prostředku a o prokázání kompatibility daného zdravotnického prostředku s jinými složkami přípravku.

| b) | Prokázání shody zdravotnického prostředku, který je součástí daného celku, se základními požadavky stanovenými v příloze I směrnice Rady 93/42/EHS (2) nebo shody aktivního implantabilního zdravotnického prostředku, který je součástí daného celku, se základními požadavky stanovenými v příloze 1 směrnice Rady 90/385/EHS (3). |
| --- | --- |

b)

Prokázání shody zdravotnického prostředku, který je součástí daného celku, se základními požadavky stanovenými v příloze I směrnice Rady 93/42/EHS (2) nebo shody aktivního implantabilního zdravotnického prostředku, který je součástí daného celku, se základními požadavky stanovenými v příloze 1 směrnice Rady 90/385/EHS (3).

| c) | Případně prokázání souladu zdravotnického prostředku nebo implantabilního zdravotnického prostředku s požadavky týkajícími se BSE/TSE stanovenými ve směrnici Komise 2003/32/ES (4). |
| --- | --- |

c)

Případně prokázání souladu zdravotnického prostředku nebo implantabilního zdravotnického prostředku s požadavky týkajícími se BSE/TSE stanovenými ve směrnici Komise 2003/32/ES (4).

| d) | Jsou-li k dispozici, výsledky případného posouzení zdravotnického prostředku, který je součástí daného celku, nebo aktivního implantabilního zdravotnického prostředku, který je součástí daného celku, které provedl oznámený subjekt v souladu se směrnicí 93/42/EHS nebo 90/385/EHS. |
| --- | --- |

d)

Jsou-li k dispozici, výsledky případného posouzení zdravotnického prostředku, který je součástí daného celku, nebo aktivního implantabilního zdravotnického prostředku, který je součástí daného celku, které provedl oznámený subjekt v souladu se směrnicí 93/42/EHS nebo 90/385/EHS.

Oznámený subjekt, který provedl posouzení podle písmene d) tohoto oddílu, poskytne na vyzvání příslušného orgánu, který danou žádost posuzuje, veškeré informace související s výsledky posouzení v souladu se směrnicí 93/42/EHS nebo 90/385/EHS. Může se jednat o informace a dokumenty obsažené v dotčené žádosti o posouzení shody, podstatné pro hodnocení kombinovaného léčivého přípravku pro moderní terapii jako celku.

4.   ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE MODULU 4

4.1   Zvláštní požadavky na všechny léčivé přípravky pro moderní terapii

Z důvodu jedinečných a rozmanitých strukturálních a biologických vlastností léčivých přípravků pro moderní terapii nemusí být požadavky části I modulu 4 této přílohy ohledně farmakologických a toxikologických zkoušek léčivých přípravků vždy vhodné. Technické požadavky v oddílech 4.1, 4.2 a 4.3 níže vysvětlují, jak se požadavky uvedené v části I této přílohy vztahují na léčivé přípravky pro moderní terapii. Ve vhodných případech a s přihlédnutím ke specifickým vlastnostem léčivých přípravků pro moderní terapii byly stanoveny doplňkové požadavky.

V neklinickém přehledu musí být vysvětleno a opodstatněno odůvodnění neklinického vývoje a kritéria použitá pro výběr příslušných druhů a modelů (in vitro a in vivo). Zvolený zvířecí model/modely může zahrnovat zvířata se sníženou imunitou, zvířata s cíleně inaktivovaným (knock-out) genem, či zvířata humanizovaná nebo transgenní. Zváží se použití homologních modelů (např. buňky myši analyzované u myší) nebo modely napodobující onemocnění, zejména pro studie imunogenity a imunotoxicity.

Kromě požadavků uvedených v části I se musí prokázat bezpečnost, vhodnost a biokompatibilita všech strukturálních složek (jako jsou matrice, nosné struktury a zdravotnické prostředky) a případných dalších látek (jako jsou buněčné přípravky, biomolekuly, biomateriály a chemické látky), které jsou přítomny v konečném přípravku. Zohlední se jejich fyzikální, mechanické, chemické a biologické vlastnosti.

4.2   Zvláštní požadavky na léčivé přípravky pro genovou terapii

Za účelem určení rozsahu a typu neklinických studií nezbytných ke stanovení vhodné úrovně neklinických údajů o bezpečnosti musí být přihlédnuto k charakteru a typu léčivého přípravku pro genovou terapii.

4.2.1   Farmakologie

| a) | Poskytnou se studie o působení in vitro a in vivo týkající se navrženého léčebného použití (tj. farmakodynamické studie pro „průkaz koncepce“), s použitím modelů u příslušných druhů zvířat, které mají prokázat, že sekvence nukleové kyseliny dosáhne svého zamýšleného cíle (cílového orgánu nebo buněk) a uskuteční svou zamýšlenou funkci (úroveň exprese a funkční působení). Poskytnou se údaje o trvání účinku sekvence nukleové kyseliny a o navržených schématech dávkování v klinických studiích. |
| --- | --- |

a)

Poskytnou se studie o působení in vitro a in vivo týkající se navrženého léčebného použití (tj. farmakodynamické studie pro „průkaz koncepce“), s použitím modelů u příslušných druhů zvířat, které mají prokázat, že sekvence nukleové kyseliny dosáhne svého zamýšleného cíle (cílového orgánu nebo buněk) a uskuteční svou zamýšlenou funkci (úroveň exprese a funkční působení). Poskytnou se údaje o trvání účinku sekvence nukleové kyseliny a o navržených schématech dávkování v klinických studiích.

| b) | Cílená selektivita: Pokud má léčivý přípravek pro genovou terapii působit selektivně nebo cíleně, poskytnou se studie k potvrzení specificity a trvání působení a účinnosti v cílových buňkách a tkáních. |
| --- | --- |

b)

Cílená selektivita: Pokud má léčivý přípravek pro genovou terapii působit selektivně nebo cíleně, poskytnou se studie k potvrzení specificity a trvání působení a účinnosti v cílových buňkách a tkáních.

4.2.2   Farmakokinetika

| a) | Studie biodistribuce musí zahrnovat hodnocení persistence, clearance a mobilizace. Dále se studie biodistribuce musí zabývat rizikem přenosu přes zárodečnou linii. |
| --- | --- |

a)

Studie biodistribuce musí zahrnovat hodnocení persistence, clearance a mobilizace. Dále se studie biodistribuce musí zabývat rizikem přenosu přes zárodečnou linii.

| b) | Společně s posouzením rizika pro životní prostředí se poskytnou údaje o hodnocení vylučování a rizika přenosu na třetí strany, není-li jejich neposkytnutí řádně odůvodněno v žádosti na základě dotčeného typu přípravku. |
| --- | --- |

b)

Společně s posouzením rizika pro životní prostředí se poskytnou údaje o hodnocení vylučování a rizika přenosu na třetí strany, není-li jejich neposkytnutí řádně odůvodněno v žádosti na základě dotčeného typu přípravku.

4.2.3   Toxikologie

| a) | Posoudí se toxicita konečného léčivého přípravku pro genovou terapii. Kromě toho se v závislosti na typu přípravku zohlední jednotlivá zkoušení účinné látky a pomocných látek a zhodnotí se účinek in vivo u látek odvozených od exprimované sekvence nukleové kyseliny, které nejsou určeny pro fyziologickou funkci. |
| --- | --- |

a)

Posoudí se toxicita konečného léčivého přípravku pro genovou terapii. Kromě toho se v závislosti na typu přípravku zohlední jednotlivá zkoušení účinné látky a pomocných látek a zhodnotí se účinek in vivo u látek odvozených od exprimované sekvence nukleové kyseliny, které nejsou určeny pro fyziologickou funkci.

| b) | Studie toxicity po jedné dávce mohou být kombinovány s farmakologickými a farmakokinetickými studiemi bezpečnosti, např. k hodnocení persistence. |
| --- | --- |

b)

Studie toxicity po jedné dávce mohou být kombinovány s farmakologickými a farmakokinetickými studiemi bezpečnosti, např. k hodnocení persistence.

| c) | Studie toxicity po opakovaných dávkách se poskytnou v případech, že je zamýšleno opakované dávkování u lidí. Způsob a schéma podávání musí přesně odpovídat plánovanému klinickému dávkování. V případech, kdy jednorázové dávkování může u lidí způsobit prodloužené působení sekvence nukleové kyseliny, se zváží studie toxicity po opakovaných dávkách. Trvání studií může být delší než v případě standardních studií toxicity v závislosti na persistenci léčivého přípravku pro genovou terapii a očekávaných potenciálních rizicích. Poskytne se odůvodnění doby trvání. |
| --- | --- |

c)

Studie toxicity po opakovaných dávkách se poskytnou v případech, že je zamýšleno opakované dávkování u lidí. Způsob a schéma podávání musí přesně odpovídat plánovanému klinickému dávkování. V případech, kdy jednorázové dávkování může u lidí způsobit prodloužené působení sekvence nukleové kyseliny, se zváží studie toxicity po opakovaných dávkách. Trvání studií může být delší než v případě standardních studií toxicity v závislosti na persistenci léčivého přípravku pro genovou terapii a očekávaných potenciálních rizicích. Poskytne se odůvodnění doby trvání.

| d) | Musí být prozkoumána genotoxicita. Nicméně standardní studie genotoxicity se provádějí pouze v případech, kdy jsou nezbytné pro zkoušky určité nečistoty nebo složky přenašeče. |
| --- | --- |

d)

Musí být prozkoumána genotoxicita. Nicméně standardní studie genotoxicity se provádějí pouze v případech, kdy jsou nezbytné pro zkoušky určité nečistoty nebo složky přenašeče.

| e) | Musí být prozkoumána karcinogenita. Standardní celoživotní studie karcinogenity u hlodavců se nepožadují. Nicméně musí být v závislosti na typu přípravku zhodnocen v příslušných modelech in vivo / in vitro tumorogenní potenciál. |
| --- | --- |

e)

Musí být prozkoumána karcinogenita. Standardní celoživotní studie karcinogenity u hlodavců se nepožadují. Nicméně musí být v závislosti na typu přípravku zhodnocen v příslušných modelech in vivo / in vitro tumorogenní potenciál.

| f) | Reprodukční a vývojová toxicita: Poskytnou se studie účinků na fertilitu a reprodukční funkci. Poskytnou se studie embryonální/fetální a perinatální toxicity a studie přenosu přes zárodečnou linii, není-li jejich neposkytnutí řádně odůvodněno v žádosti na základě dotčeného typu přípravku. |
| --- | --- |

f)

Reprodukční a vývojová toxicita: Poskytnou se studie účinků na fertilitu a reprodukční funkci. Poskytnou se studie embryonální/fetální a perinatální toxicity a studie přenosu přes zárodečnou linii, není-li jejich neposkytnutí řádně odůvodněno v žádosti na základě dotčeného typu přípravku.

| g) | Doplňkové studie toxicity






  — | Studie integrace: Pro každý léčivý přípravek pro genovou terapii se poskytnou studie integrace, pokud není neposkytnutí těchto studií vědecky odůvodněno, např. protože sekvence nukleových kyselin neproniknou do buněčného jádra. Studie integrace se provedou v případě léčivých přípravků pro genovou terapii, u nichž se sice neočekává schopnost integrace, avšak údaje o biodistribuci naznačují riziko přenosu přes zárodečnou linii. |
| --- | --- | --- |

g)

Doplňkové studie toxicity

—

Studie integrace: Pro každý léčivý přípravek pro genovou terapii se poskytnou studie integrace, pokud není neposkytnutí těchto studií vědecky odůvodněno, např. protože sekvence nukleových kyselin neproniknou do buněčného jádra. Studie integrace se provedou v případě léčivých přípravků pro genovou terapii, u nichž se sice neočekává schopnost integrace, avšak údaje o biodistribuci naznačují riziko přenosu přes zárodečnou linii.

| — | Imunogenita a imunotoxicita: Prozkoumají se potenciální imunogenní a imunotoxické účinky. |
| --- | --- |

—

Imunogenita a imunotoxicita: Prozkoumají se potenciální imunogenní a imunotoxické účinky.

4.3   Zvláštní požadavky na léčivé přípravky pro somatobuněčnou terapii a na přípravky tkáňového inženýrství

4.3.1   Farmakologie

| a) | Primární farmakologické studie musí být schopny doložit průkaz koncepce. Prozkoumá se interakce přípravků pocházejících z buněk s okolní tkání. |
| --- | --- |

a)

Primární farmakologické studie musí být schopny doložit průkaz koncepce. Prozkoumá se interakce přípravků pocházejících z buněk s okolní tkání.

| b) | Stanoví se množství přípravku potřebné k dosažení předpokládaného účinku/efektivní dávka a v závislosti na typu přípravku frekvence podávání. |
| --- | --- |

b)

Stanoví se množství přípravku potřebné k dosažení předpokládaného účinku/efektivní dávka a v závislosti na typu přípravku frekvence podávání.

| c) | Zohlední se sekundární farmakologické studie ke zhodnocení potenciálních fyziologických účinků, které nesouvisí s předpokládaným léčebným účinkem léčivého přípravku pro somatobuněčnou terapii a přípravku tkáňového inženýrství nebo dalších látek, neboť kromě sledované bílkoviny/bílkovin může dojít k vyloučení biologicky aktivních molekul, nebo sledovaná bílkovina/bílkoviny může mít nežádoucí cílová místa. |
| --- | --- |

c)

Zohlední se sekundární farmakologické studie ke zhodnocení potenciálních fyziologických účinků, které nesouvisí s předpokládaným léčebným účinkem léčivého přípravku pro somatobuněčnou terapii a přípravku tkáňového inženýrství nebo dalších látek, neboť kromě sledované bílkoviny/bílkovin může dojít k vyloučení biologicky aktivních molekul, nebo sledovaná bílkovina/bílkoviny může mít nežádoucí cílová místa.

4.3.2   Farmakokinetika

| a) | Nepožadují se konvenční farmakokinetické studie k hodnocení absorpce, distribuce, metabolismu a vylučování. Nicméně se zhodnotí parametry jako životaschopnost, délka života, distribuce, růst, diferenciace a migrace, není-li jejich nezhodnocení řádně odůvodněno v žádosti na základě dotčeného typu přípravku. |
| --- | --- |

a)

Nepožadují se konvenční farmakokinetické studie k hodnocení absorpce, distribuce, metabolismu a vylučování. Nicméně se zhodnotí parametry jako životaschopnost, délka života, distribuce, růst, diferenciace a migrace, není-li jejich nezhodnocení řádně odůvodněno v žádosti na základě dotčeného typu přípravku.

| b) | V případě léčivých přípravků pro somatobuněčnou terapii a přípravků tkáňového inženýrství, které produkují systémově aktivní biomolekuly, se prozkoumá distribuce, trvání a úroveň exprese těchto molekul. |
| --- | --- |

b)

V případě léčivých přípravků pro somatobuněčnou terapii a přípravků tkáňového inženýrství, které produkují systémově aktivní biomolekuly, se prozkoumá distribuce, trvání a úroveň exprese těchto molekul.

4.3.3   Toxikologie

| a) | Posoudí se toxicita konečného přípravku. Zohlední se jednotlivá zkoušení účinné látky/účinných látek, pomocných látek, dalších látek a případných nečistot z výrobního procesu. |
| --- | --- |

a)

Posoudí se toxicita konečného přípravku. Zohlední se jednotlivá zkoušení účinné látky/účinných látek, pomocných látek, dalších látek a případných nečistot z výrobního procesu.

| b) | Trvání pozorování může být delší než v případě standardních studií toxicity a zohlední se rovněž očekávaná životnost léčivého přípravku, společně s jeho farmakodynamickým a farmakokinetickým profilem. Poskytne se odůvodnění doby trvání. |
| --- | --- |

b)

Trvání pozorování může být delší než v případě standardních studií toxicity a zohlední se rovněž očekávaná životnost léčivého přípravku, společně s jeho farmakodynamickým a farmakokinetickým profilem. Poskytne se odůvodnění doby trvání.

| c) | Konvenční studie karcinogenity a genotoxicity se nepožadují, pouze v souvislosti s tumorogenním potenciálem přípravku. |
| --- | --- |

c)

Konvenční studie karcinogenity a genotoxicity se nepožadují, pouze v souvislosti s tumorogenním potenciálem přípravku.

| d) | Prozkoumají se potenciální imunogenní a imunotoxické účinky. |
| --- | --- |

d)

Prozkoumají se potenciální imunogenní a imunotoxické účinky.

| e) | V případě přípravků pocházejících z buněk a obsahujících zvířecí buňky se musí vyřešit související specifické otázky týkající se bezpečnosti, jako je přenos xenogenních patogenů na člověka. |
| --- | --- |

e)

V případě přípravků pocházejících z buněk a obsahujících zvířecí buňky se musí vyřešit související specifické otázky týkající se bezpečnosti, jako je přenos xenogenních patogenů na člověka.

5.   ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE MODULU 5

5.1   Zvláštní požadavky na všechny léčivé přípravky pro moderní terapii

5.1.1   Zvláštní požadavky v tomto oddíle části IV jsou doplňkovými požadavky k požadavkům stanoveným v modulu 5 v části I této přílohy.

5.1.2   Pokud klinická aplikace léčivých přípravků pro moderní terapii vyžaduje zvláštní souběžnou léčbu a zahrnuje chirurgické zákroky, léčebný postup se zhodnotí a popíše jako celek. Poskytnou se informace o standardizaci a optimalizaci těchto postupů během klinického vývoje.

Pokud mohou mít zdravotnické prostředky použité během chirurgických zákroků k aplikaci, implantaci nebo podání léčivého přípravku pro moderní terapii dopad na účinnost nebo bezpečnost léčivého přípravku pro moderní terapii, poskytnou se informace o těchto zdravotnických prostředcích.

Stanoví se specifická odborná způsobilost nutná k provedení aplikace, implantace, podání nebo navazujících opatření. Podle potřeby se poskytne plán proškolení zdravotnických pracovníků ohledně postupů použití, aplikace, implantace nebo podání těchto přípravků.

5.1.3   Vzhledem k tomu, že se s ohledem na povahu léčivých přípravků pro moderní terapii může jejich výrobní proces v průběhu klinického vývoje změnit, mohou být požadovány doplňkové studie k prokázání srovnatelnosti.

5.1.4   V průběhu klinického vývoje musí být vyřešena rizika vyplývající z potenciálních infekčních agens nebo použití materiálu živočišného původu a opatření přijatá ke snížení takových rizik.

5.1.5   Volba dávek a rozvrh použití jsou stanoveny na základě studií dávkování.

5.1.6   Účinnost navržených indikací musí být podložena příslušnými výsledky z klinických studií s využitím klinicky významných parametrů pro zamýšlené použití. V určitých klinických podmínkách může být požadován důkaz dlouhodobé účinnosti. Poskytne se strategie hodnocení dlouhodobé účinnosti.

5.1.7   V plánu řízení rizika musí být uvedena strategie dlouhodobého sledování bezpečnosti a účinnosti.

5.1.8   V případě kombinovaných léčivých přípravků pro moderní terapii jsou studie bezpečnosti a účinnosti navrženy a prováděny pro kombinovaný přípravek jako celek.

5.2   Zvláštní požadavky na léčivé přípravky pro genovou terapii

5.2.1   Farmakokinetické studie u lidí

Farmakokinetické studie u lidí zahrnují následující aspekty:

| a) | studie vylučování k řešení otázky vylučování léčivých přípravků pro genovou terapii; |
| --- | --- |

a)

studie vylučování k řešení otázky vylučování léčivých přípravků pro genovou terapii;

| b) | studie biodistribuce; |
| --- | --- |

b)

studie biodistribuce;

| c) | farmakokinetické studie léčivého přípravku a funkčních skupin odpovědných za expresi genů (např. exprimované bílkoviny nebo reprezentativní „podpisové“ genomové sekvence). |
| --- | --- |

c)

farmakokinetické studie léčivého přípravku a funkčních skupin odpovědných za expresi genů (např. exprimované bílkoviny nebo reprezentativní „podpisové“ genomové sekvence).

5.2.2   Farmakodynamické studie u lidí

Farmakodynamické studie u lidí se musí zabývat expresí a funkcí sekvence nukleové kyseliny po podání léčivého přípravku pro genovou terapii.

5.2.3   Studie bezpečnosti

Studie bezpečnosti se zabývají následujícími aspekty:

| a) | výskytem vektoru schopného replikace; |
| --- | --- |

a)

výskytem vektoru schopného replikace;

| b) | výskytem nových kmenů; |
| --- | --- |

b)

výskytem nových kmenů;

| c) | přeskupením stávajících genomových sekvencí; |
| --- | --- |

c)

přeskupením stávajících genomových sekvencí;

| d) | neoplastickou proliferací způsobenou inzerční mutagenicitou. |
| --- | --- |

d)

neoplastickou proliferací způsobenou inzerční mutagenicitou.

5.3   Zvláštní požadavky na léčivé přípravky pro somatobuněčnou terapii

5.3.1   Léčivé přípravky pro somatobuněčnou terapii, u nichž je způsob účinku založen na produkci definované aktivní molekuly/molekul

V případě léčivých přípravků pro somatobuněčnou terapii, u nichž je způsob účinku založen na produkci definované aktivní molekuly/molekul, je nutné se pokud možno zabývat farmakokinetickým profilem (zejména distribucí, trváním a úrovní exprese) těchto molekul.

5.3.2   Biodistribuce, persistence a dlouhodobé přihojení (engraftment) složek léčivého přípravku pro somatobuněčnou terapii

V průběhu klinického vývoje je nutné se zabývat biodistribucí, persistencí a dlouhodobým přihojením složek léčivého přípravku pro somatobuněčnou terapii.

