# Uradni list L 227/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.227.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 227 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5229. avgust 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.227.slv

Uradni list

Evropske unije

L 227

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5229. avgust 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 788/2009 z dne 28. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 789/2009 z dne 28. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1266/2007 glede zaščite pred napadi vektorjev in minimalnih zahtev za programe spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika (
  1
  ) | 3 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 788/2009 z dne 28. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 789/2009 z dne 28. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1266/2007 glede zaščite pred napadi vektorjev in minimalnih zahtev za programe spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika (
  1
  )

1

3

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/624/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 28. avgusta 2009 o spremembi Odločbe 2004/211/ES glede vnosov za Brazilijo in Mauritius na seznamu tretjih držav in delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen uvoz živih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji v Skupnost
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6385)

   (
  1
  ) | 7 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | Komisija |
| | | 2009/625/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 20. avgusta 2009 o medijski pismenosti v digitalnem okolju za konkurenčnejšo avdiovizualno industrijo in industrijo vsebin ter vključujočo družbo znanja | 9 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/624/ES

*

Odločba Komisije z dne 28. avgusta 2009 o spremembi Odločbe 2004/211/ES glede vnosov za Brazilijo in Mauritius na seznamu tretjih držav in delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen uvoz živih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji v Skupnost
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6385)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6385)

1

7

PRIPOROČILA

Komisija

2009/625/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 20. avgusta 2009 o medijski pismenosti v digitalnem okolju za konkurenčnejšo avdiovizualno industrijo in industrijo vsebin ter vključujočo družbo znanja

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 29.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 227/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 788/2009

z dne 28. avgusta 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. avgusta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. avgusta 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 39,9 |
| XS | 37,6 |
| ZZ | 38,8 |
| 0707 00 05 | MK | 33,2 |
| TR | 102,1 |
| ZZ | 67,7 |
| 0709 90 70 | TR | 107,2 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,8 |
| BR | 122,7 |
| UY | 124,1 |
| ZA | 68,4 |
| ZZ | 105,8 |
| 0806 10 10 | EG | 155,8 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 130,6 |
| 0808 10 80 | AR | 101,6 |
| BR | 78,0 |
| CL | 82,5 |
| CN | 67,1 |
| NZ | 81,6 |
| US | 95,4 |
| UY | 42,1 |
| ZA | 80,5 |
| ZZ | 78,6 |
| 0808 20 50 | AR | 145,7 |
| TR | 125,3 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 30 | TR | 124,6 |
| ZZ | 124,6 |
| 0809 40 05 | IL | 93,9 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

39,9

XS

37,6

ZZ

38,8

0707 00 05

MK

33,2

TR

102,1

ZZ

67,7

0709 90 70

TR

107,2

ZZ

107,2

0805 50 10

AR

107,8

BR

122,7

UY

124,1

ZA

68,4

ZZ

105,8

0806 10 10

EG

155,8

TR

105,3

ZZ

130,6

0808 10 80

AR

101,6

BR

78,0

CL

82,5

CN

67,1

NZ

81,6

US

95,4

UY

42,1

ZA

80,5

ZZ

78,6

0808 20 50

AR

145,7

TR

125,3

ZA

88,8

ZZ

119,9

0809 30

TR

124,6

ZZ

124,6

0809 40 05

IL

93,9

ZZ

93,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 29.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 227/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 789/2009