5.3.3   Studie bezpečnosti

Studie bezpečnosti se zabývají následujícími aspekty:

| a) | distribucí a přihojením po podání; |
| --- | --- |

a)

distribucí a přihojením po podání;

| b) | ektopickým přihojením; |
| --- | --- |

b)

ektopickým přihojením;

| c) | onkogenní transformací a věrností buněk/tkání k příslušné linii. |
| --- | --- |

c)

onkogenní transformací a věrností buněk/tkání k příslušné linii.

5.4   Zvláštní požadavky na přípravky tkáňového inženýrství

5.4.1   Farmakokinetické studie

Pokud pro přípravky tkáňového inženýrství nejsou relevantní konvenční farmakokinetické studie, je nutné se v průběhu klinického vývoje zabývat biodistribucí, persistencí a rozkladem složek přípravků tkáňového inženýrství.

5.4.2   Farmakodynamické studie

Farmakodynamické studie musí být navrženy a uzpůsobeny s ohledem na specifické vlastnosti přípravků tkáňového inženýrství. Poskytne se doklad o průkazu koncepce a kinetice přípravku k dosažení zamýšlené regenerace, reparace nebo výměny. Zohlední se vhodné farmakodynamické markery související se zamýšlenou funkcí/funkcemi a strukturou.

5.4.3   Studie bezpečnosti

Použije se oddíl 5.3.3.

---

(1)  Úř. věst. L 102, 7.4.2004, s. 48.

1

(2)  Úř. věst. L 169, 12.7.1993, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 189, 20.7.1990, s. 17.

3

(4)  Úř. věst. L 105, 26.4.2003, s. 18.“

4

---

| 15.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 242/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 242/13

---

SMĚRNICE KOMISE 2009/121/ES

ze dne 14. září 2009,

kterou se mění přílohy I a V směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES o názvech textilií za účelem jejich přizpůsobení technickému pokroku

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES ze dne 14. ledna 2009 o názvech textilií (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2008/121/ES stanoví pravidla pro označování výrobků etiketami nebo pro jiné označení podle obsahu textilních vláken za účelem ochrany zájmů spotřebitele. Textilní výrobky mohou být uváděny na trh ve Společenství pouze tehdy, pokud vyhovují ustanovením uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2008/121/ES stanoví pravidla pro označování výrobků etiketami nebo pro jiné označení podle obsahu textilních vláken za účelem ochrany zájmů spotřebitele. Textilní výrobky mohou být uváděny na trh ve Společenství pouze tehdy, pokud vyhovují ustanovením uvedené směrnice.

| (2) | S ohledem na nedávná zjištění technické pracovní skupiny je pro účely přizpůsobení směrnice 2008/121/ES technickému pokroku nezbytné doplnit na seznam vláken v přílohách I a V uvedené směrnice vlákno melamin. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na nedávná zjištění technické pracovní skupiny je pro účely přizpůsobení směrnice 2008/121/ES technickému pokroku nezbytné doplnit na seznam vláken v přílohách I a V uvedené směrnice vlákno melamin.

| (3) | Směrnice 2008/121/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice 2008/121/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (4) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro směrnice o názvech a označování textilií etiketami, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro směrnice o názvech a označování textilií etiketami,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 2008/121/ES se mění takto:

| 1) | V příloze I se doplňuje nový řádek 48, který zní:







  „48. | Melamin | vlákno složené nejméně z 85 % hmotnostních zesíťovaných makromolekul tvořených deriváty melaminu“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

V příloze I se doplňuje nový řádek 48, který zní:

„48.

Melamin

vlákno složené nejméně z 85 % hmotnostních zesíťovaných makromolekul tvořených deriváty melaminu“

| 2) | V příloze V se doplňuje nová položka 48, která zní:







  „48. | Melamin | 7,00“ |
| --- | --- | --- | --- |

2)

V příloze V se doplňuje nová položka 48, která zní:

„48.

Melamin

7,00“

Článek 2

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 15. září 2010. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 14. září 2009.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 19, 23.1.2009, s. 29.

1

---

| 15.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 242/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 242/14

---

SMĚRNICE KOMISE 2009/122/ES

ze dne 14. září 2009,

kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES ze dne 16. prosince 1996 o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken (1), a zejména na článek 5 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES ze dne 14. ledna 2009 o názvech textilií (2) vyžaduje označování etiketami k určení složení vlákenných směsí textilních výrobků spolu s prováděním kontrol shody těchto výrobků s údaji na etiketě prostřednictvím analýzy. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES ze dne 14. ledna 2009 o názvech textilií (2) vyžaduje označování etiketami k určení složení vlákenných směsí textilních výrobků spolu s prováděním kontrol shody těchto výrobků s údaji na etiketě prostřednictvím analýzy.

| (2) | Směrnice 96/73/ES stanoví jednotné metody kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 96/73/ES stanoví jednotné metody kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken.

| (3) | Na základě nejnovějších poznatků technické pracovní skupiny došlo k přizpůsobení směrnice 2008/121/ES technickému pokroku tím, že do seznamu vláken stanoveného v přílohách I a V uvedené směrnice bylo doplněno vlákno melamin. |
| --- | --- |

(3)

Na základě nejnovějších poznatků technické pracovní skupiny došlo k přizpůsobení směrnice 2008/121/ES technickému pokroku tím, že do seznamu vláken stanoveného v přílohách I a V uvedené směrnice bylo doplněno vlákno melamin.

| (4) | Je proto třeba definovat jednotné metody zkoušek pro melamin. |
| --- | --- |

(4)

Je proto třeba definovat jednotné metody zkoušek pro melamin.

| (5) | Směrnice 96/73/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 96/73/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (6) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro směrnice o názvech a označování textilií etiketami, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro směrnice o názvech a označování textilií etiketami,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha II směrnice 96/73/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 15. září 2010. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 14. září 2009.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 32, 3.2.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 19, 23.1.2009, s. 29.

2

---

PŘÍLOHA

Kapitola 2 přílohy II směrnice 96/73/ES se mění takto:

| a) | Jednotlivé metody – souhrnná tabulka se nahrazuje tímto:
  „SOUHRNNÁ TABULKA








  Metoda | Oblast použití | Činidlo |
| --- | --- | --- | --- |
| Rozpustná složka | Nerozpustná složka |
| 1. | Acetát | Další stanovená vlákna | Aceton |
| 2. | Stanovená proteinová vlákna | Další stanovená vlákna | Chlornan |
| 3. | Viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalových vláken | Bavlna, elastolefin nebo melamin | Kyselina mravenčí a chlorid zinečnatý |
| 4. | Polyamid nebo nylon | Další stanovená vlákna | Kyselina mravenčí, 80 % hmot. |
| 5. | Acetát | Triacetát, elastolefin nebo melamin | Benzylalkohol |
| 6. | Triacetát nebo polyaktid | Další stanovená vlákna | Dichlormethan |
| 7. | Stanovená celulózová vlákna | Polyester, elastomultiester nebo elastolefin | Kyselina sírová, 75 % hmot. |
| 8. | Akrylová vlákna, stanovená modakrylová vlákna nebo stanovená chlorovlákna | Další stanovená vlákna | Dimethylformamid |
| 9. | Stanovená chlorovlákna | Další stanovená vlákna | Sirouhlík/aceton, 55,5/44,5 % obj. |
| 10. | Acetát | Stanovená chlorovlákna, elastolefin nebo melamin | Bezvodá (ledová) kyselina octová |
| 11. | Hedvábí | Vlna, chlupy, elastolefin nebo melamin | Kyselina sírová, 75 % hmot. |
| 12. | Juta | Stanovená živočišná vlákna | Metoda určující obsah dusíku |
| 13. | Polypropylen | Další stanovená vlákna | Xylen |
| 14. | Další stanovená vlákna | Chlorovlákna (homopolymery vinylchloridu), elastolefin nebo melamin | Metoda s koncentrovanou kyselinou sírovou |
| 15. | Chlorovlákna, stanovená modakrylová, stanovená elastanová, acetátová, triacetátová vlákna | Další stanovená vlákna | Cyklohexanon |
| 16. | Melamin | Bavlna nebo aramid | Horká kyselina mravenčí, 90 % hmot.“ |

a)

Jednotlivé metody – souhrnná tabulka se nahrazuje tímto:

„SOUHRNNÁ TABULKA

Metoda

Oblast použití

Činidlo

Rozpustná složka

Nerozpustná složka

1.

Acetát

Další stanovená vlákna

Aceton

2.

Stanovená proteinová vlákna

Další stanovená vlákna

Chlornan

3.

Viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalových vláken

Bavlna, elastolefin nebo melamin

Kyselina mravenčí a chlorid zinečnatý

4.

Polyamid nebo nylon

Další stanovená vlákna

Kyselina mravenčí, 80 % hmot.

5.

Acetát

Triacetát, elastolefin nebo melamin

Benzylalkohol

6.

Triacetát nebo polyaktid

Další stanovená vlákna

Dichlormethan

7.

Stanovená celulózová vlákna

Polyester, elastomultiester nebo elastolefin

Kyselina sírová, 75 % hmot.

8.

Akrylová vlákna, stanovená modakrylová vlákna nebo stanovená chlorovlákna

Další stanovená vlákna

Dimethylformamid

9.

Stanovená chlorovlákna

Další stanovená vlákna

Sirouhlík/aceton, 55,5/44,5 % obj.

10.

Acetát

Stanovená chlorovlákna, elastolefin nebo melamin

Bezvodá (ledová) kyselina octová

11.

Hedvábí

Vlna, chlupy, elastolefin nebo melamin

Kyselina sírová, 75 % hmot.

12.

Juta

Stanovená živočišná vlákna

Metoda určující obsah dusíku

13.

Polypropylen

Další stanovená vlákna

Xylen

14.

Další stanovená vlákna

Chlorovlákna (homopolymery vinylchloridu), elastolefin nebo melamin

Metoda s koncentrovanou kyselinou sírovou

15.

Chlorovlákna, stanovená modakrylová, stanovená elastanová, acetátová, triacetátová vlákna

Další stanovená vlákna

Cyklohexanon

16.

Melamin

Bavlna nebo aramid

Horká kyselina mravenčí, 90 % hmot.“

| b) | Metoda č. 1 se mění takto:






  i) | bod 1.2 se nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), lnem (7), konopím (8), jutou (9), manilským konopím (10), alfou (11), kokosovým vláknem (12), broomem (13), ramií (14), sisalem (15), měďnatými vlákny (21), modalovými vlákny (22), proteinem (23), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48). |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Metoda č. 1 se mění takto:

i)

bod 1.2 se nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), lnem (7), konopím (8), jutou (9), manilským konopím (10), alfou (11), kokosovým vláknem (12), broomem (13), ramií (14), sisalem (15), měďnatými vlákny (21), modalovými vlákny (22), proteinem (23), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).

Tuto metodu nelze za žádných okolností použít pro ta acetátová vlákna, která byla na povrchu deacetylována.“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“ |
| --- | --- |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

| c) | Metoda č. 2 se mění takto:






  i) | bod 1.2 se nahrazuje tímto:






  „2. | bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), viskózou (25), akrylem (26), chlorovlákny (27), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), elastanem (43), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48). |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Metoda č. 2 se mění takto:

i)

bod 1.2 se nahrazuje tímto:

„2.

bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), viskózou (25), akrylem (26), chlorovlákny (27), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), elastanem (43), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).

Jsou-li přítomna rozdílná proteinová vlákna, udává metoda jejich celkové množství, nikoli však jejich jednotlivá množství.“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou bavlny, viskózy, modalových vláken a melaminu, pro které hodnota „d“ = 1,01, a nebělené bavlny, pro kterou hodnota „d“ = 1,03.“ |
| --- | --- |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou bavlny, viskózy, modalových vláken a melaminu, pro které hodnota „d“ = 1,01, a nebělené bavlny, pro kterou hodnota „d“ = 1,03.“

| d) | Metoda č. 3 se mění takto:






  i) | bod 1.2 se nahrazuje tímto:






  „2. | bavlnou (5), elastolefinem (47) a melaminem (48). |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Metoda č. 3 se mění takto:

i)

bod 1.2 se nahrazuje tímto:

„2.

bavlnou (5), elastolefinem (47) a melaminem (48).

Je-li zjištěna přítomnost modalových vláken, provede se předběžná zkouška, aby se zjistilo, zda jsou v činidle rozpustná.

Tuto metodu nelze použít pro směsi, v nichž by byla bavlna silně chemicky degradována nebo v nichž jsou viskózová nebo měďnatá vlákna nedokonale rozpustná vzhledem k přítomnosti určitých barviv nebo úprav, které nemohou být zcela odstraněny.“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,02 pro bavlnu, 1,01 pro melamin a 1,00 pro elastolefin.“ |
| --- | --- |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,02 pro bavlnu, 1,01 pro melamin a 1,00 pro elastolefin.“

| e) | Metoda č. 4 se mění takto:






  i) | bod 1.2 se nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalovými vlákny (22), viskózou (25), akrylem (26), chlorovlákny (27), polyesterem (35), polypropylenem (37), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48). |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Metoda č. 4 se mění takto:

i)

bod 1.2 se nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalovými vlákny (22), viskózou (25), akrylem (26), chlorovlákny (27), polyesterem (35), polypropylenem (37), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).

Jak bylo uvedeno výše, tuto metodu lze rovněž použít pro směsi obsahující vlnu, avšak pokud obsah vlny přesahuje 25 %, použije se metoda č. 2 (rozpouštění vlny v roztoku alkalického chlornanu sodného).“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“ |
| --- | --- |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

| f) | Metoda č. 5 se mění takto:






  i) | bod 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   OBLAST POUŽITÍ
  Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:






  1. | acetátu (19)
  s |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Metoda č. 5 se mění takto:

i)

bod 1 se nahrazuje tímto:

„1.   OBLAST POUŽITÍ

Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:

1.

acetátu (19)

s

| 2. | triacetátem (24), elastolefinem (47) a melaminem (48).“, |
| --- | --- |

2.

triacetátem (24), elastolefinem (47) a melaminem (48).“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“ |
| --- | --- |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

| g) | Metoda č. 6 se mění takto:






  i) | bod 1.2 se nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48). |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Metoda č. 6 se mění takto:

i)

bod 1.2 se nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).

Poznámka: Triacetátová vlákna, která byla získána úpravou vedoucí k částečné hydrolýze, přestala být úplně rozpustná v daném činidle. V takovém případě není metoda použitelná.“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou polyesteru, elastomultiesteru, elastolefinu a melaminu, pro které hodnota „d“ = 1,01.“ |
| --- | --- |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou polyesteru, elastomultiesteru, elastolefinu a melaminu, pro které hodnota „d“ = 1,01.“

| h) | Metoda č. 8 se mění takto:






  i) | bod 1.2 se nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48). |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Metoda č. 8 se mění takto:

i)

bod 1.2 se nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a melaminem (48).

Tato metoda je rovněž použitelná pro akrylová a stanovená modakrylová vlákna obarvená kovokomplexními barvivy, avšak není použitelná pro vlákna barvená s dodatečným chromováním.“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou vlny, bavlny, měďnatých vláken, modalu, polyesteru, elastomultiesteru a melaminu, pro které hodnota „d“ =1,01.“ |
| --- | --- |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou vlny, bavlny, měďnatých vláken, modalu, polyesteru, elastomultiesteru a melaminu, pro které hodnota „d“ =1,01.“

| i) | Metoda č. 9 se mění takto:






  i) | bod 1.2 se nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46) a melaminem (48). |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Metoda č. 9 se mění takto:

i)

bod 1.2 se nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46) a melaminem (48).

Přesahuje-li obsah vlny nebo hedvábí ve směsi 25 %, použije se metoda č. 2.

Přesahuje-li obsah polyamidu nebo nylonu ve směsi 25 %, použije se metoda č. 4.“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“ |
| --- | --- |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

| j) | V metodě č. 10 se bod 1.2 nahrazuje tímto:






  „2. | stanovenými chlorovlákny (27), zejména polyvinylchloridovými vlákny, též dodatečně chlorovanými, elastolefinem (47) a melaminem (48).“ |
| --- | --- | --- |

j)

V metodě č. 10 se bod 1.2 nahrazuje tímto:

„2.

stanovenými chlorovlákny (27), zejména polyvinylchloridovými vlákny, též dodatečně chlorovanými, elastolefinem (47) a melaminem (48).“

| k) | Metoda č. 11 se mění takto:






  i) | bod 1.2 se nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), elastolefinem (47) a melaminem (48).“, |
| --- | --- | --- | --- |

k)

Metoda č. 11 se mění takto:

i)

bod 1.2 se nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), elastolefinem (47) a melaminem (48).“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 0,985 pro vlnu, 1,00 pro elastolefin a 1,01 pro melamin.“ |
| --- | --- |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 0,985 pro vlnu, 1,00 pro elastolefin a 1,01 pro melamin.“

| l) | Metoda č. 13 se mění takto:






  i) | bod 1.2 se nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), acetátem (19), měďnatými vlákny (21), modalem (22), triacetátem (24), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44) a elastomultiesterem (46) a melaminem (48).“, |
| --- | --- | --- | --- |

l)

Metoda č. 13 se mění takto:

i)

bod 1.2 se nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), acetátem (19), měďnatými vlákny (21), modalem (22), triacetátem (24), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), skleněnými vlákny (44) a elastomultiesterem (46) a melaminem (48).“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“ |
| --- | --- |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

| m) | Metoda č. 14 se mění takto:






  i) | bod 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   OBLAST POUŽITÍ
  Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:






  1. | bavlny (5), acetátu (19), měďnatých vláken (21), modalu (22), triacetátu (24), viskózy (25), stanovených akrylových vláken (26), stanovených modakrylových vláken (29), polyamidu nebo nylonu (30), polyesteru (35) a elastomultiesteru (46)
  s |
| --- | --- | --- | --- |

m)

Metoda č. 14 se mění takto:

i)

bod 1 se nahrazuje tímto:

„1.   OBLAST POUŽITÍ

Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:

1.

bavlny (5), acetátu (19), měďnatých vláken (21), modalu (22), triacetátu (24), viskózy (25), stanovených akrylových vláken (26), stanovených modakrylových vláken (29), polyamidu nebo nylonu (30), polyesteru (35) a elastomultiesteru (46)

s

| 2. | chlorovlákny (27) založenými na homopolymerech vinylchloridu, též dodatečně chlorovanými, elastolefinem (47) a melaminem (48).
  Uvedená modakrylová vlákna jsou ta, která dávají čirý roztok po ponoření do koncentrované kyseliny sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84).
  Tuto metodu lze použít místo metod č. 8 a 9.“, |
| --- | --- |

2.

chlorovlákny (27) založenými na homopolymerech vinylchloridu, též dodatečně chlorovanými, elastolefinem (47) a melaminem (48).

Uvedená modakrylová vlákna jsou ta, která dávají čirý roztok po ponoření do koncentrované kyseliny sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84).

Tuto metodu lze použít místo metod č. 8 a 9.“,

| ii) | bod 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   PODSTATA METODY
  Složky jiné než chlorovlákna, elastolefin nebo melamin (tj. vlákna uvedená v odstavci 1.1) se odstraní ze suché navážky vzorku rozpouštěním v koncentrované kyselině sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84). Zbytek po rozpouštění skládající se z chlorovláken, elastolefinu nebo melaminu se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby upravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché navážky vzorku. Procentuální podíl druhé složky se vypočte z rozdílu hmotnosti.“, |
| --- | --- |

ii)

bod 2 se nahrazuje tímto:

„2.   PODSTATA METODY

Složky jiné než chlorovlákna, elastolefin nebo melamin (tj. vlákna uvedená v odstavci 1.1) se odstraní ze suché navážky vzorku rozpouštěním v koncentrované kyselině sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84). Zbytek po rozpouštění skládající se z chlorovláken, elastolefinu nebo melaminu se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby upravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché navážky vzorku. Procentuální podíl druhé složky se vypočte z rozdílu hmotnosti.“,

| iii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“ |
| --- | --- |

iii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

| n) | Metoda č. 15 se mění takto:






  i) | bod 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   OBLAST POUŽITÍ
  Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:






  1. | acetátových vláken (19), triacetátových vláken (24), chlorovláken (27), stanovených modakrylových vláken (29), stanovených elastanových vláken (43)
  s |
| --- | --- | --- | --- |

n)

Metoda č. 15 se mění takto:

i)

bod 1 se nahrazuje tímto:

„1.   OBLAST POUŽITÍ

Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:

1.

acetátových vláken (19), triacetátových vláken (24), chlorovláken (27), stanovených modakrylových vláken (29), stanovených elastanových vláken (43)

s

| 2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), polyamidem nebo nylonem (30), akrylem (26), skleněnými vlákny (44) a melaminem (48). |
| --- | --- |

2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), polyamidem nebo nylonem (30), akrylem (26), skleněnými vlákny (44) a melaminem (48).

Pokud jsou přítomna modakrylová nebo elastanová vlákna, je třeba nejdříve provést předběžnou zkoušku, aby se zjistilo, zda je vlákno v činidle zcela rozpustné.

Směsi obsahující chlorovlákna lze analyzovat rovněž s použitím metody č. 9 nebo 14.“,

| ii) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s těmito výjimkami:






  hedvábí a melamin | 1,01; |
| --- | --- | --- |
| akryl | 0,98.“ |

ii)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s těmito výjimkami:

hedvábí a melamin

1,01;

akryl

0,98.“

| o) | Po metodě č. 15 se zařazuje metoda č. 16:
  „METODA č. 16

  MELAMIN A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA


  (Metoda s použitím horké kyseliny mravenčí)

  1.   OBLAST POUŽITÍ
  Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:






  1. | melaminu (48)
  s |
| --- | --- | --- |

o)

Po metodě č. 15 se zařazuje metoda č. 16:

„METODA č. 16

MELAMIN A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA

(Metoda s použitím horké kyseliny mravenčí)

1.   OBLAST POUŽITÍ

Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:

1.

melaminu (48)

s

| 2. | bavlnou (5) a aramidem (31). |
| --- | --- |

2.

bavlnou (5) a aramidem (31).

2.   PODSTATA METODY

Melaminová vlákna se odstraní ze suché navážky vzorku rozpouštěním v horké kyselině mravenčí (90 % hmot.).

Zbytek po rozpouštění se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl druhých složek se vypočte z rozdílu hmotnosti.

Poznámka: Dodržujte přesně doporučovaný rozsah teplot, jelikož rozpustnost melaminu je značně závislá na teplotě.

3.   PŘÍSTROJE A ČINIDLA (kromě uvedených v obecných ustanoveních)

3.1   Přístroje a pomůcky

| i) | Erlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml, |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerova baňka se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml,

| ii) | třepací vodní lázeň nebo jiný přístroj umožňující protřepávání a udržení baňky při teplotě 90 ± 2 °C. |
| --- | --- |

ii)

třepací vodní lázeň nebo jiný přístroj umožňující protřepávání a udržení baňky při teplotě 90 ± 2 °C.

3.2   Činidla

| i) | kyselina mravenčí (90 % hmot., relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,204 g/ml). 890 ml kyseliny mravenčí 98–100 % hmot. (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,220 g/ml) se doplní na 1 litr vodou.
  Horká kyselina mravenčí je velmi žíravá a je třeba s ní manipulovat opatrně, |
| --- | --- |

i)

kyselina mravenčí (90 % hmot., relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,204 g/ml). 890 ml kyseliny mravenčí 98–100 % hmot. (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,220 g/ml) se doplní na 1 litr vodou.

Horká kyselina mravenčí je velmi žíravá a je třeba s ní manipulovat opatrně,

| ii) | zředěný roztok čpavku: 80 ml koncentrovaného roztoku čpavku (relativní hustota při teplotě 20 °C: 0,880) se doplní na 1 litr vodou. |
| --- | --- |

ii)

zředěný roztok čpavku: 80 ml koncentrovaného roztoku čpavku (relativní hustota při teplotě 20 °C: 0,880) se doplní na 1 litr vodou.

4.   POSTUP ZKOUŠKY

Při zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:

ke vzorku v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml se přidá 100 ml kyseliny mravenčí na 1 gram vzorku. Baňka se zazátkuje a protřepe, aby se vzorek smočil. Baňka se ponechá v třepací vodní lázni při teplotě 90 ± 2 °C po dobu jedné hodiny a důkladně se protřepává. Poté se nechá vychladnout na laboratorní teplotu. Kapalina se odlije přes zvážený filtrační kelímek. Do baňky obsahující zbytek se přidá 50 ml kyseliny mravenčí, ručně se protřepe a obsah baňky se opět filtruje filtračním kelímkem. Zbytková vlákna se přenesou do kelímku vymytím baňky malým množstvím kyseliny mravenčí. Filtrace se urychlí připojením vakua a zbytek se promyje kyselinou mravenčí, horkou vodou, zředěným roztokem čpavku a nakonec studenou vodou, přičemž se po každém přidání kelímek vyprázdní odsáváním. Neodsává se, dokud každá promývací kapalina samovolně neodteče. Po odsátí poslední promývací kapaliny se kelímek a zbytek usuší, ochladí a zváží.

Poznámka: Teplota má velmi výrazný vliv na rozpustnost melaminu a měla by být pečlivě kontrolována.

5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ pro bavlnu a aramid je 1,02.

6.   SHODNOST

U homogenní směsi textilních materiálů je povolený kritický rozdíl mezi výsledky dosaženými touto metodou max. ± 2 při pravděpodobnosti 95 %.“

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 15.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 242/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 242/21

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. února 2009

o státní podpoře C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06) poskytnuté Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska – Státní záruka pro Penzijní fond BT

(oznámeno pod číslem K(2009) 685)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2009/703/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 pododstavec 1 této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Tento případ se týká státní podpory, kterou Spojené království Velké Británie a Severního Irska (dále jen „Spojené království“) poskytlo společnosti BT plc (dále jen „BT“, není-li uvedeno jinak). Společnost BT je akciovou společností zaregistrovanou v Anglii a Walesu. British Telecommunications plc je zcela vlastněnou dceřinou společností BT Group plc a zahrnuje prakticky veškeré obchodní činnosti a aktiva skupiny BT. Nástupnická společnost statutární společnosti British Telecommunications byla založena v Anglii a Walesu jako akciová společnost, kterou zcela vlastní vláda Spojeného království, a to v důsledku zákona o telekomunikacích z roku 1984. V období mezi listopadem 1984 a červencem 1993 prodala vláda Spojeného království veškeré své podíly ve společnosti British Telecommunications plc prostřednictvím tří veřejných nabídek. |
| --- | --- |

(1)

Tento případ se týká státní podpory, kterou Spojené království Velké Británie a Severního Irska (dále jen „Spojené království“) poskytlo společnosti BT plc (dále jen „BT“, není-li uvedeno jinak). Společnost BT je akciovou společností zaregistrovanou v Anglii a Walesu. British Telecommunications plc je zcela vlastněnou dceřinou společností BT Group plc a zahrnuje prakticky veškeré obchodní činnosti a aktiva skupiny BT. Nástupnická společnost statutární společnosti British Telecommunications byla založena v Anglii a Walesu jako akciová společnost, kterou zcela vlastní vláda Spojeného království, a to v důsledku zákona o telekomunikacích z roku 1984. V období mezi listopadem 1984 a červencem 1993 prodala vláda Spojeného království veškeré své podíly ve společnosti British Telecommunications plc prostřednictvím tří veřejných nabídek.

1.   PROCESNÍ ASPEKTY

| (2) | Dne 26. dubna 2006 podal jeden z konkurentů společnosti BT, který požádal o zachování důvěrnosti, stížnost na záruku, kterou společnosti BT poskytuje státní ministr (dále jen „státní záruka“). E-maily ze dne 24. května 2006 a 22. června 2006 poskytl tento soutěžitel Komisi další informace o penzijním plánu. |
| --- | --- |

(2)

Dne 26. dubna 2006 podal jeden z konkurentů společnosti BT, který požádal o zachování důvěrnosti, stížnost na záruku, kterou společnosti BT poskytuje státní ministr (dále jen „státní záruka“). E-maily ze dne 24. května 2006 a 22. června 2006 poskytl tento soutěžitel Komisi další informace o penzijním plánu.

| (3) | Dne 18. května 2006 zaslala Komise žádost o informace orgánům Spojeného království, které odpověděly dopisem ze dne 18. července 2006. |
| --- | --- |

(3)

Dne 18. května 2006 zaslala Komise žádost o informace orgánům Spojeného království, které odpověděly dopisem ze dne 18. července 2006.

| (4) | Dne 21. prosince 2006 zaslala Komise další žádost o informace. Po prodloužení lhůty odpověděly orgány Spojeného království dopisem ze dne 27. února 2007. |
| --- | --- |

(4)

Dne 21. prosince 2006 zaslala Komise další žádost o informace. Po prodloužení lhůty odpověděly orgány Spojeného království dopisem ze dne 27. února 2007.

| (5) | Dne 26. března 2007 se na žádost orgánů Spojeného království konala schůzka s právními zástupci správců důchodového systému BT (dále jen „BTPS“). Další informace byly poskytnuty e-mailem ze dne 10. května 2007. |
| --- | --- |

(5)

Dne 26. března 2007 se na žádost orgánů Spojeného království konala schůzka s právními zástupci správců důchodového systému BT (dále jen „BTPS“). Další informace byly poskytnuty e-mailem ze dne 10. května 2007.

| (6) | Dne 10. května 2007 zaslala Komise orgánům Spojeného království žádost o informace. Po prodloužení lhůty a po schůzce, která se uskutečnila dne 11. června 2007, odpověděly orgány Spojeného království dopisem ze dne 19. června 2007. |
| --- | --- |

(6)

Dne 10. května 2007 zaslala Komise orgánům Spojeného království žádost o informace. Po prodloužení lhůty a po schůzce, která se uskutečnila dne 11. června 2007, odpověděly orgány Spojeného království dopisem ze dne 19. června 2007.

| (7) | Dopisem ze dne 3. srpna 2007 si Komise vyžádala další informace. Po prodloužení lhůty odpověděly orgány Spojeného království dopisem ze dne 3. října 2007. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 3. srpna 2007 si Komise vyžádala další informace. Po prodloužení lhůty odpověděly orgány Spojeného království dopisem ze dne 3. října 2007.

| (8) | Dne 28. listopadu 2007 přijala Komise rozhodnutí obsahující závěr, že státní záruka, co se týká penzijních závazků společnosti BT v případě její platební neschopnosti, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, oznámila toto rozhodnutí Spojenému království a zároveň zahájila formální vyšetřovací řízení s ohledem na některá opatření spojená se státní zárukou pro BTPS. |
| --- | --- |

(8)

Dne 28. listopadu 2007 přijala Komise rozhodnutí obsahující závěr, že státní záruka, co se týká penzijních závazků společnosti BT v případě její platební neschopnosti, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, oznámila toto rozhodnutí Spojenému království a zároveň zahájila formální vyšetřovací řízení s ohledem na některá opatření spojená se státní zárukou pro BTPS.

| (9) | E-mailem ze dne 30. ledna 2008 zaslaly orgány Spojeného království své připomínky k tomuto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(9)

E-mailem ze dne 30. ledna 2008 zaslaly orgány Spojeného království své připomínky k tomuto rozhodnutí.

| (10) | Po zveřejnění rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007 Komise obdržela připomínky od těchto zúčastněných stran: UK Competitive Telecommunications Association (dále jen „UKCTA“), obchodního sdružení zastupujícího telekomunikační operátory soutěžící se společností BT, původního anonymního žadatele, společnosti BT a BTPS. Jejich připomínky byly orgánům Spojeného království zaslány dne 25. března 2008. |
| --- | --- |

(10)

Po zveřejnění rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007 Komise obdržela připomínky od těchto zúčastněných stran: UK Competitive Telecommunications Association (dále jen „UKCTA“), obchodního sdružení zastupujícího telekomunikační operátory soutěžící se společností BT, původního anonymního žadatele, společnosti BT a BTPS. Jejich připomínky byly orgánům Spojeného království zaslány dne 25. března 2008.

| (11) | E-mailem ze dne 25. dubna 2008 si orgány Spojeného království vyžádaly povolení předat připomínky třetích stran společnosti BT. Po konzultacích a se souhlasem dotčených stran Komise souhlasila s poskytnutím verzí těchto dokumentů bez důvěrných údajů společnosti BT. |
| --- | --- |

(11)

E-mailem ze dne 25. dubna 2008 si orgány Spojeného království vyžádaly povolení předat připomínky třetích stran společnosti BT. Po konzultacích a se souhlasem dotčených stran Komise souhlasila s poskytnutím verzí těchto dokumentů bez důvěrných údajů společnosti BT.

| (12) | E-mailem ze dne 30. května 2008 obdržela Komise připomínky orgánů Spojeného království k podáním třetích stran. E-mailem ze dne 3. června 2008 Komise obdržela připomínky společnosti BT k podáním třetích stran. |
| --- | --- |

(12)

E-mailem ze dne 30. května 2008 obdržela Komise připomínky orgánů Spojeného království k podáním třetích stran. E-mailem ze dne 3. června 2008 Komise obdržela připomínky společnosti BT k podáním třetích stran.

| (13) | Dne 22. července 2008 Komise uspořádala schůzku s orgány Spojeného království, po níž následovala nová vysvětlení, jež byla poskytnuta e-mailem ze dne 19. září 2008. |
| --- | --- |

(13)

Dne 22. července 2008 Komise uspořádala schůzku s orgány Spojeného království, po níž následovala nová vysvětlení, jež byla poskytnuta e-mailem ze dne 19. září 2008.

| (14) | Právní zástupci společnosti BT a BTPS se na základě své žádosti sešli s Komisí dne 6. srpna 2008 a 28. října 2008. |
| --- | --- |

(14)

Právní zástupci společnosti BT a BTPS se na základě své žádosti sešli s Komisí dne 6. srpna 2008 a 28. října 2008.

2.   POPIS OPATŘENÍ

| (15) | Příslušná posuzovaná opatření se týkají předpisů, podle nichž vláda Spojeného království ručí za uhrazení určitých závazků (zejména penzijních) společnosti BT na základě státní záruky a zprošťuje společnost BT povinností stanovených v právním rámci, který se vztahuje na důchodové systémy ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(15)

Příslušná posuzovaná opatření se týkají předpisů, podle nichž vláda Spojeného království ručí za uhrazení určitých závazků (zejména penzijních) společnosti BT na základě státní záruky a zprošťuje společnost BT povinností stanovených v právním rámci, který se vztahuje na důchodové systémy ve Spojeném království.

2.1   Státní záruka

| (16) | Na základě zákona o telekomunikacích z roku 1981 byl provoz telekomunikací, jenž byl dříve součástí britské pošty, převeden na novou veřejnoprávní společnost, British Telecommunications. Zákon o telekomunikacích z roku 1984 umožnil privatizaci společnosti British Telecommunications. |
| --- | --- |

(16)

Na základě zákona o telekomunikacích z roku 1981 byl provoz telekomunikací, jenž byl dříve součástí britské pošty, převeden na novou veřejnoprávní společnost, British Telecommunications. Zákon o telekomunikacích z roku 1984 umožnil privatizaci společnosti British Telecommunications.

| (17) | Podle paragrafu 60 zákona o telekomunikacích z roku 1984 byly majetek, práva a závazky veřejnoprávní společnosti převedeny na privatizovanou nástupnickou společnost, British Telecommunications plc. Do převodu byly zahrnuty veškeré závazky veřejnoprávní společnosti s ohledem na penzijní plán zaměstnanců tohoto podniku, který v té době vykazoval schodek ve výši 626 milionů GBP, jenž byl zjištěn při pojistně-matematickém ocenění v roce 1983. |
| --- | --- |

(17)

Podle paragrafu 60 zákona o telekomunikacích z roku 1984 byly majetek, práva a závazky veřejnoprávní společnosti převedeny na privatizovanou nástupnickou společnost, British Telecommunications plc. Do převodu byly zahrnuty veškeré závazky veřejnoprávní společnosti s ohledem na penzijní plán zaměstnanců tohoto podniku, který v té době vykazoval schodek ve výši 626 milionů GBP, jenž byl zjištěn při pojistně-matematickém ocenění v roce 1983.

| (18) | Paragraf 68 zákona o telekomunikacích z roku 1984 stanoví poskytnutí státní záruky:






  „1. | Tento paragraf se použije, pokud





  a) | bylo vydáno usnesení v souladu s [insolvenčním zákonem z roku 1986] o dobrovolné likvidaci nástupnické společnosti za jiným účelem než pouze kvůli reorganizaci nebo sloučení s jinou společností; nebo |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Paragraf 68 zákona o telekomunikacích z roku 1984 stanoví poskytnutí státní záruky:

„1.

a)

bylo vydáno usnesení v souladu s [insolvenčním zákonem z roku 1986] o dobrovolné likvidaci nástupnické společnosti za jiným účelem než pouze kvůli reorganizaci nebo sloučení s jinou společností; nebo

| b) | aniž by bylo předem vydáno takovéto usnesení, byl vydán soudní příkaz k likvidaci nástupnické společnosti na základě uvedeného zákona. |
| --- | --- |

b)

aniž by bylo předem vydáno takovéto usnesení, byl vydán soudní příkaz k likvidaci nástupnické společnosti na základě uvedeného zákona.

| 2. | Při zahájení likvidace se ministr stává odpovědným za zaplacení případných neuhrazených závazků nástupnické společnosti, které byly na tuto společnost převedeny na základě § 60.(...) |
| --- | --- |

2.

(...)

| 4. | Pokud ministr uskuteční platbu pro jakoukoli osobu při plnění závazku, jenž se mu jeví jako závazek uložený tímto paragrafem, stává se věřitelem nástupnické společnosti do výše uhrazené částky, přičemž pro účely likvidace se jeho pohledávka považuje za pohledávku vztahující se na původní závazek.“ |
| --- | --- |

4.

| (19) | Státní záruka se vztahovala na veškeré neuhrazené závazky společnosti, jež byly na společnost BT převedeny v roce 1984. Ačkoli orgány Spojeného království tvrdí, že nemají úplné informace o celkové výši závazků, na něž se vztahovala záruka mimo penzijních závazků, uvádějí, že finanční výkazy společnosti British Telecom za rok 1983/1984 poskytují určité informace, co se týká stavu ke dni 31. března 1984:






  — | krátkodobé závazky splatné během jednoho roku činily celkem 1 909 milionů GBP. Zahrnovaly krátkodobé výpůjčky, závazky z obchodního styku, daň z přidané hodnoty a daň ze mzdy odváděnou zaměstnavatelem, ostatní závazky, výdaje příštích období a výnosy příštích období, |
| --- | --- | --- |

(19)

Státní záruka se vztahovala na veškeré neuhrazené závazky společnosti, jež byly na společnost BT převedeny v roce 1984. Ačkoli orgány Spojeného království tvrdí, že nemají úplné informace o celkové výši závazků, na něž se vztahovala záruka mimo penzijních závazků, uvádějí, že finanční výkazy společnosti British Telecom za rok 1983/1984 poskytují určité informace, co se týká stavu ke dni 31. března 1984:

—

krátkodobé závazky splatné během jednoho roku činily celkem 1 909 milionů GBP. Zahrnovaly krátkodobé výpůjčky, závazky z obchodního styku, daň z přidané hodnoty a daň ze mzdy odváděnou zaměstnavatelem, ostatní závazky, výdaje příštích období a výnosy příštích období,

| — | dlouhodobé závazky činily celkem 458 milionů GBP v podobě zahraničních úvěrů, které byly splaceny o deset let později. |
| --- | --- |

—

dlouhodobé závazky činily celkem 458 milionů GBP v podobě zahraničních úvěrů, které byly splaceny o deset let později.

| (20) | Zákon o komunikacích z roku 2003 zrušil paragraf 60 a pozměnil paragraf 68 odst. 2 zákona o telekomunikacích z roku 1984, který nyní stanoví, že „ministr se při zahájení likvidace stává odpovědným za zaplacení případných neuhrazených závazků nástupnické společnosti s ohledem na vyplácení důchodů, jež byly na tuto společnost převedeny na základě § 60“ (zdůraznění přidáno). |
| --- | --- |

(20)

Zákon o komunikacích z roku 2003 zrušil paragraf 60 a pozměnil paragraf 68 odst. 2 zákona o telekomunikacích z roku 1984, který nyní stanoví, že „ministr se při zahájení likvidace stává odpovědným za zaplacení případných neuhrazených závazků nástupnické společnosti s ohledem na vyplácení důchodů, jež byly na tuto společnost převedeny na základě § 60“ (zdůraznění přidáno).

| (21) | Státní záruka vyžaduje, aby vláda Spojeného království uhradila případné závazky veřejnoprávní společnosti v souvislosti s vyplácením důchodů, jež byly na společnost BT převedeny v souvislosti se zaměstnanci, kteří byli účastníky penzijního plánu pro zaměstnance veřejnoprávní společnosti před 6. srpnem 1984, v případě, že se společnost BT nachází v platební neschopnosti a je likvidována, a pouze tehdy, je-li závazek zcela nebo částečně neuhrazený při zahájení likvidace. To předpokládá, že aktiva penzijního plánu společnosti BT nejsou dostatečná k pokrytí jeho závazků s ohledem na nároky, které těmto zaměstnancům vznikly. Ačkoli se zákon o telekomunikacích z roku 1984 k tomuto bodu jednoznačně nevyjadřuje, orgány Spojeného království zastávají názor, že se státní záruka vztahuje nejen na nároky na důchod, které těmto zaměstnancům vznikly před privatizací, nýbrž rovněž na nároky, které jim vznikly posléze. |
| --- | --- |

(21)

Státní záruka vyžaduje, aby vláda Spojeného království uhradila případné závazky veřejnoprávní společnosti v souvislosti s vyplácením důchodů, jež byly na společnost BT převedeny v souvislosti se zaměstnanci, kteří byli účastníky penzijního plánu pro zaměstnance veřejnoprávní společnosti před 6. srpnem 1984, v případě, že se společnost BT nachází v platební neschopnosti a je likvidována, a pouze tehdy, je-li závazek zcela nebo částečně neuhrazený při zahájení likvidace. To předpokládá, že aktiva penzijního plánu společnosti BT nejsou dostatečná k pokrytí jeho závazků s ohledem na nároky, které těmto zaměstnancům vznikly. Ačkoli se zákon o telekomunikacích z roku 1984 k tomuto bodu jednoznačně nevyjadřuje, orgány Spojeného království zastávají názor, že se státní záruka vztahuje nejen na nároky na důchod, které těmto zaměstnancům vznikly před privatizací, nýbrž rovněž na nároky, které jim vznikly posléze.

| (22) | Před privatizací a vzhledem ke svému postavení veřejnoprávní společnosti nemohla být společnost BT zlikvidována vyjma na základě zákona. Co se týká penzijních závazků, státní záruka byla údajně poskytnuta s cílem zmírnit obavy zaměstnanců veřejnoprávní společnosti, jejichž důchody již nadále nebyly chráněny státem. Ti se zejména obávali toho, co by se stalo, pokud by se privatizovaná nástupnická společnost dostala do platební neschopnosti a penzijní plán by zůstal ve schodku. Podle orgánů Spojeného království reagovala státní záruka vydaná v roce 1984 na tyto obavy, jež se po zjištění pojistně-matematického schodku v roce 1983 ještě zvýšily. |
| --- | --- |

(22)

Před privatizací a vzhledem ke svému postavení veřejnoprávní společnosti nemohla být společnost BT zlikvidována vyjma na základě zákona. Co se týká penzijních závazků, státní záruka byla údajně poskytnuta s cílem zmírnit obavy zaměstnanců veřejnoprávní společnosti, jejichž důchody již nadále nebyly chráněny státem. Ti se zejména obávali toho, co by se stalo, pokud by se privatizovaná nástupnická společnost dostala do platební neschopnosti a penzijní plán by zůstal ve schodku. Podle orgánů Spojeného království reagovala státní záruka vydaná v roce 1984 na tyto obavy, jež se po zjištění pojistně-matematického schodku v roce 1983 ještě zvýšily.

| (23) | Podle objasnění, které poskytly orgány Spojeného království, by se v případě platební neschopnosti společnosti BT stala vláda Spojeného království neprodleně (při zahájení likvidace) odpovědnou za případné neuhrazené závazky společnosti BT týkající se penzijního plánu pro zaměstnance převedené na společnost BT při privatizaci. Ministr by s ohledem na tyto neuhrazené závazky uskutečnil platbu pro BTPS a stal by se nezajištěným věřitelem společnosti BT, pokud jde o tuto částku. BTPS by se rovněž stal nezajištěným věřitelem společnosti BT v platební neschopnosti s ohledem na veškeré závazky související se zaměstnanci, na něž se nevztahuje státní záruka, jelikož zákon neposkytuje správcům důchodového systému žádné zvláštní přednostní postavení. |
| --- | --- |

(23)

Podle objasnění, které poskytly orgány Spojeného království, by se v případě platební neschopnosti společnosti BT stala vláda Spojeného království neprodleně (při zahájení likvidace) odpovědnou za případné neuhrazené závazky společnosti BT týkající se penzijního plánu pro zaměstnance převedené na společnost BT při privatizaci. Ministr by s ohledem na tyto neuhrazené závazky uskutečnil platbu pro BTPS a stal by se nezajištěným věřitelem společnosti BT, pokud jde o tuto částku. BTPS by se rovněž stal nezajištěným věřitelem společnosti BT v platební neschopnosti s ohledem na veškeré závazky související se zaměstnanci, na něž se nevztahuje státní záruka, jelikož zákon neposkytuje správcům důchodového systému žádné zvláštní přednostní postavení.

| (24) | Orgány Spojeného království uvádějí, že nejsou s to upřesnit hodnotu závazků, na něž by se záruka vztahovala. Ve skutečnosti by neuhrazené závazky závisely na počtu účastníků a na aktivech penzijního plánu společnosti BT v době, kdy se společnost BT dostala do platební neschopnosti a byla zlikvidována. |
| --- | --- |

(24)

Orgány Spojeného království uvádějí, že nejsou s to upřesnit hodnotu závazků, na něž by se záruka vztahovala. Ve skutečnosti by neuhrazené závazky závisely na počtu účastníků a na aktivech penzijního plánu společnosti BT v době, kdy se společnost BT dostala do platební neschopnosti a byla zlikvidována.