z dne 28. avgusta 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 1266/2007 glede zaščite pred napadi vektorjev in minimalnih zahtev za programe spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/75/ES z dne 20. novembra 2000 o določitvi posebnih določb za boj zoper in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika (1) ter zlasti člena 9(1)(c), členov 11 in 12 ter tretjega odstavka člena 19 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1266/2007 z dne 26. oktobra 2007 o pravilih za izvajanje Direktive Sveta 2000/75/ES v zvezi z nadzorom, spremljanjem in omejitvami premikov nekaterih živali, ki so dovzetne za bolezen modrikastega jezika (2), določa pravila o premikih navedenih živalih na območja z omejitvami v zvezi z boleznijo modrikastega jezika in z njih. Določa tudi pogoje za izvzetje iz prepovedi izstopa, ki velja za premike takšnih živali, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov, kot je določeno v Direktivi 2000/75/ES. Navedeni pogoji vključujejo zaščito takšnih živali pred napadi vektorjev. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1266/2007 z dne 26. oktobra 2007 o pravilih za izvajanje Direktive Sveta 2000/75/ES v zvezi z nadzorom, spremljanjem in omejitvami premikov nekaterih živali, ki so dovzetne za bolezen modrikastega jezika (2), določa pravila o premikih navedenih živalih na območja z omejitvami v zvezi z boleznijo modrikastega jezika in z njih. Določa tudi pogoje za izvzetje iz prepovedi izstopa, ki velja za premike takšnih živali, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov, kot je določeno v Direktivi 2000/75/ES. Navedeni pogoji vključujejo zaščito takšnih živali pred napadi vektorjev.

| (2) | Da se omogoči več prožnosti pri oblikovanju programov spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika, ki potekajo v državah članicah, zlasti glede razmejitve „območij z nižjim tveganjem“, se lahko oblikujejo nadomestne strategije spremljanja s kontrolnimi živalmi, ki pa zagotavljajo enako raven jamstva pri dokazovanju odsotnosti kroženja virusa. Serološke/virološke raziskave lahko vključujejo testiranje vzorcev, ki so zbrani za druge namene, kot so vzorci iz klavnic ali skupnega mleka. |
| --- | --- |

(2)

Da se omogoči več prožnosti pri oblikovanju programov spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika, ki potekajo v državah članicah, zlasti glede razmejitve „območij z nižjim tveganjem“, se lahko oblikujejo nadomestne strategije spremljanja s kontrolnimi živalmi, ki pa zagotavljajo enako raven jamstva pri dokazovanju odsotnosti kroženja virusa. Serološke/virološke raziskave lahko vključujejo testiranje vzorcev, ki so zbrani za druge namene, kot so vzorci iz klavnic ali skupnega mleka.

| (3) | Izkušnje so pokazale, da je zahteve iz Uredbe (ES) št. 1266/2007 za preprečevanje izpostavljenosti živali vektorjem težko izvajati. Vendar je pri nekaterih pogojih v obratih, kot so osemenjevalna središča ali karantenski centri, mogoče preprečiti izpostavljenost živali vektorjem. Zaščita pred napadi vektorjev ne sme temeljiti le na uporabi insekticidov in/ali repelentov, temveč morajo biti živali nastanjene znotraj obratov z dokazano zaščito pred vektorji, kjer so sprejeti dodatni ukrepi za preprečevanje stika med živalmi in vektorji, zlasti kombinacija ustreznih fizičnih pregrad in kemičnih tretiranj (insekticidi in/ali repelenti). Odsotnost vektorjev se lahko potrdi z uporabo pasti za vektorje znotraj takšnih obratov. |
| --- | --- |

(3)

Izkušnje so pokazale, da je zahteve iz Uredbe (ES) št. 1266/2007 za preprečevanje izpostavljenosti živali vektorjem težko izvajati. Vendar je pri nekaterih pogojih v obratih, kot so osemenjevalna središča ali karantenski centri, mogoče preprečiti izpostavljenost živali vektorjem. Zaščita pred napadi vektorjev ne sme temeljiti le na uporabi insekticidov in/ali repelentov, temveč morajo biti živali nastanjene znotraj obratov z dokazano zaščito pred vektorji, kjer so sprejeti dodatni ukrepi za preprečevanje stika med živalmi in vektorji, zlasti kombinacija ustreznih fizičnih pregrad in kemičnih tretiranj (insekticidi in/ali repelenti). Odsotnost vektorjev se lahko potrdi z uporabo pasti za vektorje znotraj takšnih obratov.