2.2   Penzijní plán BT

| (25) | Až do roku 1969 byli zaměstnanci pošty státními zaměstnanci. V tomto roce se stali zaměstnanci veřejnoprávní společnosti britská pošta (Post Office public corporation), čímž bylo ukončeno jejich postavení státních zaměstnanců. Poště byla přidělena obecná odpovědnost za vyplácení důchodů zaměstnancům s vytvořením systému penzijního připojištění pro zaměstnance pošty (dále jen „POSSS“)), na nějž byly převedeny vzniklé nároky zaměstnanců pošty na důchod. |
| --- | --- |

(25)

Až do roku 1969 byli zaměstnanci pošty státními zaměstnanci. V tomto roce se stali zaměstnanci veřejnoprávní společnosti britská pošta (Post Office public corporation), čímž bylo ukončeno jejich postavení státních zaměstnanců. Poště byla přidělena obecná odpovědnost za vyplácení důchodů zaměstnancům s vytvořením systému penzijního připojištění pro zaměstnance pošty (dále jen „POSSS“)), na nějž byly převedeny vzniklé nároky zaměstnanců pošty na důchod.

| (26) | V roce 1983 byl vytvořen systém zaměstnaneckého penzijního připojištění společnosti British Telecommunications (dále jen „BTSSS“), jehož podmínky se podobaly podmínkám POSSS. Ode dne 31. března 1986 společnost BT vytvořila další penzijní plán pro nové zaměstnance s názvem nový penzijní plán společnosti British Telecommunications (dále jen „BTNPS“). BTSSS byl od tohoto dne uzavřen pro nové účastníky. Oba tyto penzijní plány byly v roce 1993 sloučeny a přejmenovány na penzijní plán BT (dále jen „BTPS“). |
| --- | --- |

(26)

V roce 1983 byl vytvořen systém zaměstnaneckého penzijního připojištění společnosti British Telecommunications (dále jen „BTSSS“), jehož podmínky se podobaly podmínkám POSSS. Ode dne 31. března 1986 společnost BT vytvořila další penzijní plán pro nové zaměstnance s názvem nový penzijní plán společnosti British Telecommunications (dále jen „BTNPS“). BTSSS byl od tohoto dne uzavřen pro nové účastníky. Oba tyto penzijní plány byly v roce 1993 sloučeny a přejmenovány na penzijní plán BT (dále jen „BTPS“).

| (27) | Cílem BTPS je zajistit, aby v dlouhodobém horizontu měl penzijní plán vždy dostatek peněžních prostředků na pokrytí nákladů na důchodové dávky, jež mají být vyplaceny. Podle pravidel BTPS musí společnost BT platit do penzijního plánu pravidelné příspěvky zaměstnavatele, které jsou stanoveny pojistným matematikem penzijního plánu za účelem uhrazení dávek v rámci penzijního plánu a nákladů a výdajů penzijního plánu. Pravidelné příspěvky zaměstnavatele hrazené společností BT v rozpočtovém roce 2006/2007 činily 395 milionů GBP. Pojistný matematik penzijního plánu rovněž požadoval provádění pojistně-matematického ocenění aktiv a závazků (konkrétně budoucích důchodových dávek a ostatních nákladů a výdajů) penzijního plánu v intervalech nepřesahujících 3 roky a podávání zpráv o stavu správcům BTPS a společnosti BT. Společnost BT musí uhradit rovněž další příspěvky potřebné k pokrytí případného schodku mezi aktivy a závazky penzijního plánu vykázanými při pojistně-matematickém ocenění v rámci plánu obnovy a návratu BTPS k plnému financování [...] (2). |
| --- | --- |

(27)

Cílem BTPS je zajistit, aby v dlouhodobém horizontu měl penzijní plán vždy dostatek peněžních prostředků na pokrytí nákladů na důchodové dávky, jež mají být vyplaceny. Podle pravidel BTPS musí společnost BT platit do penzijního plánu pravidelné příspěvky zaměstnavatele, které jsou stanoveny pojistným matematikem penzijního plánu za účelem uhrazení dávek v rámci penzijního plánu a nákladů a výdajů penzijního plánu. Pravidelné příspěvky zaměstnavatele hrazené společností BT v rozpočtovém roce 2006/2007 činily 395 milionů GBP. Pojistný matematik penzijního plánu rovněž požadoval provádění pojistně-matematického ocenění aktiv a závazků (konkrétně budoucích důchodových dávek a ostatních nákladů a výdajů) penzijního plánu v intervalech nepřesahujících 3 roky a podávání zpráv o stavu správcům BTPS a společnosti BT. Společnost BT musí uhradit rovněž další příspěvky potřebné k pokrytí případného schodku mezi aktivy a závazky penzijního plánu vykázanými při pojistně-matematickém ocenění v rámci plánu obnovy a návratu BTPS k plnému financování [...] (2).

| (28) | Ocenění BTPS po třech letech k 31. prosinci 2002 dospělo k závěru, že existuje schodek ve financování, přičemž společnost BT souhlasila s jeho splácením ve výši 232 milionů GBP ročně po dobu patnácti let, a to kromě pravidelných příspěvků zaměstnavatele. Výsledky nejnovějšího ocenění byly oznámeny v prosinci 2006, přičemž závazky činily 37,8 miliardy GBP a aktiva 34,4 miliardy GBP, což znamenalo schodek ve výši 3,4 miliardy GBP. Podle plánu obnovy by se měl plán vrátit k plnému financování do roku 2015. Společnost BT souhlasila s tím, že po dobu deseti let bude platit ročně částku ve výši 280 milionů GBP, což spolu s výnosem z investic podle očekávání schodek plně splatí. Bude-li při příštím pojistně-matematickém ocenění zjištěno, že se penzijní plán nevrátí k plnému financování podle očekávání, je nutno dohodnout nový plán obnovy a pozměněné další příspěvky. |
| --- | --- |

(28)

Ocenění BTPS po třech letech k 31. prosinci 2002 dospělo k závěru, že existuje schodek ve financování, přičemž společnost BT souhlasila s jeho splácením ve výši 232 milionů GBP ročně po dobu patnácti let, a to kromě pravidelných příspěvků zaměstnavatele. Výsledky nejnovějšího ocenění byly oznámeny v prosinci 2006, přičemž závazky činily 37,8 miliardy GBP a aktiva 34,4 miliardy GBP, což znamenalo schodek ve výši 3,4 miliardy GBP. Podle plánu obnovy by se měl plán vrátit k plnému financování do roku 2015. Společnost BT souhlasila s tím, že po dobu deseti let bude platit ročně částku ve výši 280 milionů GBP, což spolu s výnosem z investic podle očekávání schodek plně splatí. Bude-li při příštím pojistně-matematickém ocenění zjištěno, že se penzijní plán nevrátí k plnému financování podle očekávání, je nutno dohodnout nový plán obnovy a pozměněné další příspěvky.

2.3   Hlavní vývoj právních předpisů v důchodové oblasti ve Spojeném království od roku 1984

| (29) | Od roku 1984 prošel zákon o důchodech ve Spojeném království řadou změn. Podle dostupných informací zavedly zákon o důchodech z roku 1995 a zákon o důchodech z roku 2004 hlavní změny obecného právního rámce v důchodové oblasti. |
| --- | --- |

(29)

Od roku 1984 prošel zákon o důchodech ve Spojeném království řadou změn. Podle dostupných informací zavedly zákon o důchodech z roku 1995 a zákon o důchodech z roku 2004 hlavní změny obecného právního rámce v důchodové oblasti.

2.3.1   Zákon o důchodech z roku 1995: požadavky na minimální financování

| (30) | Paragraf 56 zákona o důchodech z roku 1995 zavedl požadavek na minimální financování, který stanoví, že hodnota aktiv penzijního plánu nesmí být nižší než výše jeho závazků. Předpisy o zaměstnaneckých důchodových systémech (požadavek na minimální financování a pojistně-matematické ocenění) z roku 1996 však stanoví:
  „§ 56 (požadavek na minimální financování) se nevztahuje na [...] zaměstnanecký penzijní plán, s ohledem na nějž ministr poskytl záruku či podnikl jiná opatření s cílem zajistit, aby aktiva plánu postačovala k uhrazení jeho závazků. [...] Byla-li tato záruka poskytnuta pouze pro určitou část plánu, použijí se §§ 56 až 60 a tyto předpisy tak, jako by tato část a zbývající část plánu tvořily zvláštní plány“ (zdůraznění přidáno). |
| --- | --- |

(30)

Paragraf 56 zákona o důchodech z roku 1995 zavedl požadavek na minimální financování, který stanoví, že hodnota aktiv penzijního plánu nesmí být nižší než výše jeho závazků. Předpisy o zaměstnaneckých důchodových systémech (požadavek na minimální financování a pojistně-matematické ocenění) z roku 1996 však stanoví:

„§ 56 (požadavek na minimální financování) se nevztahuje na [...] zaměstnanecký penzijní plán, s ohledem na nějž ministr poskytl záruku či podnikl jiná opatření s cílem zajistit, aby aktiva plánu postačovala k uhrazení jeho závazků. [...] Byla-li tato záruka poskytnuta pouze pro určitou část plánu, použijí se §§ 56 až 60 a tyto předpisy tak, jako by tato část a zbývající část plánu tvořily zvláštní plány“ (zdůraznění přidáno).

| (31) | Paragraf 75 zákona o důchodech z roku 1995 mimoto stanoví, že je-li v době platební neschopnosti hodnota aktiv penzijního plánu nižší než výše jeho závazků, považuje se částka rovnající se rozdílu za dluh, který zaměstnavatel uhradí správcům nebo manažerům důchodového systému. Předpisy o zaměstnaneckých důchodových systémech (schodek při likvidaci) z roku 1996 však stanoví:
  „§ 75 se nevztahuje [...] na zaměstnanecký penzijní plán, s ohledem na nějž ministr poskytl záruku nebo podnikl jiná opatření s cílem zajistit, aby aktiva penzijního plánu postačovala k uhrazení jeho závazků“ (zdůraznění přidáno). |
| --- | --- |

(31)

Paragraf 75 zákona o důchodech z roku 1995 mimoto stanoví, že je-li v době platební neschopnosti hodnota aktiv penzijního plánu nižší než výše jeho závazků, považuje se částka rovnající se rozdílu za dluh, který zaměstnavatel uhradí správcům nebo manažerům důchodového systému. Předpisy o zaměstnaneckých důchodových systémech (schodek při likvidaci) z roku 1996 však stanoví:

„§ 75 se nevztahuje [...] na zaměstnanecký penzijní plán, s ohledem na nějž ministr poskytl záruku nebo podnikl jiná opatření s cílem zajistit, aby aktiva penzijního plánu postačovala k uhrazení jeho závazků“ (zdůraznění přidáno).

2.3.2   Zákon o důchodech z roku 2004: Penzijní ochranný fond a cíle povinného financování

| (32) | Část 2 zákona o důchodech z roku 2004 zavedla Penzijní ochranný fond (Pension Protection Fund) jako výsledek silných politických tlaků v té době poté, co tisíce pracovníků přišly o velké částky svých důchodových dávek po úpadku svých finančně přispívajících společností. Penzijní ochranný fond byl založen v dubnu 2005. Jeho účelem je vyplatit účastníkům způsobilých penzijních plánů náhradu v případě platební neschopnosti přispívajících zaměstnavatelů, pokud plán nemá dostatečná aktiva, v zájmu zajištění ochrany účastníků rovnající se výši náhrady splatné Penzijním ochranným fondem. |
| --- | --- |

(32)

Část 2 zákona o důchodech z roku 2004 zavedla Penzijní ochranný fond (Pension Protection Fund) jako výsledek silných politických tlaků v té době poté, co tisíce pracovníků přišly o velké částky svých důchodových dávek po úpadku svých finančně přispívajících společností. Penzijní ochranný fond byl založen v dubnu 2005. Jeho účelem je vyplatit účastníkům způsobilých penzijních plánů náhradu v případě platební neschopnosti přispívajících zaměstnavatelů, pokud plán nemá dostatečná aktiva, v zájmu zajištění ochrany účastníků rovnající se výši náhrady splatné Penzijním ochranným fondem.

| (33) | Penzijní ochranný fond je financován částečně aktivy převedenými z penzijních plánů, za něž byla převzata odpovědnost, a částečně ročními poplatky vybíranými od způsobilých penzijních plánů. Tyto poplatky zahrnují správní poplatky a rizikové poplatky, jež mají dva prvky: prvek založený na riziku, který bere v úvahu nebezpečí nedostatečného financování plánu a riziko platební neschopnosti zaměstnavatele (80 % poplatků), a prvek založený na plánu podle velikosti závazků plánu (20 % poplatků). Výše počátečního poplatku pro rok 2005/2006 byla stanovena bez přihlédnutí k prvku založenému na riziku. |
| --- | --- |

(33)

Penzijní ochranný fond je financován částečně aktivy převedenými z penzijních plánů, za něž byla převzata odpovědnost, a částečně ročními poplatky vybíranými od způsobilých penzijních plánů. Tyto poplatky zahrnují správní poplatky a rizikové poplatky, jež mají dva prvky: prvek založený na riziku, který bere v úvahu nebezpečí nedostatečného financování plánu a riziko platební neschopnosti zaměstnavatele (80 % poplatků), a prvek založený na plánu podle velikosti závazků plánu (20 % poplatků). Výše počátečního poplatku pro rok 2005/2006 byla stanovena bez přihlédnutí k prvku založenému na riziku.

| (34) | Předpisy o Penzijním ochranném fondu (pravidla vstupu) stanoví, že „plán, s ohledem na nějž příslušný orgán veřejné správy vydal záruku či podnikl jiná opatření s cílem zajistit, aby aktiva plánu postačovala k uhrazení jeho závazků“, je z Penzijního ochranného fondu vyňat. Je-li státem zaručena pouze část plánu, je nutno zaručenou a nezaručenou část plánu považovat za zvláštní plány. |
| --- | --- |

(34)

Předpisy o Penzijním ochranném fondu (pravidla vstupu) stanoví, že „plán, s ohledem na nějž příslušný orgán veřejné správy vydal záruku či podnikl jiná opatření s cílem zajistit, aby aktiva plánu postačovala k uhrazení jeho závazků“, je z Penzijního ochranného fondu vyňat. Je-li státem zaručena pouze část plánu, je nutno zaručenou a nezaručenou část plánu považovat za zvláštní plány.

| (35) | Část 3 zákona o důchodech z roku 2004 zavedla nové požadavky na financování plánu („cíle povinného financování“), které nahradily požadavky na minimální financování z roku 1995. Paragraf 222 zákona stanoví, že plány podléhají požadavku na držení dostatečných a přiměřených aktiv k pokrytí technických rezerv. Předpisy o zaměstnaneckých důchodových systémech (financování plánu) z roku 2005 vyjímají penzijní plány, jimž byla orgánem veřejné správy poskytnuta záruka. Je-li část plánu zaručena státem, pak je opět nutno zaručenou a nezaručenou část plánu považovat za zvláštní plány. |
| --- | --- |

(35)

Část 3 zákona o důchodech z roku 2004 zavedla nové požadavky na financování plánu („cíle povinného financování“), které nahradily požadavky na minimální financování z roku 1995. Paragraf 222 zákona stanoví, že plány podléhají požadavku na držení dostatečných a přiměřených aktiv k pokrytí technických rezerv. Předpisy o zaměstnaneckých důchodových systémech (financování plánu) z roku 2005 vyjímají penzijní plány, jimž byla orgánem veřejné správy poskytnuta záruka. Je-li část plánu zaručena státem, pak je opět nutno zaručenou a nezaručenou část plánu považovat za zvláštní plány.

3.   ROZHODNUTÍ KOMISE O FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍ

| (36) | Ve svém rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla své předběžné posouzení a pochybnosti, co se týká slučitelnosti dotyčných opatření se společným trhem. Dotyčnými opatřeními byly:






  — | státní záruka pro společnost BT týkající se penzijních závazků BT z roku 1984, |
| --- | --- | --- |

(36)

Ve svém rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla své předběžné posouzení a pochybnosti, co se týká slučitelnosti dotyčných opatření se společným trhem. Dotyčnými opatřeními byly:

—

státní záruka pro společnost BT týkající se penzijních závazků BT z roku 1984,

| — | osvobození BTPS od uplatňování požadavků na minimální financování zavedených zákonem o důchodech z roku 1995 a zákonem o důchodech z roku 2004 s ohledem na penzijní závazky BTPS, na něž se vztahuje státní záruka, |
| --- | --- |

—

osvobození BTPS od uplatňování požadavků na minimální financování zavedených zákonem o důchodech z roku 1995 a zákonem o důchodech z roku 2004 s ohledem na penzijní závazky BTPS, na něž se vztahuje státní záruka,

| — | osvobození BTPS podle předpisů o Penzijním ochranném fondu (pravidla vstupu) z roku 2005 od požadavku stanoveného v části 2 zákona o důchodech z roku 2004, který se týká placení ročních poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka. |
| --- | --- |

—

osvobození BTPS podle předpisů o Penzijním ochranném fondu (pravidla vstupu) z roku 2005 od požadavku stanoveného v části 2 zákona o důchodech z roku 2004, který se týká placení ročních poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka.

| (37) | V tomto rozhodnutí měla Komise za to, že státní záruka za penzijní závazky BT v případě platební neschopnosti společnosti BT po likvidaci přináší prospěch pouze zaměstnancům, neposkytuje tudíž žádnou výhodu společnosti BT, jelikož neovlivňuje její úvěrový rating a investiční nebo zaměstnaneckou politiku. Komise proto vyvodila závěr, že státní záruka, co se týká penzijních závazků BT v případě platební neschopnosti, nepřináší společnosti BT žádné zvláštní další zvýhodnění, bez přihlédnutí k změnám právního rámce, jež byly zavedeny v roce 1995 a 2004, nepředstavuje proto státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (3). |
| --- | --- |

(37)

V tomto rozhodnutí měla Komise za to, že státní záruka za penzijní závazky BT v případě platební neschopnosti společnosti BT po likvidaci přináší prospěch pouze zaměstnancům, neposkytuje tudíž žádnou výhodu společnosti BT, jelikož neovlivňuje její úvěrový rating a investiční nebo zaměstnaneckou politiku. Komise proto vyvodila závěr, že státní záruka, co se týká penzijních závazků BT v případě platební neschopnosti, nepřináší společnosti BT žádné zvláštní další zvýhodnění, bez přihlédnutí k změnám právního rámce, jež byly zavedeny v roce 1995 a 2004, nepředstavuje proto státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (3).

| (38) | S ohledem na právní rámec v důchodové oblasti zavedený v roce 1995 a 2004 v souvislosti se státní zárukou však Komise dospěla k odlišnému závěru. Komise vyjádřila předběžné pochybnosti o slučitelnosti možné státní podpory se společným trhem a vyzvala Spojené království, aby poskytlo vysvětlení zejména k těmto skutečnostem:






  — | Jednoznačné důkazy, že BTPS nevyužil osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákonech o důchodech z roku 1995 a 2004, a důvody tohoto rozhodnutí. V této souvislosti Komise podotýká, že v roce 2006 vykazoval BTPS dosud schodek ve výši 3,4 miliardy GBP, navzdory požadavkům zákona o důchodech z roku 1995, aby aktiva penzijního plánu odpovídala jeho závazkům. |
| --- | --- | --- |

(38)

S ohledem na právní rámec v důchodové oblasti zavedený v roce 1995 a 2004 v souvislosti se státní zárukou však Komise dospěla k odlišnému závěru. Komise vyjádřila předběžné pochybnosti o slučitelnosti možné státní podpory se společným trhem a vyzvala Spojené království, aby poskytlo vysvětlení zejména k těmto skutečnostem:

—

Jednoznačné důkazy, že BTPS nevyužil osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákonech o důchodech z roku 1995 a 2004, a důvody tohoto rozhodnutí. V této souvislosti Komise podotýká, že v roce 2006 vykazoval BTPS dosud schodek ve výši 3,4 miliardy GBP, navzdory požadavkům zákona o důchodech z roku 1995, aby aktiva penzijního plánu odpovídala jeho závazkům.

| — | Úplné objasnění, proč osvobození od příspěvku do Penzijního ochranného fondu nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

—

Úplné objasnění, proč osvobození od příspěvku do Penzijního ochranného fondu nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| — | Úplné objasnění, proč je možno tato opatření považovat za slučitelná s pravidly státní podpory, a zejména čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, pokud Komise dospěje k závěru, že představují státní podporu. |
| --- | --- |

—

Úplné objasnění, proč je možno tato opatření považovat za slučitelná s pravidly státní podpory, a zejména čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, pokud Komise dospěje k závěru, že představují státní podporu.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

4.1   Stanovisko orgánů Spojeného království

| (39) | Připomínky Spojeného království se týkají otázek vznesených v rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007, co se týká požadavku na minimální financování a osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu. |
| --- | --- |

(39)

Připomínky Spojeného království se týkají otázek vznesených v rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007, co se týká požadavku na minimální financování a osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu.

4.1.1   Požadavek na minimální financování

| (40) | Spojené království uvedlo, že společnost BT a BTPS nevyužily osvobození od uplatňování požadavků na minimální financování. |
| --- | --- |

(40)

Spojené království uvedlo, že společnost BT a BTPS nevyužily osvobození od uplatňování požadavků na minimální financování.

| (41) | Požadavek na minimální financování stanovený v paragrafu 56 zákona o důchodech z roku 1995, který platil až do roku 2004, požadoval, aby hodnota aktiv penzijního fondu nebyla nižší než výše jeho závazků. Spojené království zdůrazňuje, že se základ pro výpočet penzijních závazků podle paragrafu 56 odst. 3 zákona o důchodech z roku 1995 lišil od základu obvykle používaného penzijními plány při pravidelných průběžných oceněních. Odlišná metodika proto vedla k jiným hodnotám závazků. |
| --- | --- |

(41)

Požadavek na minimální financování stanovený v paragrafu 56 zákona o důchodech z roku 1995, který platil až do roku 2004, požadoval, aby hodnota aktiv penzijního fondu nebyla nižší než výše jeho závazků. Spojené království zdůrazňuje, že se základ pro výpočet penzijních závazků podle paragrafu 56 odst. 3 zákona o důchodech z roku 1995 lišil od základu obvykle používaného penzijními plány při pravidelných průběžných oceněních. Odlišná metodika proto vedla k jiným hodnotám závazků.

| (42) | Rozdíly mezi oceněním podle metodiky požadavku na minimální financování a průběžným oceňováním BTPS jsou podrobně uvedeny v tabulce:










  Datum ocenění | Aktiva | Závazky
  (požadavek na minimální financování) | Poměr aktiv a závazků
  (požadavek na minimální financování) | Závazky
  (průběžný základ) | Poměr aktiv a pasiv
  (průběžný základ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2002 | 22,8 miliardy GBP | 22,5 miliardy GBP | 101,1 % | 24,9 miliardy GBP | 91,6 % |
| 31.12.1999 | 29,9 miliardy GBP | 26,5 miliardy GBP | 112,7 % | 30,9 miliardy GBP | 96,8 % |

(42)

Rozdíly mezi oceněním podle metodiky požadavku na minimální financování a průběžným oceňováním BTPS jsou podrobně uvedeny v tabulce:

Datum ocenění

Aktiva

Závazky

(požadavek na minimální financování)

Poměr aktiv a závazků

(požadavek na minimální financování)

Závazky

(průběžný základ)

Poměr aktiv a pasiv

(průběžný základ)

31.12.2002

22,8 miliardy GBP

22,5 miliardy GBP

101,1 %

24,9 miliardy GBP

91,6 %

31.12.1999

29,9 miliardy GBP

26,5 miliardy GBP

112,7 %

30,9 miliardy GBP

96,8 %

| (43) | Z těchto údajů vyplývá, že v případě dvou ocenění BTPS provedených v průběhu období, v němž platil požadavek na minimální financování z roku 1995, a to v ocenění v roce 1999 a 2002, jeho pozice financování vypočítaná na základě metodiky požadavku na minimální financování přesáhla 100 %, ačkoliv jeho průběžné ocenění podle jiné metodiky vykázalo schodek. V tomto ohledu Spojené království zdůrazňuje, že požadavek na minimální financování neukládal penzijním plánům povinnost, aby jejich aktiva převyšovala závazky vypočítané při průběžných oceněních. Schodek v rámci požadavku na minimální financování nebylo mimoto nutno odstranit ihned, nýbrž ve stanovené lhůtě nejvýše 10 let, aby bylo dosaženo pozice financování ve výši 100 % poměru aktiv a závazků. |
| --- | --- |

(43)

Z těchto údajů vyplývá, že v případě dvou ocenění BTPS provedených v průběhu období, v němž platil požadavek na minimální financování z roku 1995, a to v ocenění v roce 1999 a 2002, jeho pozice financování vypočítaná na základě metodiky požadavku na minimální financování přesáhla 100 %, ačkoliv jeho průběžné ocenění podle jiné metodiky vykázalo schodek. V tomto ohledu Spojené království zdůrazňuje, že požadavek na minimální financování neukládal penzijním plánům povinnost, aby jejich aktiva převyšovala závazky vypočítané při průběžných oceněních. Schodek v rámci požadavku na minimální financování nebylo mimoto nutno odstranit ihned, nýbrž ve stanovené lhůtě nejvýše 10 let, aby bylo dosaženo pozice financování ve výši 100 % poměru aktiv a závazků.

| (44) | Zákon o důchodech z roku 2004 nahradil požadavek na minimální financování z roku 1995 novým režimem financování penzijních plánů, který správcům penzijních fondů ukládá povinnost dohodnout se s finančně přispívající společností na plánu k odstranění případného schodku ve financování. Orgány Spojeného království zdůrazňují, že podle předpisů o zaměstnaneckých důchodových systémech mohou být od uplatňování požadavku na povinné financování osvobozeny pouze penzijní plány, které využívají státní záruku a které jsou zřízeny na základě zákona. V tomto ohledu je nutno zmínit, že BTPS nebyl zřízen na základě zákona. |
| --- | --- |

(44)

Zákon o důchodech z roku 2004 nahradil požadavek na minimální financování z roku 1995 novým režimem financování penzijních plánů, který správcům penzijních fondů ukládá povinnost dohodnout se s finančně přispívající společností na plánu k odstranění případného schodku ve financování. Orgány Spojeného království zdůrazňují, že podle předpisů o zaměstnaneckých důchodových systémech mohou být od uplatňování požadavku na povinné financování osvobozeny pouze penzijní plány, které využívají státní záruku a které jsou zřízeny na základě zákona. V tomto ohledu je nutno zmínit, že BTPS nebyl zřízen na základě zákona.

| (45) | Orgány Spojeného království dále zdůraznily, že BTPS plně dodržoval tento požadavek na povinné financování, jak dokládají výkazy vyhotovené správci BTPS, z nichž vyplývá, že požadavek na financování z roku 2004 byl plně uplatňován s ohledem na plán obnovy spojený z oceněním z roku 2005. Orgány Spojeného království rovněž uvedly, že se regulační orgán pro důchody ujistil, že záruka nebyla využita k prodloužení období obnovy, ani neovlivnila hlavní předpoklady v pojistně-matematickém ocenění nebo plánu obnovy. |
| --- | --- |

(45)

Orgány Spojeného království dále zdůraznily, že BTPS plně dodržoval tento požadavek na povinné financování, jak dokládají výkazy vyhotovené správci BTPS, z nichž vyplývá, že požadavek na financování z roku 2004 byl plně uplatňován s ohledem na plán obnovy spojený z oceněním z roku 2005. Orgány Spojeného království rovněž uvedly, že se regulační orgán pro důchody ujistil, že záruka nebyla využita k prodloužení období obnovy, ani neovlivnila hlavní předpoklady v pojistně-matematickém ocenění nebo plánu obnovy.

4.1.2   Osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu

| (46) | Co se týká osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu, orgány Spojeného království připomínají, že Penzijní ochranný fond je součástí balíčku, který byl zaveden v rámci zákona o důchodech z roku 2004 s cílem zlepšit ochranu účastníků penzijních plánů v případě platební neschopnosti zaměstnavatele. Penzijní ochranný fond byl vytvořen výslovně s cílem posílit ochranu účastníků v případě likvidace penzijních plánů, jestliže nebyly dostatečně financovány a pokud nebyla dosud zavedena vhodná opatření. Podle názoru orgánů Spojeného království nejsou vzhledem ke skutečnosti, že povinnost platit poplatky souvisí přímo se získáním ochrany ze strany Penzijního ochranného fondu, plány s vhodnými opatřeními, jako je státní záruka, podle předpisů způsobilé pro účast v Penzijním ochranném fondu, jelikož ochrana, kterou Penzijní ochranný fond poskytuje, není relevantní. |
| --- | --- |

(46)

Co se týká osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu, orgány Spojeného království připomínají, že Penzijní ochranný fond je součástí balíčku, který byl zaveden v rámci zákona o důchodech z roku 2004 s cílem zlepšit ochranu účastníků penzijních plánů v případě platební neschopnosti zaměstnavatele. Penzijní ochranný fond byl vytvořen výslovně s cílem posílit ochranu účastníků v případě likvidace penzijních plánů, jestliže nebyly dostatečně financovány a pokud nebyla dosud zavedena vhodná opatření. Podle názoru orgánů Spojeného království nejsou vzhledem ke skutečnosti, že povinnost platit poplatky souvisí přímo se získáním ochrany ze strany Penzijního ochranného fondu, plány s vhodnými opatřeními, jako je státní záruka, podle předpisů způsobilé pro účast v Penzijním ochranném fondu, jelikož ochrana, kterou Penzijní ochranný fond poskytuje, není relevantní.

| (47) | BTPS proto nespadá do oblasti působnosti Penzijního ochranného fondu s ohledem na zaměstnance, na něž se vztahuje státní záruka. Pro tyto zaměstnance BTPS ve skutečnosti nepotřebuje ani nezíská žádnou ochranu ze strany Penzijního ochranného fondu, poplatky proto nejsou hrazeny. Posuzovat toto jako osvobození není podle názoru orgánů Spojeného království v souladu s celkovou logikou systému Penzijního ochranného fondu. Naopak, placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ze strany BTPS v plné výši by přineslo neočekávaný zisk plánům, které jsou způsobilé pro ochranu Penzijního ochranného fondu a využívají ji. |
| --- | --- |

(47)

BTPS proto nespadá do oblasti působnosti Penzijního ochranného fondu s ohledem na zaměstnance, na něž se vztahuje státní záruka. Pro tyto zaměstnance BTPS ve skutečnosti nepotřebuje ani nezíská žádnou ochranu ze strany Penzijního ochranného fondu, poplatky proto nejsou hrazeny. Posuzovat toto jako osvobození není podle názoru orgánů Spojeného království v souladu s celkovou logikou systému Penzijního ochranného fondu. Naopak, placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ze strany BTPS v plné výši by přineslo neočekávaný zisk plánům, které jsou způsobilé pro ochranu Penzijního ochranného fondu a využívají ji.

4.2   Stanovisko společnosti BT a správců BTPS

| (48) | Ve svém společném podání k rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007 společnost BT a BTPS zdůrazňují, že státní záruka je pouze součástí balíčku, jenž byl zaveden v době privatizace společnosti BT v roce 1984 a který měl ochránit nároky na důchod charakteristické pro státní službu náležející zaměstnancům společnosti BT z doby před privatizací. V protikladu k výhodě v podobě státní záruky pro zaměstnance z doby před privatizací tento balíček zahrnoval řadu dodatečných břemen, jež obvykle nejsou v rozpočtu podniku obsažena:






  — | větší výhody charakteristické pro státní službu, například odchod do důchodu v 60 letech, |
| --- | --- | --- |

(48)

Ve svém společném podání k rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007 společnost BT a BTPS zdůrazňují, že státní záruka je pouze součástí balíčku, jenž byl zaveden v době privatizace společnosti BT v roce 1984 a který měl ochránit nároky na důchod charakteristické pro státní službu náležející zaměstnancům společnosti BT z doby před privatizací. V protikladu k výhodě v podobě státní záruky pro zaměstnance z doby před privatizací tento balíček zahrnoval řadu dodatečných břemen, jež obvykle nejsou v rozpočtu podniku obsažena:

—

větší výhody charakteristické pro státní službu, například odchod do důchodu v 60 letech,

| — | lepší podmínky pro odchod do předčasného důchodu v případě propuštění pro nadbytečnost, |
| --- | --- |

—

lepší podmínky pro odchod do předčasného důchodu v případě propuštění pro nadbytečnost,

| — | omezení schopnosti společnosti BT změnit tyto povinnosti, ukončit příspěvek zaměstnavatele [...] a |
| --- | --- |

—

omezení schopnosti společnosti BT změnit tyto povinnosti, ukončit příspěvek zaměstnavatele [...] a

| — | zdědění čistého schodku penzijního plánu společností BT při privatizaci. |
| --- | --- |

—

zdědění čistého schodku penzijního plánu společností BT při privatizaci.

| (49) | Společnost BT dále poznamenává, že nehrazení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu je logickým důsledkem státní záruky, jelikož ta již zajišťuje zvláštní ochranu důchodů. Tvrdí, že tato dvě opatření (státní záruka a z ní vyplývající osvobození od poplatků Penzijnímu ochrannému fondu) jsou ve své podstatě spojena s důchodovým balíčkem z roku 1984. Tento balíček společnosti BT uložil značnou finanční zátěž. Pojistný matematik stanovil, že čistá současná hodnota dodatečných penzijních závazků převedených na společnost BT činí [...] GBP, což je částka, kterou obvykle společnosti v soukromém sektoru nehradí. Jelikož tato zátěž zdaleka převyšuje částku, která by byla splatná Penzijnímu ochrannému fondu v případě neexistence státní záruky, společnosti BT nebyla údajně poskytnuta žádná celková výhoda, tudíž žádná státní podpora. |
| --- | --- |

(49)

Společnost BT dále poznamenává, že nehrazení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu je logickým důsledkem státní záruky, jelikož ta již zajišťuje zvláštní ochranu důchodů. Tvrdí, že tato dvě opatření (státní záruka a z ní vyplývající osvobození od poplatků Penzijnímu ochrannému fondu) jsou ve své podstatě spojena s důchodovým balíčkem z roku 1984. Tento balíček společnosti BT uložil značnou finanční zátěž. Pojistný matematik stanovil, že čistá současná hodnota dodatečných penzijních závazků převedených na společnost BT činí [...] GBP, což je částka, kterou obvykle společnosti v soukromém sektoru nehradí. Jelikož tato zátěž zdaleka převyšuje částku, která by byla splatná Penzijnímu ochrannému fondu v případě neexistence státní záruky, společnosti BT nebyla údajně poskytnuta žádná celková výhoda, tudíž žádná státní podpora.

| (50) | Společnost BT rovněž tvrdí, že by bylo v rozporu s právem v oblasti státních podpor charakterizovat jako státní podporu opatření jako státní záruka, jež v době poskytnutí nepředstavovalo podporu, v důsledku vnější události, jako je vytvoření Penzijního ochranného fondu o dvacet let později, jež nezměnila ustanovení původního opatření. V žádném případě údajně nedochází k převodu státních prostředků. |
| --- | --- |

(50)

Společnost BT rovněž tvrdí, že by bylo v rozporu s právem v oblasti státních podpor charakterizovat jako státní podporu opatření jako státní záruka, jež v době poskytnutí nepředstavovalo podporu, v důsledku vnější události, jako je vytvoření Penzijního ochranného fondu o dvacet let později, jež nezměnila ustanovení původního opatření. V žádném případě údajně nedochází k převodu státních prostředků.

4.3   Stěžovatel a ostatní zúčastněné strany

| (51) | Pokud připomínky třetích stran zpochybňují závěr Komise uvedený v rozhodnutí Komise ze dne 28. listopadu 2007 o zahájení řízení, že státní záruka sama o sobě neposkytuje společnosti BT žádnou zvláštní výhodu, tyto připomínky nesouvisí s předmětem tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí se jimi nezabývá. |
| --- | --- |

(51)

Pokud připomínky třetích stran zpochybňují závěr Komise uvedený v rozhodnutí Komise ze dne 28. listopadu 2007 o zahájení řízení, že státní záruka sama o sobě neposkytuje společnosti BT žádnou zvláštní výhodu, tyto připomínky nesouvisí s předmětem tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí se jimi nezabývá.

| (52) | Stěžovatel poukazuje na skutečnost, že má-li záruka účinek na financování penzijních závazků, tento účinek na společnost BT je velmi podstatný, jelikož výše schodku BTPS (3,4 miliardy GBP v roce 2006) je významná v porovnání s čistou hodnotou společnosti BT ve výši 1,55 miliardy GBP v téže době. Pokud by byl schodek plánu převzat do rozvahy, ovlivnilo by to hodnocení společnosti BT, její schopnost získat půjčku a podmínky, za nichž by ji mohla získat. Odlišné požadavky na financování BTPS umožněné státní zárukou tudíž přinášejí výhody samotné společnosti BT i v případě, že ve skutečnosti nedojde k platební neschopnosti, a to kromě výhod spočívajících v ochraně účastníků BTPS. |
| --- | --- |

(52)

Stěžovatel poukazuje na skutečnost, že má-li záruka účinek na financování penzijních závazků, tento účinek na společnost BT je velmi podstatný, jelikož výše schodku BTPS (3,4 miliardy GBP v roce 2006) je významná v porovnání s čistou hodnotou společnosti BT ve výši 1,55 miliardy GBP v téže době. Pokud by byl schodek plánu převzat do rozvahy, ovlivnilo by to hodnocení společnosti BT, její schopnost získat půjčku a podmínky, za nichž by ji mohla získat. Odlišné požadavky na financování BTPS umožněné státní zárukou tudíž přinášejí výhody samotné společnosti BT i v případě, že ve skutečnosti nedojde k platební neschopnosti, a to kromě výhod spočívajících v ochraně účastníků BTPS.

| (53) | UKCTA zastává názor, že osvobození od požadavků na minimální financování a placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu poskytuje společnosti BT výhodu, která není odůvodněna logikou systému. Zatímco v roce 1984, kdy byla záruka vydána, nebyla podle obecných právních předpisů upravujících zaměstnanecké důchodové systémy jako BTPS dostupná žádná ochrana účastníků penzijních plánů, cílem reforem z roku 1995 a 2004 bylo zajistit účinnou ochranu účastníků, což znamenalo, že státní záruka byla zbytečná. Osvobození konkrétní společnosti od obecné povinnosti, že společnosti jsou samy odpovědné za vytvoření opatření k ochraně účastníků nebo za účast na takovýchto opatřeních, je zjevně v rozporu s logikou systému. |
| --- | --- |

(53)

UKCTA zastává názor, že osvobození od požadavků na minimální financování a placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu poskytuje společnosti BT výhodu, která není odůvodněna logikou systému. Zatímco v roce 1984, kdy byla záruka vydána, nebyla podle obecných právních předpisů upravujících zaměstnanecké důchodové systémy jako BTPS dostupná žádná ochrana účastníků penzijních plánů, cílem reforem z roku 1995 a 2004 bylo zajistit účinnou ochranu účastníků, což znamenalo, že státní záruka byla zbytečná. Osvobození konkrétní společnosti od obecné povinnosti, že společnosti jsou samy odpovědné za vytvoření opatření k ochraně účastníků nebo za účast na takovýchto opatřeních, je zjevně v rozporu s logikou systému.

| (54) | Co se týká požadavků na minimální financování, UKCTA zejména zdůrazňuje, že osvobozením plánů, na něž se vztahuje státní záruka, od právních požadavků z roku 1995 a 2004 se Spojené království úmyslně vzdalo možnosti snížit svou angažovanost v rámci státní záruky. V tomto ohledu jednostranné rozhodnutí společnosti BT přispívat do BTPS vyšší částkou, než je požadováno, nemá žádný účinek na závazek státu. Opatření nepřestává být státní podporou proto, že nebylo dosud využito. |
| --- | --- |

(54)

Co se týká požadavků na minimální financování, UKCTA zejména zdůrazňuje, že osvobozením plánů, na něž se vztahuje státní záruka, od právních požadavků z roku 1995 a 2004 se Spojené království úmyslně vzdalo možnosti snížit svou angažovanost v rámci státní záruky. V tomto ohledu jednostranné rozhodnutí společnosti BT přispívat do BTPS vyšší částkou, než je požadováno, nemá žádný účinek na závazek státu. Opatření nepřestává být státní podporou proto, že nebylo dosud využito.