| (4) | V znanstvenem mnenju Sveta za zdravje in zaščito živali EFSA o „Tveganju za prenos bolezni modrikastega jezika pri tranzitu živali“, sprejetem 11. septembra 2008 (3), je navedeno, da so tveganja zaradi premikov živali med sezono nizkega tveganja prenosa, tudi brez dodatnih testov, še naprej bistveno nižja kot med drugimi obdobji, tudi ko se izvajata serološko testiranje in testiranje s PCR. Poleg tega se učinkovitost insekticidov in/ali repelentov kot ukrepov za zmanjšanje tveganja šteje kot zadostna za zaščito živali pred napadi vektorjev, kadar čas tranzita, med katerim so živali izpostavljene napadom vektorjem, ne presega enega dneva. |
| --- | --- |

(4)

V znanstvenem mnenju Sveta za zdravje in zaščito živali EFSA o „Tveganju za prenos bolezni modrikastega jezika pri tranzitu živali“, sprejetem 11. septembra 2008 (3), je navedeno, da so tveganja zaradi premikov živali med sezono nizkega tveganja prenosa, tudi brez dodatnih testov, še naprej bistveno nižja kot med drugimi obdobji, tudi ko se izvajata serološko testiranje in testiranje s PCR. Poleg tega se učinkovitost insekticidov in/ali repelentov kot ukrepov za zmanjšanje tveganja šteje kot zadostna za zaščito živali pred napadi vektorjev, kadar čas tranzita, med katerim so živali izpostavljene napadom vektorjem, ne presega enega dneva.

| (5) | Tranzit skozi „območja z nižjim tveganjem“, na katerih se izvaja cepljenje in na katerih ne krožijo posebni serotip ali serotipi virusa bolezni modrikastega jezika, ne pomeni tveganja za okužbo živali. |
| --- | --- |

(5)

Tranzit skozi „območja z nižjim tveganjem“, na katerih se izvaja cepljenje in na katerih ne krožijo posebni serotip ali serotipi virusa bolezni modrikastega jezika, ne pomeni tveganja za okužbo živali.

| (6) | Zato je primerno določiti nekatera odstopanja od splošnih zahtev iz Uredbe (ES) št. 1266/2007 glede tretiranja živali in vozil z insekticidi ali repelenti pri vseh tranzitnih premikih. |
| --- | --- |

(6)

Zato je primerno določiti nekatera odstopanja od splošnih zahtev iz Uredbe (ES) št. 1266/2007 glede tretiranja živali in vozil z insekticidi ali repelenti pri vseh tranzitnih premikih.

| (7) | Uredbo (ES) št. 1266/2007 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 1266/2007 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1266/2007 se spremeni:

| 1. | V členu 7(2a) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „2a.   Države članice lahko na podlagi rezultata ocene tveganja, ki mora upoštevati zadostne epidemiološke podatke, pridobljene pri spremljanju v skladu s točko 1.1.2.1 ali točko 1.1.2.2 Priloge I, razmejijo del okuženega območja kot ‚,območje z omejitvami, na katerem se izvaja cepljenje in na katerem ne krožijo posebni serotip ali serotipi virusa bolezni modrikastega jezika‘ (območje z nižjim tveganjem), ob upoštevanju naslednjih pogojev:“ |
| --- | --- |

1.

V členu 7(2a) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„2a.   Države članice lahko na podlagi rezultata ocene tveganja, ki mora upoštevati zadostne epidemiološke podatke, pridobljene pri spremljanju v skladu s točko 1.1.2.1 ali točko 1.1.2.2 Priloge I, razmejijo del okuženega območja kot ‚,območje z omejitvami, na katerem se izvaja cepljenje in na katerem ne krožijo posebni serotip ali serotipi virusa bolezni modrikastega jezika‘ (območje z nižjim tveganjem), ob upoštevanju naslednjih pogojev:“

| 2. | V členu 9 se odstavek 1(c) in odstavka 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:






  „(c) | se živali zaščitijo pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji, ko je predviden več kot en dan počitka na kontrolni točki med prevozom prek območja z omejitvami. |
| --- | --- | --- |

2.