5.   POSOUZENÍ

5.1   Hodnocení opatření jako státní podpory

| (55) | V čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES je uvedeno:
  „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak.“ |
| --- | --- |

(55)

V čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES je uvedeno:

„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak.“

| (56) | Aby byl čl. 87 odst. 1 použitelný, musí být opatření podpory přičitatelné státu, musí být poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovat obchod mezi členskými státy a narušovat hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že poskytuje selektivní hospodářskou výhodu určitým podnikům. |
| --- | --- |

(56)

Aby byl čl. 87 odst. 1 použitelný, musí být opatření podpory přičitatelné státu, musí být poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovat obchod mezi členskými státy a narušovat hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že poskytuje selektivní hospodářskou výhodu určitým podnikům.

5.1.1   Podpora poskytnutá členským státem nebo ze státních prostředků

| (57) | Osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995 a zákoně o důchodech z roku 2004 a osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka, které byly stanoveny v zákoně o důchodech z roku 2004, vyplývá z předpisů přijatých zákonodárnými orgány Spojeného království. Je nutno zmínit, že totéž platí s ohledem na státní záruku. Proto je případná podpora obsažená v těchto opatřeních poskytnutá Spojeným královstvím. Tato osvobození mimoto zahrnují státní prostředky, jelikož jsou důsledkem státní záruky, která zahrnuje státní prostředky Spojeného království. |
| --- | --- |

(57)

Osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995 a zákoně o důchodech z roku 2004 a osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka, které byly stanoveny v zákoně o důchodech z roku 2004, vyplývá z předpisů přijatých zákonodárnými orgány Spojeného království. Je nutno zmínit, že totéž platí s ohledem na státní záruku. Proto je případná podpora obsažená v těchto opatřeních poskytnutá Spojeným královstvím. Tato osvobození mimoto zahrnují státní prostředky, jelikož jsou důsledkem státní záruky, která zahrnuje státní prostředky Spojeného království.

| (58) | Podle zákona o telekomunikacích z roku 1984 Spojené království zaplatí jakékoli neuhrazené závazky nástupnické společnosti, jež byly převedeny na veřejnoprávní společnost BT, pokud bude tato zlikvidována. Tento závazek byl od roku 2003 omezen na případný neuhrazený závazek s ohledem na vyplácení důchodů. Pokud bude společnost BT zlikvidována a dostane se do platební neschopnosti, tento závazek ukládá povinnost uhradit příslušnou část penzijních závazků ve vztahu k BTPS. V tomto případě by k vyrovnání případného neuhrazeného závazku, jenž by jinak musela zaplatit společnost BT, byly použity zdroje Spojeného království. |
| --- | --- |

(58)

Podle zákona o telekomunikacích z roku 1984 Spojené království zaplatí jakékoli neuhrazené závazky nástupnické společnosti, jež byly převedeny na veřejnoprávní společnost BT, pokud bude tato zlikvidována. Tento závazek byl od roku 2003 omezen na případný neuhrazený závazek s ohledem na vyplácení důchodů. Pokud bude společnost BT zlikvidována a dostane se do platební neschopnosti, tento závazek ukládá povinnost uhradit příslušnou část penzijních závazků ve vztahu k BTPS. V tomto případě by k vyrovnání případného neuhrazeného závazku, jenž by jinak musela zaplatit společnost BT, byly použity zdroje Spojeného království.

| (59) | Pokud se společnost BT dostane do platební neschopnosti, budou nejen využity finanční prostředky Spojeného království, ale tyto prostředky budou poskytnuty zdarma, jelikož to současně nevede k pravidelným nebo odloženým platbám případných poplatků nebo finanční náhrady do veřejného rozpočtu příslušných finančních orgánů Spojeného království ze strany společnosti BT. Z toho vyplývá, že se Spojené království vzdává možných příjmů, tudíž státních prostředků, jež by mohlo získat z udělení výhody v podobě státní záruky. |
| --- | --- |

(59)

Pokud se společnost BT dostane do platební neschopnosti, budou nejen využity finanční prostředky Spojeného království, ale tyto prostředky budou poskytnuty zdarma, jelikož to současně nevede k pravidelným nebo odloženým platbám případných poplatků nebo finanční náhrady do veřejného rozpočtu příslušných finančních orgánů Spojeného království ze strany společnosti BT. Z toho vyplývá, že se Spojené království vzdává možných příjmů, tudíž státních prostředků, jež by mohlo získat z udělení výhody v podobě státní záruky.

| (60) | Osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995 a v zákoně o důchodech z roku 2004 na základě státní záruky a osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka, jež byly stanoveny v zákoně o důchodech z roku 2004, je zapříčiněno existencí státní záruky, která zahrnuje prostředky Spojeného království. Z toho vyplývá, že tato osvobození závisí na prostředcích Spojeného království, a tudíž zahrnují tyto prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(60)

Osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995 a v zákoně o důchodech z roku 2004 na základě státní záruky a osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka, jež byly stanoveny v zákoně o důchodech z roku 2004, je zapříčiněno existencí státní záruky, která zahrnuje prostředky Spojeného království. Z toho vyplývá, že tato osvobození závisí na prostředcích Spojeného království, a tudíž zahrnují tyto prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

5.1.2   (Selektivní) hospodářská výhoda pro společnost BT

| (61) | Podle připomínek stran k rozhodnutí o zahájení řízení je nutné přezkoumat, zda osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995 a zákoně o důchodech z roku 2004 nebo osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu podle zákona o důchodech z roku 2004 ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka, poskytlo společnosti BT hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(61)

Podle připomínek stran k rozhodnutí o zahájení řízení je nutné přezkoumat, zda osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995 a zákoně o důchodech z roku 2004 nebo osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu podle zákona o důchodech z roku 2004 ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka, poskytlo společnosti BT hospodářskou výhodu.

5.1.2.1   Osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995 a zákoně o důchodech z roku 2004

| (62) | Zákon o důchodech z roku 1995 zavedl požadavek na minimální financování, a sice že hodnota aktiv penzijního plánu nesmí být nižší než výše jeho závazků na základě stanovené pojistně-matematické metodiky ocenění. Penzijní fondy, které využívají státní záruku, byly od tohoto požadavku na financování osvobozeny. Část 3 zákona o důchodech z roku 2004 pozměnila zákon z roku 1995 v tom, že zavedla nové požadavky na financování a pojistně-matematické ocenění, od nichž jsou penzijní fondy se státní zárukou rovněž osvobozeny, jsou-li zřízeny na základě zákona. |
| --- | --- |

(62)

Zákon o důchodech z roku 1995 zavedl požadavek na minimální financování, a sice že hodnota aktiv penzijního plánu nesmí být nižší než výše jeho závazků na základě stanovené pojistně-matematické metodiky ocenění. Penzijní fondy, které využívají státní záruku, byly od tohoto požadavku na financování osvobozeny. Část 3 zákona o důchodech z roku 2004 pozměnila zákon z roku 1995 v tom, že zavedla nové požadavky na financování a pojistně-matematické ocenění, od nichž jsou penzijní fondy se státní zárukou rovněž osvobozeny, jsou-li zřízeny na základě zákona.

| (63) | Co se týká souladu s požadavky na minimální financování zavedenými zákonem o důchodech z roku 2004, z informací poskytnutých orgány Spojeného království je zřejmé, že BTPS nesplňuje jednu z podmínek pro osvobození, jelikož nebyl zřízen na základě zákona. Z toho vyplývá, že se na BTPS vztahují požadavky na minimální financování stanovené v zákoně o důchodech z roku 2004 bez ohledu na existenci výhody v podobě státní záruky. Společnost BT proto nemůže využít osvobození a musí dodržovat požadavky zmíněného zákona, dokud jsou v platnosti. |
| --- | --- |

(63)

Co se týká souladu s požadavky na minimální financování zavedenými zákonem o důchodech z roku 2004, z informací poskytnutých orgány Spojeného království je zřejmé, že BTPS nesplňuje jednu z podmínek pro osvobození, jelikož nebyl zřízen na základě zákona. Z toho vyplývá, že se na BTPS vztahují požadavky na minimální financování stanovené v zákoně o důchodech z roku 2004 bez ohledu na existenci výhody v podobě státní záruky. Společnost BT proto nemůže využít osvobození a musí dodržovat požadavky zmíněného zákona, dokud jsou v platnosti.

| (64) | V tomto ohledu podléhal obsah nejnovějšího plánu obnovy BTPS dohodnutého mezi společností BT a správcem BTPS v prosinci 2005 přezkumu ze strany regulačního orgánu pro důchody. Regulační orgán pro důchody je nezávislý orgán zřízený zákonem o důchodech z roku 2004, který je pověřen regulací penzijních plánů. Orgány Spojeného království oficiálně potvrdily, že se regulační orgán pro důchody ujistil, že státní záruka není využívána k prodloužení období obnovy, ani neovlivňuje hlavní předpoklady v pojistně-matematickém ocenění nebo plánu obnovy BTPS. |
| --- | --- |

(64)

V tomto ohledu podléhal obsah nejnovějšího plánu obnovy BTPS dohodnutého mezi společností BT a správcem BTPS v prosinci 2005 přezkumu ze strany regulačního orgánu pro důchody. Regulační orgán pro důchody je nezávislý orgán zřízený zákonem o důchodech z roku 2004, který je pověřen regulací penzijních plánů. Orgány Spojeného království oficiálně potvrdily, že se regulační orgán pro důchody ujistil, že státní záruka není využívána k prodloužení období obnovy, ani neovlivňuje hlavní předpoklady v pojistně-matematickém ocenění nebo plánu obnovy BTPS.

| (65) | Je však nezbytné posoudit, zda na základě státní záruky neposkytlo osvobození od požadavků na financování obsažených v zákoně o důchodech z roku 1995, který nepodléhal podmínce, aby byl dotyčný penzijní plán zřízen na základě zákona, společnosti BT nebo BTPS hospodářskou výhodu. Případná výhoda by existovala v období mezi rokem 1995 a 2004, kdy byly tyto požadavky v platnosti. |
| --- | --- |

(65)

Je však nezbytné posoudit, zda na základě státní záruky neposkytlo osvobození od požadavků na financování obsažených v zákoně o důchodech z roku 1995, který nepodléhal podmínce, aby byl dotyčný penzijní plán zřízen na základě zákona, společnosti BT nebo BTPS hospodářskou výhodu. Případná výhoda by existovala v období mezi rokem 1995 a 2004, kdy byly tyto požadavky v platnosti.

| (66) | Tyto požadavky byly stanoveny zejména s ohledem na metodiku, kterou je nutno dodržovat při pojistně-matematickém ocenění pozice penzijních plánů, a s ohledem na desetileté období, během něhož je nutno odstranit případný vykázaný schodek. Osvobození by mohlo v zásadě poskytnout hospodářskou výhodu zaměstnavatelům, jako je společnost BT, jejichž závazky vůči penzijnímu fondu jsou kryty státní zárukou. Tyto společnosti mohly dodržovat mírnější požadavky (pokud vůbec dodržovaly nějaké požadavky), co se týká i) povinnosti odstranit případný schodek, ii) metodiky používané k posouzení pozice penzijních plánů, pokud jde o aktiva a závazky, a iii) podmínek a období pro odstranění schodku. Finanční prostředky osvobozené od těchto požadavků mohly být použity na jiné hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(66)

Tyto požadavky byly stanoveny zejména s ohledem na metodiku, kterou je nutno dodržovat při pojistně-matematickém ocenění pozice penzijních plánů, a s ohledem na desetileté období, během něhož je nutno odstranit případný vykázaný schodek. Osvobození by mohlo v zásadě poskytnout hospodářskou výhodu zaměstnavatelům, jako je společnost BT, jejichž závazky vůči penzijnímu fondu jsou kryty státní zárukou. Tyto společnosti mohly dodržovat mírnější požadavky (pokud vůbec dodržovaly nějaké požadavky), co se týká i) povinnosti odstranit případný schodek, ii) metodiky používané k posouzení pozice penzijních plánů, pokud jde o aktiva a závazky, a iii) podmínek a období pro odstranění schodku. Finanční prostředky osvobozené od těchto požadavků mohly být použity na jiné hospodářské činnosti.

| (67) | Co se týká povinnosti financování, pravidla BTPS v období mezi rokem 1995 a 2004 společnosti BT ukládala povinnost odstranit případný schodek zjištěný pojistným matematikem penzijního plánu. Ačkoli společnost BT mohla využít vynětí ze zákona o důchodech z roku 1995, co se týká povinnosti vrátit se k plnému financování, neučinila tak. |
| --- | --- |

(67)

Co se týká povinnosti financování, pravidla BTPS v období mezi rokem 1995 a 2004 společnosti BT ukládala povinnost odstranit případný schodek zjištěný pojistným matematikem penzijního plánu. Ačkoli společnost BT mohla využít vynětí ze zákona o důchodech z roku 1995, co se týká povinnosti vrátit se k plnému financování, neučinila tak.

| (68) | Pokud jde o metodiku, orgány Spojeného království poskytly Komisi všechna prohlášení BTPS o investičních zásadách od roku 1996. Ty vždy uváděly, že investiční politika BTPS přihlíží k požadavkům na minimální financování stanoveným v zákoně o důchodech z roku 1995. Orgány Spojeného království tvrdí, že ve skutečnosti společnost BT financovala BTPS, jako kdyby se na ni plně vztahovaly požadavky na minimální financování stanovené v zákoně o důchodech z roku 1995 a zákoně o důchodech z roku 2004. Orgány Spojeného království rovněž prokázaly, že tyto požadavky byly dodrženy v oceněních provedených v roce 1999 a 2002, bez ohledu na schodek zjištěný podle jiného, průběžného ocenění. Ve skutečnosti nevykazuje pozice financování BTPS vyplývající z ocenění provedených v roce 1999 a 2002, kdy platily požadavky na minimální financování zákona o důchodech z roku 1995, žádný schodek, jenž by musela společnost BT zaplatit při uplatňování těchto požadavků. Ačkoli společnost BT mohla využít vynětí ze zákona o důchodech z roku 1995, co se týká předepsané metodiky, neučinila tak a ve skutečnosti používala metodiku, která stanovila přísnější povinnosti s ohledem na financování schodku BTPS. |
| --- | --- |

(68)

Pokud jde o metodiku, orgány Spojeného království poskytly Komisi všechna prohlášení BTPS o investičních zásadách od roku 1996. Ty vždy uváděly, že investiční politika BTPS přihlíží k požadavkům na minimální financování stanoveným v zákoně o důchodech z roku 1995. Orgány Spojeného království tvrdí, že ve skutečnosti společnost BT financovala BTPS, jako kdyby se na ni plně vztahovaly požadavky na minimální financování stanovené v zákoně o důchodech z roku 1995 a zákoně o důchodech z roku 2004. Orgány Spojeného království rovněž prokázaly, že tyto požadavky byly dodrženy v oceněních provedených v roce 1999 a 2002, bez ohledu na schodek zjištěný podle jiného, průběžného ocenění. Ve skutečnosti nevykazuje pozice financování BTPS vyplývající z ocenění provedených v roce 1999 a 2002, kdy platily požadavky na minimální financování zákona o důchodech z roku 1995, žádný schodek, jenž by musela společnost BT zaplatit při uplatňování těchto požadavků. Ačkoli společnost BT mohla využít vynětí ze zákona o důchodech z roku 1995, co se týká předepsané metodiky, neučinila tak a ve skutečnosti používala metodiku, která stanovila přísnější povinnosti s ohledem na financování schodku BTPS.

| (69) | Co se týká stanovené doby pro návrat k plnému financování, pokud by existoval schodek podle požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995, nebylo nutno provést nápravu ihned, nýbrž ve stanovené lhůtě nejvýše deseti let. Je pravdou, že podle pravidel BTPS společnost BT byla (a dosud je) povinna odstranit případný schodek mezi aktivy a závazky penzijního plánu zjištěný při pojistně-matematickém ocenění, [...]. Při neexistenci schodku BTPS podle metodiky stanovené zákonem o důchodech z roku 1995 se však nezdá, že by delší období pro odstranění schodku společností BT v porovnání se zákonem poskytlo této společnosti skutečnou hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(69)

Co se týká stanovené doby pro návrat k plnému financování, pokud by existoval schodek podle požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995, nebylo nutno provést nápravu ihned, nýbrž ve stanovené lhůtě nejvýše deseti let. Je pravdou, že podle pravidel BTPS společnost BT byla (a dosud je) povinna odstranit případný schodek mezi aktivy a závazky penzijního plánu zjištěný při pojistně-matematickém ocenění, [...]. Při neexistenci schodku BTPS podle metodiky stanovené zákonem o důchodech z roku 1995 se však nezdá, že by delší období pro odstranění schodku společností BT v porovnání se zákonem poskytlo této společnosti skutečnou hospodářskou výhodu.

| (70) | Komise bere na vědomí tvrzení třetích stran, že opatření nepřestává být státní podporou, jelikož nebylo využito. Za současné situace však již dotyčné opatření není platné a neexistují žádné důkazy o hospodářské výhodě, kterou společnost BT získala v období mezi rokem 1995 a 2004. |
| --- | --- |

(70)

Komise bere na vědomí tvrzení třetích stran, že opatření nepřestává být státní podporou, jelikož nebylo využito. Za současné situace však již dotyčné opatření není platné a neexistují žádné důkazy o hospodářské výhodě, kterou společnost BT získala v období mezi rokem 1995 a 2004.

| (71) | Za této situace se Komise domnívá, že nebylo zjištěno, že osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995, a tím méně pravidla obsažená v zákoně o důchodech z roku 2004 poskytla nebo dosud poskytují společnosti BT hospodářskou výhodu. V tomto ohledu proto neexistuje žádná státní podpora, jelikož nejsou splněny kumulativní podmínky stanovené v čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(71)

Za této situace se Komise domnívá, že nebylo zjištěno, že osvobození od požadavků na minimální financování stanovených v zákoně o důchodech z roku 1995, a tím méně pravidla obsažená v zákoně o důchodech z roku 2004 poskytla nebo dosud poskytují společnosti BT hospodářskou výhodu. V tomto ohledu proto neexistuje žádná státní podpora, jelikož nejsou splněny kumulativní podmínky stanovené v čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

5.1.2.2   Osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka, které byly stanoveny v zákoně o důchodech z roku 2004

| (72) | Zákon o důchodech z roku 2004 ustanovil Penzijní ochranný fond, do nějž penzijní fondy obvykle přispívají placením ročních poplatků, nevyužívají-li státní záruku, a jsou v důsledku toho od hrazení těchto poplatků osvobozeny. Od roku 2004 byl stanoven obecný systém Penzijního ochranného fondu a zaměstnanecké důchodové systémy a nepřímo zaměstnavatelé museli přispívat do Penzijního ochranného fondu, který poskytuje záruky zaměstnancům jakéhokoli přispívajícího systému. Jinými slovy, obecný systém, který poskytuje dodatečnou ochranu, musí být hrazen zaměstnavateli v podobě placení poplatků v plné výši. |
| --- | --- |

(72)

Zákon o důchodech z roku 2004 ustanovil Penzijní ochranný fond, do nějž penzijní fondy obvykle přispívají placením ročních poplatků, nevyužívají-li státní záruku, a jsou v důsledku toho od hrazení těchto poplatků osvobozeny. Od roku 2004 byl stanoven obecný systém Penzijního ochranného fondu a zaměstnanecké důchodové systémy a nepřímo zaměstnavatelé museli přispívat do Penzijního ochranného fondu, který poskytuje záruky zaměstnancům jakéhokoli přispívajícího systému. Jinými slovy, obecný systém, který poskytuje dodatečnou ochranu, musí být hrazen zaměstnavateli v podobě placení poplatků v plné výši.

| (73) | Podle předpisů o pravidlech vstupu do Penzijního ochranného fondu je osvobozena část BTPS s ohledem na nároky zaměstnanců na důchod, na něž se vztahuje státní záruka. Poplatky BTPS jsou proto Penzijním ochranným fondem vypočítávány s vyloučením všech účastníků penzijního plánu, kteří do systému vstoupili před privatizací, s tím, že paragraf 68 zákona z roku 1984 zaručuje povinnost společnosti BT přispívat s ohledem na tyto účastníky do BTPS. Existuje proto rozdíl mezi poplatky Penzijnímu ochrannému fondu, které BTPS skutečně hradí od roku 2005, a poplatky, které by BTPS hradil, pokud by se nevzala v úvahu existence státní záruky. |
| --- | --- |

(73)

Podle předpisů o pravidlech vstupu do Penzijního ochranného fondu je osvobozena část BTPS s ohledem na nároky zaměstnanců na důchod, na něž se vztahuje státní záruka. Poplatky BTPS jsou proto Penzijním ochranným fondem vypočítávány s vyloučením všech účastníků penzijního plánu, kteří do systému vstoupili před privatizací, s tím, že paragraf 68 zákona z roku 1984 zaručuje povinnost společnosti BT přispívat s ohledem na tyto účastníky do BTPS. Existuje proto rozdíl mezi poplatky Penzijnímu ochrannému fondu, které BTPS skutečně hradí od roku 2005, a poplatky, které by BTPS hradil, pokud by se nevzala v úvahu existence státní záruky.

| (74) | Například poplatek, který BTPS uhradil v roce 2005/2006, činil [...] GBP, zatímco předpokládané poplatky splatné v případě neexistence státní záruky by činily [...] GBP. Jinými slovy, skutečně uhrazené poplatky činily méně než [...] částky, kterou by BTPS musel zaplatit bez státní záruky. Pro následující roky by poplatky splatné v případě, že by se nebrala v potaz existence státní záruky, činily [...] GBP v roce 2006/2007 a [...] GBP v roce 2007/2008. |
| --- | --- |

(74)

Například poplatek, který BTPS uhradil v roce 2005/2006, činil [...] GBP, zatímco předpokládané poplatky splatné v případě neexistence státní záruky by činily [...] GBP. Jinými slovy, skutečně uhrazené poplatky činily méně než [...] částky, kterou by BTPS musel zaplatit bez státní záruky. Pro následující roky by poplatky splatné v případě, že by se nebrala v potaz existence státní záruky, činily [...] GBP v roce 2006/2007 a [...] GBP v roce 2007/2008.

| (75) | Komise se nedomnívá, že snížení poplatků, jež mají být uhrazeny Penzijnímu ochrannému fondu, je odůvodněno „logikou systému“. Komise usuzuje, že nelze mít za to, že „systém“ stanovený ve Spojeném království pro ochranu nároků na důchod tvoří samotný Penzijní ochranný fond. Je nutno vzít v úvahu všechna opatření zavedená s cílem dosáhnout ochrany důchodů. Pokud se společnost BT dostane do platební neschopnosti a její penzijní fond bude vykazovat schodek, důchody dotčených zaměstnanců z doby před privatizací budou vyplaceny státem namísto ze soukromě financovaného Penzijního ochranného fondu, jak by tomu bylo v případě, kdy by platila běžná pravidla. Jak bylo uvedeno výše, BTPS získává ochranu v podobě státní záruky bez jakékoli platby. Jedinou „logikou“, která je v tomto případě zjevná, je to, že pokud jsou na ochranu penzijního plánu podniku poskytovány státní prostředky, je soukromé zajištění zbytečné. |
| --- | --- |

(75)

Komise se nedomnívá, že snížení poplatků, jež mají být uhrazeny Penzijnímu ochrannému fondu, je odůvodněno „logikou systému“. Komise usuzuje, že nelze mít za to, že „systém“ stanovený ve Spojeném království pro ochranu nároků na důchod tvoří samotný Penzijní ochranný fond. Je nutno vzít v úvahu všechna opatření zavedená s cílem dosáhnout ochrany důchodů. Pokud se společnost BT dostane do platební neschopnosti a její penzijní fond bude vykazovat schodek, důchody dotčených zaměstnanců z doby před privatizací budou vyplaceny státem namísto ze soukromě financovaného Penzijního ochranného fondu, jak by tomu bylo v případě, kdy by platila běžná pravidla. Jak bylo uvedeno výše, BTPS získává ochranu v podobě státní záruky bez jakékoli platby. Jedinou „logikou“, která je v tomto případě zjevná, je to, že pokud jsou na ochranu penzijního plánu podniku poskytovány státní prostředky, je soukromé zajištění zbytečné.

| (76) | Tvrzení předložené orgány Spojeného království, že systém ochrany stanovený Penzijním ochranným fondem platí pouze v případě, nebyla-li zavedena jiná přiměřená opatření na ochranu, například státní záruka, opomíjí skutečnost, že ochranná opatření, jichž využívá BTPS, jsou společnosti BT poskytována bezúplatně. I pokud připustíme, že Penzijní ochranný fond je jako „bezpečnostní síť“ určen pouze pro penzijní plány, které nevyužívají přiměřené ochrany v případě platební neschopnosti zaměstnavatele, skutečností zůstává, že společnost BT neplatí za tuto ochranu, co se týká nároků na důchod zaměstnanců z doby před privatizací, a Penzijní ochranný fond byl doplněn státem k zajištění přiměřené ochrany, kterou Spojené království považuje za nezbytnou pro ostatní zaměstnance, kteří jsou účastníky zaměstnaneckých důchodových systémů. Co se týká zaměstnanců z doby po privatizaci, na jejichž nároky se státní záruka nevztahuje, BTPS využívá Penzijního ochranného fondu a přispívá do něj. |
| --- | --- |

(76)

Tvrzení předložené orgány Spojeného království, že systém ochrany stanovený Penzijním ochranným fondem platí pouze v případě, nebyla-li zavedena jiná přiměřená opatření na ochranu, například státní záruka, opomíjí skutečnost, že ochranná opatření, jichž využívá BTPS, jsou společnosti BT poskytována bezúplatně. I pokud připustíme, že Penzijní ochranný fond je jako „bezpečnostní síť“ určen pouze pro penzijní plány, které nevyužívají přiměřené ochrany v případě platební neschopnosti zaměstnavatele, skutečností zůstává, že společnost BT neplatí za tuto ochranu, co se týká nároků na důchod zaměstnanců z doby před privatizací, a Penzijní ochranný fond byl doplněn státem k zajištění přiměřené ochrany, kterou Spojené království považuje za nezbytnou pro ostatní zaměstnance, kteří jsou účastníky zaměstnaneckých důchodových systémů. Co se týká zaměstnanců z doby po privatizaci, na jejichž nároky se státní záruka nevztahuje, BTPS využívá Penzijního ochranného fondu a přispívá do něj.

| (77) | Komise rovněž nesdílí názor, který předložily společnost BT a BTPS, že opatření, které údajně nebylo podporou v roce 1984, kdy bylo poskytnuto, nelze charakterizovat jako podporu o dvacet let později v důsledku vnějších událostí. Komise za prvé podotýká, že se nedomnívá, že záruka sama o sobě představuje podporu pro společnost BT. Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007, státní záruka za penzijní závazky byla poskytnuta ve prospěch zmíněných zaměstnanců a neposkytuje hospodářskou výhodu přímo společnosti BT. Záruka však nyní představuje základní důvod, proč má společnost BT výhodu v podobě výjimky z placení poplatků v plné výši na financování Penzijního ochranného fondu, který byl zaveden zákonem o důchodech z roku 2004, jež společnost BT hradí pouze pro zaměstnance z doby po privatizaci. Tato výjimka nemohla existovat v době vydání státní záruky, jelikož neexistovala povinnost přispívat do stejného či obdobného fondu, záruka je však zákonem o důchodech z roku 2004 uznána jako odůvodnění pro tuto výjimku. |
| --- | --- |

(77)

Komise rovněž nesdílí názor, který předložily společnost BT a BTPS, že opatření, které údajně nebylo podporou v roce 1984, kdy bylo poskytnuto, nelze charakterizovat jako podporu o dvacet let později v důsledku vnějších událostí. Komise za prvé podotýká, že se nedomnívá, že záruka sama o sobě představuje podporu pro společnost BT. Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007, státní záruka za penzijní závazky byla poskytnuta ve prospěch zmíněných zaměstnanců a neposkytuje hospodářskou výhodu přímo společnosti BT. Záruka však nyní představuje základní důvod, proč má společnost BT výhodu v podobě výjimky z placení poplatků v plné výši na financování Penzijního ochranného fondu, který byl zaveden zákonem o důchodech z roku 2004, jež společnost BT hradí pouze pro zaměstnance z doby po privatizaci. Tato výjimka nemohla existovat v době vydání státní záruky, jelikož neexistovala povinnost přispívat do stejného či obdobného fondu, záruka je však zákonem o důchodech z roku 2004 uznána jako odůvodnění pro tuto výjimku.

| (78) | Tvrzení společnosti BT a BTPS, že vznik povinnosti platit příspěvky je vnější událostí s ohledem na státní záruku, nepřihlíží ke skutečnosti, že se povaha výhody a příjemce v roce 1984 a v roce 2004 liší. Pokrytí nároků na důchod v případě platební neschopnosti společnosti BT je výhodou pro zaměstnance z doby před privatizací, jelikož představuje záruku za vyplacení nároků, které jim vznikly. Osvobození od Penzijního ochranného fondu a hrazení poplatků v plné výši je výhodou pro společnost BT, jelikož snižuje poplatky, které by jinak byly splatné, a osvobození je přičteno existenci státní záruky. |
| --- | --- |

(78)

Tvrzení společnosti BT a BTPS, že vznik povinnosti platit příspěvky je vnější událostí s ohledem na státní záruku, nepřihlíží ke skutečnosti, že se povaha výhody a příjemce v roce 1984 a v roce 2004 liší. Pokrytí nároků na důchod v případě platební neschopnosti společnosti BT je výhodou pro zaměstnance z doby před privatizací, jelikož představuje záruku za vyplacení nároků, které jim vznikly. Osvobození od Penzijního ochranného fondu a hrazení poplatků v plné výši je výhodou pro společnost BT, jelikož snižuje poplatky, které by jinak byly splatné, a osvobození je přičteno existenci státní záruky.

| (79) | Komise rovněž odmítá tvrzení, že neexistuje žádná výhoda z toho důvodu, že tato záruka již byla uhrazena akcionáři společnosti BT v celkové ceně, kterou za společnost zaplatili v roce 1984. Jak je objasněno v rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007, Komise dospěla na základě dostupných informací k závěru, že státní záruka sama o sobě, pokud se vztahuje na penzijní závazky společnosti BT, neposkytla společnosti BT žádnou výhodu v době, kdy byla udělena, neexistuje proto žádný důvod předpokládat, že akcionáři společnosti BT zaplatili prémii za výhodu pro určité zaměstnance, která by se projevila pouze v případě platební neschopnosti společnosti BT. Státní záruka nepředstavovala žádnou výhodu až do roku 2004, kdy se její důsledky na základě právních předpisů podstatně změnily. V době privatizace neměla státní záruka za penzijní závazky pro akcionáře společnosti BT zřejmou hodnotu vzhledem k následným a nepředvídatelným změnám právních předpisů v důchodové oblasti. V roce 1984 nebylo možné předvídat povinnost společnosti BT platit příspěvky do Penzijního ochranného fondu zřízeného v roce 2004, ani možnou hospodářskou výhodu plynoucí z osvobození od těchto povinností na základě státní záruky. |
| --- | --- |

(79)

Komise rovněž odmítá tvrzení, že neexistuje žádná výhoda z toho důvodu, že tato záruka již byla uhrazena akcionáři společnosti BT v celkové ceně, kterou za společnost zaplatili v roce 1984. Jak je objasněno v rozhodnutí ze dne 28. listopadu 2007, Komise dospěla na základě dostupných informací k závěru, že státní záruka sama o sobě, pokud se vztahuje na penzijní závazky společnosti BT, neposkytla společnosti BT žádnou výhodu v době, kdy byla udělena, neexistuje proto žádný důvod předpokládat, že akcionáři společnosti BT zaplatili prémii za výhodu pro určité zaměstnance, která by se projevila pouze v případě platební neschopnosti společnosti BT. Státní záruka nepředstavovala žádnou výhodu až do roku 2004, kdy se její důsledky na základě právních předpisů podstatně změnily. V době privatizace neměla státní záruka za penzijní závazky pro akcionáře společnosti BT zřejmou hodnotu vzhledem k následným a nepředvídatelným změnám právních předpisů v důchodové oblasti. V roce 1984 nebylo možné předvídat povinnost společnosti BT platit příspěvky do Penzijního ochranného fondu zřízeného v roce 2004, ani možnou hospodářskou výhodu plynoucí z osvobození od těchto povinností na základě státní záruky.

| (80) | BTPS rovněž tvrdí, že případná výhoda vyplývající z nižších poplatků Penzijnímu ochrannému fondu je více než vyrovnána mimořádnými závazky a finančními břemeny ve výši [...] GBP, které nesou společnost BT a BTPS kvůli zvláštní povaze BTPS. Komise se nedomnívá, že by údajné nevýhody mohly být použity k vyrovnání této výhody:






  — | Za prvé měla výhoda zajištěná pro zaměstnance v případě úpadku společnosti BT pro akcionáře společnosti BT malý význam, pakliže vůbec nějaký. |
| --- | --- | --- |

(80)

BTPS rovněž tvrdí, že případná výhoda vyplývající z nižších poplatků Penzijnímu ochrannému fondu je více než vyrovnána mimořádnými závazky a finančními břemeny ve výši [...] GBP, které nesou společnost BT a BTPS kvůli zvláštní povaze BTPS. Komise se nedomnívá, že by údajné nevýhody mohly být použity k vyrovnání této výhody:

—

Za prvé měla výhoda zajištěná pro zaměstnance v případě úpadku společnosti BT pro akcionáře společnosti BT malý význam, pakliže vůbec nějaký.

| — | Za druhé neexistuje žádná časová vazba mezi těmito údajnými nevýhodami a výhodou plynoucí z nižšího příspěvku Penzijnímu ochrannému fondu, která se projevila o 20 let později a s ohledem na niž v právních předpisech neexistuje žádný náznak, že měla vyrovnat údajné nevýhody. Neexistuje rovněž patrná skutečná vazba mezi údajnými břemeny uloženými společnosti BT a závazky, na něž se vztahuje státní záruka, která v roce 1984 zahrnovala mimo jiné rovněž krátkodobé výpůjčky, závazky z obchodního styku, daň z přidané hodnoty a daň ze mzdy odváděnou zaměstnavatelem a zahraniční dlouhodobé úvěry. |
| --- | --- |

—

Za druhé neexistuje žádná časová vazba mezi těmito údajnými nevýhodami a výhodou plynoucí z nižšího příspěvku Penzijnímu ochrannému fondu, která se projevila o 20 let později a s ohledem na niž v právních předpisech neexistuje žádný náznak, že měla vyrovnat údajné nevýhody. Neexistuje rovněž patrná skutečná vazba mezi údajnými břemeny uloženými společnosti BT a závazky, na něž se vztahuje státní záruka, která v roce 1984 zahrnovala mimo jiné rovněž krátkodobé výpůjčky, závazky z obchodního styku, daň z přidané hodnoty a daň ze mzdy odváděnou zaměstnavatelem a zahraniční dlouhodobé úvěry.

| — | Za třetí společnost BT poukazuje na břemena v podobě mimořádných závazků v souvislosti s nároky podobnými jako v případě státních zaměstnanců. Nelze však vyloučit, že tyto nároky zase přinesly výhody společnosti BT, například větší loajalitu nebo akceptování jiného platu a pracovních podmínek ze strany dotyčných zaměstnanců, než by tomu bylo v případě neexistence těchto nároků. |
| --- | --- |

—

Za třetí společnost BT poukazuje na břemena v podobě mimořádných závazků v souvislosti s nároky podobnými jako v případě státních zaměstnanců. Nelze však vyloučit, že tyto nároky zase přinesly výhody společnosti BT, například větší loajalitu nebo akceptování jiného platu a pracovních podmínek ze strany dotyčných zaměstnanců, než by tomu bylo v případě neexistence těchto nároků.

| (81) | Na rozdíl od ostatních podniků v odvětví elektronických komunikací a jiných odvětvích, jimž není poskytnuta výhoda v podobě osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu stanovených v zákoně o důchodech z roku 2004 ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka, má společnost BT hospodářskou výhodu v tom, že Penzijnímu ochrannému fondu hradí značně snížené poplatky. V důsledku toho může společnost BT využít tyto finanční prostředky k financování svých hospodářských činností na trzích, na nichž působí. |
| --- | --- |

(81)

Na rozdíl od ostatních podniků v odvětví elektronických komunikací a jiných odvětvích, jimž není poskytnuta výhoda v podobě osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu stanovených v zákoně o důchodech z roku 2004 ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka, má společnost BT hospodářskou výhodu v tom, že Penzijnímu ochrannému fondu hradí značně snížené poplatky. V důsledku toho může společnost BT využít tyto finanční prostředky k financování svých hospodářských činností na trzích, na nichž působí.

| (82) | Zdá se, že hospodářská výhoda financovaná státem byla společnosti BT poskytnuta od vstupu předpisů o Penzijním ochranném fondu (pravidla vstupu) z roku 2005 v platnost. |
| --- | --- |

(82)

Zdá se, že hospodářská výhoda financovaná státem byla společnosti BT poskytnuta od vstupu předpisů o Penzijním ochranném fondu (pravidla vstupu) z roku 2005 v platnost.

5.1.3   Podnik mající prospěch ze selektivních opatření

| (83) | Co se týká příjemce dotyčných opatření, je nutno zdůraznit, že BTPS a společnost BT jsou dva odlišné právní subjekty. Osvobození od placení přiměřených poplatků Penzijnímu ochrannému fondu se přímo týká BTPS, jehož správci mají odpovědnost za placení těchto poplatků. Například poplatky za rok 2005/2006 splatné BTPS byly údajně financovány z aktiv penzijního plánu. Společnost BT však musí přispívat na pokrytí případného schodku a administrativních nákladů svého penzijního plánu, pokud se nenachází v platební neschopnosti. I když společnosti BT není účtována částka poplatků za ochranu důchodů, jakmile jsou splatné, a tato společnost je nehradí, nižší poplatky snižují náklady BTPS a přinášejí prospěch aktivům BTPS, snižují tudíž vlastní závazky společnosti BT vůči BTPS. Z toho vyplývá, že případná hospodářská výhoda pro BTPS vyplývající z dotyčného opatření je zcela převedena na společnost BT. |
| --- | --- |

(83)

Co se týká příjemce dotyčných opatření, je nutno zdůraznit, že BTPS a společnost BT jsou dva odlišné právní subjekty. Osvobození od placení přiměřených poplatků Penzijnímu ochrannému fondu se přímo týká BTPS, jehož správci mají odpovědnost za placení těchto poplatků. Například poplatky za rok 2005/2006 splatné BTPS byly údajně financovány z aktiv penzijního plánu. Společnost BT však musí přispívat na pokrytí případného schodku a administrativních nákladů svého penzijního plánu, pokud se nenachází v platební neschopnosti. I když společnosti BT není účtována částka poplatků za ochranu důchodů, jakmile jsou splatné, a tato společnost je nehradí, nižší poplatky snižují náklady BTPS a přinášejí prospěch aktivům BTPS, snižují tudíž vlastní závazky společnosti BT vůči BTPS. Z toho vyplývá, že případná hospodářská výhoda pro BTPS vyplývající z dotyčného opatření je zcela převedena na společnost BT.

| (84) | Opatření je mimoto selektivní, jelikož ustanovení předpisů o Penzijním ochranném fondu (pravidla vstupu) z roku 2005 k provedení zákona o důchodech z roku 2004 udělující osvobození od poplatků Penzijnímu ochrannému fondu je selektivní, jelikož vyplývá z výhody v podobě státní záruky stanovené v zákoně z roku 1984, který se zabýval pouze závazky převedenými na společnost BT. Tato opatření společně zavedla výjimky z obecných povinností uložených zákony o důchodech ostatním podnikům, které takovouto výhodu nemají, jsou proto selektivní. |
| --- | --- |

(84)

Opatření je mimoto selektivní, jelikož ustanovení předpisů o Penzijním ochranném fondu (pravidla vstupu) z roku 2005 k provedení zákona o důchodech z roku 2004 udělující osvobození od poplatků Penzijnímu ochrannému fondu je selektivní, jelikož vyplývá z výhody v podobě státní záruky stanovené v zákoně z roku 1984, který se zabýval pouze závazky převedenými na společnost BT. Tato opatření společně zavedla výjimky z obecných povinností uložených zákony o důchodech ostatním podnikům, které takovouto výhodu nemají, jsou proto selektivní.

5.1.4   Narušení hospodářské soutěže ovlivňující obchod mezi členskými státy

| (85) | Společnost BT prostřednictvím různých dceřiných společností působí v oblasti poskytování služeb elektronických komunikací v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Španělska, Nizozemska, Francie a v neposlední řadě ve Spojeném království (4). Poskytování služeb elektronických komunikací neodmyslitelně znamená přeshraniční předávání obsahu mezi sítěmi v rámci společného trhu bez ohledu na to, zda jsou tyto služby poskytovány na místním, celostátním či přeshraničním základě. |
| --- | --- |

(85)

Společnost BT prostřednictvím různých dceřiných společností působí v oblasti poskytování služeb elektronických komunikací v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Španělska, Nizozemska, Francie a v neposlední řadě ve Spojeném království (4). Poskytování služeb elektronických komunikací neodmyslitelně znamená přeshraniční předávání obsahu mezi sítěmi v rámci společného trhu bez ohledu na to, zda jsou tyto služby poskytovány na místním, celostátním či přeshraničním základě.

| (86) | Konkrétně ve Spojeném království označil regulační orgán pro elektronické komunikace OFCOM společnost BT jako společnost se značnou tržní silou ve smyslu právního rámce EU pro služby a sítě elektronických komunikací na řadě maloobchodních a velkoobchodních trhů služeb. Tyto trhy zahrnují všechny trhy nebo části trhů pro pevné úzkopásmové maloobchodní služby, pevné úzkopásmové velkoobchodní telefonní linky, původ a vedení volání, velkoobchodní širokopásmový přístup, velkoobchodní místní přístup a pronajatá vedení (5). Na všech těchto trzích služeb ve Spojeném království společnost BT soutěží s podstatně slabšími soutěžiteli, kteří nemají hospodářskou výhodu s ohledem na příspěvky do Penzijního ochranného fondu, jež státní záruka poskytuje společnosti BT. Hospodářská soutěž mezi těmito podniky a společností BT, jež je oslabena v důsledku významné tržní síly, kterou má společnost BT, je tudíž dotyčným opatřením dále narušena. |
| --- | --- |

(86)

Konkrétně ve Spojeném království označil regulační orgán pro elektronické komunikace OFCOM společnost BT jako společnost se značnou tržní silou ve smyslu právního rámce EU pro služby a sítě elektronických komunikací na řadě maloobchodních a velkoobchodních trhů služeb. Tyto trhy zahrnují všechny trhy nebo části trhů pro pevné úzkopásmové maloobchodní služby, pevné úzkopásmové velkoobchodní telefonní linky, původ a vedení volání, velkoobchodní širokopásmový přístup, velkoobchodní místní přístup a pronajatá vedení (5). Na všech těchto trzích služeb ve Spojeném království společnost BT soutěží s podstatně slabšími soutěžiteli, kteří nemají hospodářskou výhodu s ohledem na příspěvky do Penzijního ochranného fondu, jež státní záruka poskytuje společnosti BT. Hospodářská soutěž mezi těmito podniky a společností BT, jež je oslabena v důsledku významné tržní síly, kterou má společnost BT, je tudíž dotyčným opatřením dále narušena.

| (87) | Vzhledem k činnostem společnosti BT a jejímu postavení na vnitrostátních a mezinárodních trzích elektronických komunikací může tato výhoda nepříznivě ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(87)

Vzhledem k činnostem společnosti BT a jejímu postavení na vnitrostátních a mezinárodních trzích elektronických komunikací může tato výhoda nepříznivě ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (88) | Osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům společnosti BT, na něž se vztahuje státní záruka, poskytlo společnosti BT hospodářskou výhodu prostřednictvím využití státních prostředků, které lze přičíst Spojenému království. Tato výhoda může nepříznivě ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(88)

Osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům společnosti BT, na něž se vztahuje státní záruka, poskytlo společnosti BT hospodářskou výhodu prostřednictvím využití státních prostředků, které lze přičíst Spojenému království. Tato výhoda může nepříznivě ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

5.1.5   Zákonnost opatření

| (89) | Od přijetí zákona o důchodech z roku 2004 a předpisů o Penzijním ochranném fondu (pravidla vstupu) z roku 2005 je společnosti BT udělena hospodářská výhoda v podobě osvobození od placení příspěvků do Penzijního ochranného fondu v plné výši. |
| --- | --- |

(89)

Od přijetí zákona o důchodech z roku 2004 a předpisů o Penzijním ochranném fondu (pravidla vstupu) z roku 2005 je společnosti BT udělena hospodářská výhoda v podobě osvobození od placení příspěvků do Penzijního ochranného fondu v plné výši.

| (90) | Toto osvobození představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a nebylo Komisi oznámeno podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Toto opatření je proto protiprávní. |
| --- | --- |

(90)

Toto osvobození představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a nebylo Komisi oznámeno podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Toto opatření je proto protiprávní.