V členu 9 se odstavek 1(c) in odstavka 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

„(c)

se živali zaščitijo pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji, ko je predviden več kot en dan počitka na kontrolni točki med prevozom prek območja z omejitvami.

2.   Odstavek 1 tega člena se ne uporablja, če tranzit poteka:

| (a) | izključno iz epidemiološko pomembnih geografskih območij območja z omejitvami ali prek njih med sezono brez vektorjev za bolezen modrikastega jezika, določeno v skladu s Prilogo V, ali |
| --- | --- |

(a)

izključno iz epidemiološko pomembnih geografskih območij območja z omejitvami ali prek njih med sezono brez vektorjev za bolezen modrikastega jezika, določeno v skladu s Prilogo V, ali

| (b) | iz delov območja z omejitvami, v skladu s členom 7(2a) razmejenega kot ‚območje z nižjim tveganjem‘, ali prek njih. |
| --- | --- |

(b)

iz delov območja z omejitvami, v skladu s členom 7(2a) razmejenega kot ‚območje z nižjim tveganjem‘, ali prek njih.

3.   Kadar živali izpolnjujejo vsaj enega od pogojev iz točk 5, 6 ali 7 oddelka A Priloge III, se tretiranje živali iz odstavka 1(a) in (b) ter zaščita živali iz odstavka 1(c) ne uporabljata.

4.   Za živali iz odstavka 1 tega člena se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS ali iz Odločbe 93/444/EGS doda naslednje besedilo:

‚Tretiranje z insekticidi/repelenti ... (vstaviti ime proizvoda) dne ... (vstaviti datum) v skladu z Uredbo (ES) št. 1266/2007 (4)‘.

| 3. | V členu 9a se doda naslednji odstavek 4:
  „4.   Za živali iz odstavka 1 tega člena se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS ali iz Odločbe 93/444/EGS doda naslednje besedilo:

  ‚Živali izpolnjujejo določbe člena 9a(1) Uredbe (ES) št. 1266/2007‘.“ |
| --- | --- |

3.

V členu 9a se doda naslednji odstavek 4:

„4.   Za živali iz odstavka 1 tega člena se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS ali iz Odločbe 93/444/EGS doda naslednje besedilo:

‚Živali izpolnjujejo določbe člena 9a(1) Uredbe (ES) št. 1266/2007‘.“

| 4. | Prilogi I in III se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

Prilogi I in III se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. avgusta 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 327, 22.12.2000, str. 74.

1

(2)  UL L 283, 27.10.2007, str. 37.

2

(3)  The EFSA Journal (2008) 795, str. 1–56.

3

(4)  UL L 283, 27.10.2007, str. 37.“

4

---

PRILOGA

Prilogi I in III se spremenita:

| 1. | Priloga I se spremeni:






  (a) | Točka 1.1.2.2 se nadomesti z naslednjim:






  „1.1.2.2 | Serološke/virološke raziskave:






  — | vključujejo vsaj dejaven letni program serološkega/virološkega testiranja populacij dovzetnih vrst živali, ki je namenjen odkrivanju dokazov o prenosu virusa bolezni modrikastega jezika z naključnim serološkim in/ali virološkim testiranjem, ki se izvaja v vseh epidemiološko pomembnih geografskih območjih in v obdobju leta, ko je odkritje okužbe ali serokonverzije verjetnejše, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni:

(a)

Točka 1.1.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„1.1.2.2

Serološke/virološke raziskave:

—

vključujejo vsaj dejaven letni program serološkega/virološkega testiranja populacij dovzetnih vrst živali, ki je namenjen odkrivanju dokazov o prenosu virusa bolezni modrikastega jezika z naključnim serološkim in/ali virološkim testiranjem, ki se izvaja v vseh epidemiološko pomembnih geografskih območjih in v obdobju leta, ko je odkritje okužbe ali serokonverzije verjetnejše,

| — | morajo biti zasnovane tako, da so vzorci reprezentativni in prilagojeni strukturi populacije dovzetnih vrst živali, ki jih je treba vzorčiti v epidemiološko pomembnem geografskem območju, pri čemer se velikost vzorca izračuna tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 20-odstotna obolevnost v populaciji dovzetnih vrst živali navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja. Za razmejitev dela okuženega območja kot ‚območje z nižjim tveganjem‘ v skladu s členom 7(2a) se mora velikost vzorca izračunati tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 2-odstotna mesečna obolevnost v populaciji dovzetnih vrst živali navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja, |
| --- | --- |