5.2   Posouzení slučitelnosti opatření

| (91) | Jelikož je potvrzena existence státní podpory ve formě osvobození od placení příspěvků do Penzijního ochranného fondu v plné výši, je nutno posoudit slučitelnost této státní podpory podle pravidel Společenství. V tomto ohledu Spojené království ani společnost BT či BTPS netvrdily, že dotyčná opatření lze považovat za slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(91)

Jelikož je potvrzena existence státní podpory ve formě osvobození od placení příspěvků do Penzijního ochranného fondu v plné výši, je nutno posoudit slučitelnost této státní podpory podle pravidel Společenství. V tomto ohledu Spojené království ani společnost BT či BTPS netvrdily, že dotyčná opatření lze považovat za slučitelná se společným trhem.

5.2.1   Čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES

| (92) | Ačkoliv je společnost BT pověřena určitými závazky obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, podpora není omezena na plnění těchto závazků či jinak spojená s jejich plněním, zvýhodňuje proto veškeré její činnosti. Orgány Spojeného království ani společnost BT netvrdily, že by placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu v plné výši bránilo plnění úkolů obecného zájmu svěřených společnosti BT. V tomto případě nelze použít odchylku stanovenou v čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(92)

Ačkoliv je společnost BT pověřena určitými závazky obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, podpora není omezena na plnění těchto závazků či jinak spojená s jejich plněním, zvýhodňuje proto veškeré její činnosti. Orgány Spojeného království ani společnost BT netvrdily, že by placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu v plné výši bránilo plnění úkolů obecného zájmu svěřených společnosti BT. V tomto případě nelze použít odchylku stanovenou v čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES.

5.2.2   Čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES

| (93) | Nejeví se, že by dotyčné opatření bylo slučitelné podle čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES. Čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy o ES se týká podpor sociální povahy udělených individuálním spotřebitelům. Projednávaná státní podpora zvýhodňuje samotnou společnost BT. Tato podpora proto nespadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(93)

Nejeví se, že by dotyčné opatření bylo slučitelné podle čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES. Čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy o ES se týká podpor sociální povahy udělených individuálním spotřebitelům. Projednávaná státní podpora zvýhodňuje samotnou společnost BT. Tato podpora proto nespadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy o ES.

| (94) | Komise se dále domnívá, že ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. a), b) a d) Smlouvy o ES nejsou zjevně použitelná a orgány Spojeného království ani společnost BT či BTPS nepředložily žádná tvrzení v tomto ohledu. |
| --- | --- |

(94)

Komise se dále domnívá, že ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. a), b) a d) Smlouvy o ES nejsou zjevně použitelná a orgány Spojeného království ani společnost BT či BTPS nepředložily žádná tvrzení v tomto ohledu.

| (95) | Jediným možným základem pro slučitelnost dotyčného opatření se jeví čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Nezdá se však, že dotyčné opatření splňuje některé z pravidel týkajících se použitelnosti ustanovení tohoto písmene, jež Komise zveřejnila ve formě pokynů a sdělení. Slučitelnost tohoto opatření je proto nutno posoudit přímo na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, v němž se uvádí, že za slučitelné se společným trhem mohou být považovány: „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. |
| --- | --- |

(95)

Jediným možným základem pro slučitelnost dotyčného opatření se jeví čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Nezdá se však, že dotyčné opatření splňuje některé z pravidel týkajících se použitelnosti ustanovení tohoto písmene, jež Komise zveřejnila ve formě pokynů a sdělení. Slučitelnost tohoto opatření je proto nutno posoudit přímo na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, v němž se uvádí, že za slučitelné se společným trhem mohou být považovány: „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“.

| (96) | Aby byla podpora slučitelná podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, musí sledovat cíl společného zájmu v rozsahu nezbytně nutném a přiměřeném. V tomto ohledu Komise usuzuje, že je vhodné posoudit tyto otázky:






  1) | Je opatření podpory zaměřeno na dobře vymezený cíl společného zájmu (tj. řeší navrhovaná podpora selhání trhu nebo jiný cíl)? |
| --- | --- | --- |

(96)

Aby byla podpora slučitelná podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, musí sledovat cíl společného zájmu v rozsahu nezbytně nutném a přiměřeném. V tomto ohledu Komise usuzuje, že je vhodné posoudit tyto otázky:

1)

Je opatření podpory zaměřeno na dobře vymezený cíl společného zájmu (tj. řeší navrhovaná podpora selhání trhu nebo jiný cíl)?

| 2) | Je podpora dobře navržena tak, aby zajistila splnění cíle společného zájmu? Zejména:






  — | Je opatření podpory vhodným nástrojem? |
| --- | --- | --- |

2)

Je podpora dobře navržena tak, aby zajistila splnění cíle společného zájmu? Zejména:

—

Je opatření podpory vhodným nástrojem?

| — | Existuje motivační účinek, zejména mění podpora chování podniků? |
| --- | --- |

—

Existuje motivační účinek, zejména mění podpora chování podniků?

| — | Je opatření podpory přiměřené, tj. bylo by možno dosáhnout stejných změn chování s použitím menší podpory? |
| --- | --- |

—

Je opatření podpory přiměřené, tj. bylo by možno dosáhnout stejných změn chování s použitím menší podpory?

| 3) | Je narušení hospodářské soutěže a účinek na obchod omezený, takže celkově převažují příznivé účinky? |
| --- | --- |

3)

Je narušení hospodářské soutěže a účinek na obchod omezený, takže celkově převažují příznivé účinky?

| (97) | Spojené království neuvedlo, že dotyčné opatření bylo navrženo s cílem dosáhnout konkrétního cíle společného zájmu. Neexistují rovněž žádné patrné náznaky nebo důvody prokazující, že poskytnutí dotyčné státní podpory je vhodným a přiměřeným nástrojem, který zajišťuje odpovídající motivační účinek pro rozvoj hospodářských činností, na nichž se společnost BT spolu s ostatními soutěžiteli podílí. Jak bylo uvedeno výše, dotyčné opatření nesouvisí s plněním poslání obecného hospodářského zájmu, jímž byla pověřena společnost BT, ani není omezeno na toto plnění. |
| --- | --- |

(97)

Spojené království neuvedlo, že dotyčné opatření bylo navrženo s cílem dosáhnout konkrétního cíle společného zájmu. Neexistují rovněž žádné patrné náznaky nebo důvody prokazující, že poskytnutí dotyčné státní podpory je vhodným a přiměřeným nástrojem, který zajišťuje odpovídající motivační účinek pro rozvoj hospodářských činností, na nichž se společnost BT spolu s ostatními soutěžiteli podílí. Jak bylo uvedeno výše, dotyčné opatření nesouvisí s plněním poslání obecného hospodářského zájmu, jímž byla pověřena společnost BT, ani není omezeno na toto plnění.

| (98) | Jediným patrným cílem společného zájmu, jež by mohla sledovat příslušná ustanovení právních předpisů v důchodové oblasti, je doplňková ochrana nároků pracovníků na důchod v případě platební neschopnosti jejich zaměstnavatele. Dodatečná záruka, že pracovníci, kteří odešli do důchodu, budou mít finanční prospěch odpovídající jejich práci během pracovního života, je ve společném zájmu celkového a sociálně vyváženého rozvoje hospodářských činnosti. Stanovením výjimky v případě poplatků splatných BTPS však opatření podpory nepřispívá k plnění těchto cílů. |
| --- | --- |

(98)

Jediným patrným cílem společného zájmu, jež by mohla sledovat příslušná ustanovení právních předpisů v důchodové oblasti, je doplňková ochrana nároků pracovníků na důchod v případě platební neschopnosti jejich zaměstnavatele. Dodatečná záruka, že pracovníci, kteří odešli do důchodu, budou mít finanční prospěch odpovídající jejich práci během pracovního života, je ve společném zájmu celkového a sociálně vyváženého rozvoje hospodářských činnosti. Stanovením výjimky v případě poplatků splatných BTPS však opatření podpory nepřispívá k plnění těchto cílů.

| (99) | Podle Spojeného království mohou opatření na ochranu důchodů poskytnout ochranu pouze tehdy, neexistuje-li jiná alternativní a přiměřená ochrana. V tomto případě je možno mít za to, že zákon o důchodech z roku 2004 poskytuje podnikům pobídku, aby z vlastního podnětu a na vlastní náklady zavedly alternativní opatření nebo mechanismy, jež by vyloučily placení poplatků a spoléhání se na obecný Penzijní ochranný fond. Opatření podpory bez vyrovnávací platby však odstraňuje případnou pobídku pro společnost BT, aby zavedla alternativní opatření. Naopak, pokud by byla podpora zastavena, společnost BT by byla motivována tak učinit, nebo by se přinejmenším spoléhala na soukromě financovaný Penzijní ochranný fond, aby zaručila nároky na důchod svých zaměstnanců z doby před privatizací. |
| --- | --- |

(99)

Podle Spojeného království mohou opatření na ochranu důchodů poskytnout ochranu pouze tehdy, neexistuje-li jiná alternativní a přiměřená ochrana. V tomto případě je možno mít za to, že zákon o důchodech z roku 2004 poskytuje podnikům pobídku, aby z vlastního podnětu a na vlastní náklady zavedly alternativní opatření nebo mechanismy, jež by vyloučily placení poplatků a spoléhání se na obecný Penzijní ochranný fond. Opatření podpory bez vyrovnávací platby však odstraňuje případnou pobídku pro společnost BT, aby zavedla alternativní opatření. Naopak, pokud by byla podpora zastavena, společnost BT by byla motivována tak učinit, nebo by se přinejmenším spoléhala na soukromě financovaný Penzijní ochranný fond, aby zaručila nároky na důchod svých zaměstnanců z doby před privatizací.

| (100) | Z toho vyplývá, že opatření podpory není vhodným nástrojem ke sledování cíle obecného zájmu, jenž je možno určit v právních předpisech Spojeného království v oblasti důchodů. Naopak, podpora zbavuje BTPS (a tudíž společnost BT) provozních nákladů, jež by jim běžně vznikly při sledování tohoto cíle. Nepříznivé účinky provozní podpory na obchod mezi členskými státy a hospodářskou soutěž nejsou proto vyváženy jinými kladnými účinky v jiných ohledech, takže celkově převažují nepříznivé účinky. |
| --- | --- |

(100)

Z toho vyplývá, že opatření podpory není vhodným nástrojem ke sledování cíle obecného zájmu, jenž je možno určit v právních předpisech Spojeného království v oblasti důchodů. Naopak, podpora zbavuje BTPS (a tudíž společnost BT) provozních nákladů, jež by jim běžně vznikly při sledování tohoto cíle. Nepříznivé účinky provozní podpory na obchod mezi členskými státy a hospodářskou soutěž nejsou proto vyváženy jinými kladnými účinky v jiných ohledech, takže celkově převažují nepříznivé účinky.

| (101) | Komise proto vyvozuje závěr, že osvobození od placení příspěvků do Penzijního ochranného fondu v plné výši nelze prohlásit za slučitelné se společným trhem podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES nebo čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(101)

Komise proto vyvozuje závěr, že osvobození od placení příspěvků do Penzijního ochranného fondu v plné výši nelze prohlásit za slučitelné se společným trhem podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES nebo čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES.

6.   ZÁVĚR

| (102) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka za penzijní závazky společnosti BT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, kterou nelze prohlásit za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(102)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že osvobození od placení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu ve výši odpovídající penzijním závazkům, na něž se vztahuje státní záruka za penzijní závazky společnosti BT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, kterou nelze prohlásit za slučitelnou se společným trhem.

7.   NAVRÁCENÍ

| (103) | Čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (6) stanoví, že je-li případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil. Navrácena musí být pouze podpora, která není slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(103)

Čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (6) stanoví, že je-li případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil. Navrácena musí být pouze podpora, která není slučitelná se společným trhem.

| (104) | Cílem navrácení podpory je obnovení situace, která existovala před udělením podpory. Toho je dosaženo, je-li neslučitelná podpora navrácena společností BT, která tak ztratí výhodu, kterou měla oproti svým konkurentům na trhu, jelikož BTPS neplatil poplatky Penzijnímu ochrannému fondu v plné výši. Částka, která má být navrácena, musí být taková, aby odstranila hospodářskou výhodu udělenou společnosti BT, jež je z důvodů uvedených v 83. bodě odůvodnění příjemcem podpory. |
| --- | --- |

(104)

Cílem navrácení podpory je obnovení situace, která existovala před udělením podpory. Toho je dosaženo, je-li neslučitelná podpora navrácena společností BT, která tak ztratí výhodu, kterou měla oproti svým konkurentům na trhu, jelikož BTPS neplatil poplatky Penzijnímu ochrannému fondu v plné výši. Částka, která má být navrácena, musí být taková, aby odstranila hospodářskou výhodu udělenou společnosti BT, jež je z důvodů uvedených v 83. bodě odůvodnění příjemcem podpory.

| (105) | Jelikož se neslučitelná podpora pro společnost BT rovná rozdílu mezi poplatky Penzijnímu ochrannému fondu splatnými v případě neexistence státní záruky od zřízení fondu v roce 2005 a poplatky, které BTPS skutečně zaplatil, tento rozdíl představuje částku, jež má být navrácena, s připočtením úroků pro navrácení státní podpory skutečně vzniklých s ohledem na tuto částku, jež nemohou být nižší, než úroky vypočítané podle článku 9 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (7). |
| --- | --- |

(105)

Jelikož se neslučitelná podpora pro společnost BT rovná rozdílu mezi poplatky Penzijnímu ochrannému fondu splatnými v případě neexistence státní záruky od zřízení fondu v roce 2005 a poplatky, které BTPS skutečně zaplatil, tento rozdíl představuje částku, jež má být navrácena, s připočtením úroků pro navrácení státní podpory skutečně vzniklých s ohledem na tuto částku, jež nemohou být nižší, než úroky vypočítané podle článku 9 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (7).

| (106) | Je nutno uvést, že podle informací, které Spojené království poskytlo dne 29. března 2007, uzavřeli správní rada Penzijního ochranného fondu, společnost BT a správce BTPS podmíněnou smlouvu s cílem zablokovat na účtu u třetích stran rozdíl mezi částkou, kterou by BTPS musel zaplatit v roce 2005/2006, pokud by se nebrala v úvahu státní záruka, a částkou, kterou BTPS skutečně uhradil. V následujících letech byl BTPS povinen uhradit na účet u třetích stran částku, kterou by BTPS musel zaplatit, pokud by se nebrala v potaz státní záruka. U těchto částek je účtován úrok ve výši [...], což podle Spojeného království činí [...]. |
| --- | --- |

(106)

Je nutno uvést, že podle informací, které Spojené království poskytlo dne 29. března 2007, uzavřeli správní rada Penzijního ochranného fondu, společnost BT a správce BTPS podmíněnou smlouvu s cílem zablokovat na účtu u třetích stran rozdíl mezi částkou, kterou by BTPS musel zaplatit v roce 2005/2006, pokud by se nebrala v úvahu státní záruka, a částkou, kterou BTPS skutečně uhradil. V následujících letech byl BTPS povinen uhradit na účet u třetích stran částku, kterou by BTPS musel zaplatit, pokud by se nebrala v potaz státní záruka. U těchto částek je účtován úrok ve výši [...], což podle Spojeného království činí [...].

| (107) | Podle ustanovení podmíněné smlouvy tato opatření potrvají do doby, než Komise uzavře své šetření, zda snížení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu představuje neslučitelnou podporu, nebo rozhodne, že záležitost nebude dále sledovat. V prvním případě zahrnuje konečná částka účtovaná Penzijním ochranným fondem za poplatky na ochranu důchodů rovněž úroky z částek zaplacených na účet u třetích stran. [...] proto v případě, že Komise přijme rozhodnutí o neslučitelné podpoře, připadne Penzijnímu ochrannému fondu, a nikoli BTPS či společnosti BT. To by mělo zajistit, aby úroky narostlé na účtu u třetích stran dále nezvýšily hospodářskou výhodu, která byla společnosti BT udělena, |
| --- | --- |

(107)

Podle ustanovení podmíněné smlouvy tato opatření potrvají do doby, než Komise uzavře své šetření, zda snížení poplatků Penzijnímu ochrannému fondu představuje neslučitelnou podporu, nebo rozhodne, že záležitost nebude dále sledovat. V prvním případě zahrnuje konečná částka účtovaná Penzijním ochranným fondem za poplatky na ochranu důchodů rovněž úroky z částek zaplacených na účet u třetích stran. [...] proto v případě, že Komise přijme rozhodnutí o neslučitelné podpoře, připadne Penzijnímu ochrannému fondu, a nikoli BTPS či společnosti BT. To by mělo zajistit, aby úroky narostlé na účtu u třetích stran dále nezvýšily hospodářskou výhodu, která byla společnosti BT udělena,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou Spojené království Velké Británie a Severního Irska protiprávně poskytlo společnosti BT plc, příjemci podpory, ve formě osvobození od placení příspěvků penzijního fondu BT do Penzijního ochranného fondu, pokud jde o penzijní závazky příjemce, na něž se vztahuje paragraf 68 odst. 2 zákona o telekomunikacích z roku 1984 v platném znění, je neslučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

Spojené království Velké Británie a Severního Irska ukončí poskytování neslučitelné státní podpory společnosti BT plc.

Článek 2

Spojené království Velké Británie a Severního Irska zajistí navrácení podpory uvedené v článku 1 příjemcem.

Částka, která má být navrácena, podléhá úrokům po celou dobu ode dne, kdy byla k dispozici, až do dne, kdy byla získána zpět.

Úroky se vypočtou jako kapitálově zhodnocené úroky v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004.

Článek 3

Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.

Spojené království Velké Británie a Severního Irska zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Spojené království Velké Británie a Severního Irska Komisi tyto informace:

| a) | celková částka, kterou má příjemce navrátit; |
| --- | --- |

a)

celková částka, kterou má příjemce navrátit;

| b) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím a |
| --- | --- |

b)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím a

| c) | doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

c)

doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.

Spojené království Velké Británie a Severního Irska bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného vrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Spojené království Velké Británie a Severního Irska poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 11. února 2009.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 15, 22.1.2008, s. 8.

1

(2)  Důvěrné informace.

2

(3)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 28. listopadu 2007, body 42–60.

3

(4)  Viz http://www.btplc.com/Report/Report08/pdf/AnnualReport2008.pdf

4

(5)  Viz http://www.btplc.com/Report/Report08/pdf/AnnualReport2008.pdf Viz rovněž oznámení OFCOM podle paragrafu 155 odst. 1 zákona o podnicích z roku 2002 ze dne 30. června 2005 na adrese http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/sec155/sec155.pdf a závěrečná prohlášení o strategickém přezkumu telekomunikací a závazcích namísto postoupení podle zákona o podnicích z roku 2002 ze dne 22. září 2005 na adrese: http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/statement_tsr/statement.pdf

5

(6)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (nyní článku 88) Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004 s. 1.

7

---

Opravy

| 15.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 242/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 242/35

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 734/2009 ze dne 11. srpna 2009 o zahájení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky a Malajsie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Korejské republiky a Malajsie, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu

(
  Úřední věstník Evropské unie L 208 ze dne 12. srpna 2009
  )

Strana 9, článek 1:

místo:

„zasílaných či nezasílaných z Korejské republiky a Malajsie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Korejské republiky a Malajsie“,

má být:

„zasílaných z Korejské republiky a Malajsie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Korejské republiky a Malajsie“.

---