—

morajo biti zasnovane tako, da so vzorci reprezentativni in prilagojeni strukturi populacije dovzetnih vrst živali, ki jih je treba vzorčiti v epidemiološko pomembnem geografskem območju, pri čemer se velikost vzorca izračuna tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 20-odstotna obolevnost v populaciji dovzetnih vrst živali navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja. Za razmejitev dela okuženega območja kot ‚območje z nižjim tveganjem‘ v skladu s členom 7(2a) se mora velikost vzorca izračunati tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 2-odstotna mesečna obolevnost v populaciji dovzetnih vrst živali navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja,

| — | morajo zagotoviti, da seropozitivne živali iz cepljenih ali imuniziranih populacij ne motijo seroloških raziskav, |
| --- | --- |

—

morajo zagotoviti, da seropozitivne živali iz cepljenih ali imuniziranih populacij ne motijo seroloških raziskav,

| — | morajo zagotoviti, da je laboratorijsko testiranje zasnovano tako, da pozitivnim presejalnim testom sledijo serološki/virološki testi za posebne serotipe, namenjeni potrditvi serotipa ali serotipov bolezni modrikastega jezika, katerih prisotnost na epidemiološko pomembnem geografskem območju je pričakovana, in potrebni za potrditev kroženja posebnega serotipa, |
| --- | --- |

—

morajo zagotoviti, da je laboratorijsko testiranje zasnovano tako, da pozitivnim presejalnim testom sledijo serološki/virološki testi za posebne serotipe, namenjeni potrditvi serotipa ali serotipov bolezni modrikastega jezika, katerih prisotnost na epidemiološko pomembnem geografskem območju je pričakovana, in potrebni za potrditev kroženja posebnega serotipa,

| — | so lahko zasnovane tudi za spremljanje obsega cepljenja in razširjenosti različnih serotipov bolezni modrikastega jezika, prisotnih na območju z omejitvami, |
| --- | --- |

—

so lahko zasnovane tudi za spremljanje obsega cepljenja in razširjenosti različnih serotipov bolezni modrikastega jezika, prisotnih na območju z omejitvami,

| — | lahko vključujejo testiranje vzorcev, ki so zbrani za druge namene, kot so vzorci iz klavnic ali skupnega mleka.“ |
| --- | --- |

—

lahko vključujejo testiranje vzorcev, ki so zbrani za druge namene, kot so vzorci iz klavnic ali skupnega mleka.“

| (b) | Točka 2.2.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2.2.2 | Serološke/virološke raziskave:






  — | vključujejo vsaj dejaven letni program serološkega/virološkega testiranja populacij dovzetnih vrst živali, ki je namenjen odkrivanju dokazov o prenosu virusa bolezni modrikastega jezika z naključnim serološkim in/ali virološkim testiranjem, ki se izvaja v vseh epidemiološko pomembnih geografskih območjih in v obdobju leta, ko je odkritje okužbe ali serokonverzije verjetnejše, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Točka 2.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.2.2

Serološke/virološke raziskave:

—

vključujejo vsaj dejaven letni program serološkega/virološkega testiranja populacij dovzetnih vrst živali, ki je namenjen odkrivanju dokazov o prenosu virusa bolezni modrikastega jezika z naključnim serološkim in/ali virološkim testiranjem, ki se izvaja v vseh epidemiološko pomembnih geografskih območjih in v obdobju leta, ko je odkritje okužbe ali serokonverzije verjetnejše,

| — | morajo biti zasnovane tako, da so vzorci reprezentativni in prilagojeni strukturi populacije dovzetnih vrst živali, ki jih je treba vzorčiti v epidemiološko pomembnem geografskem območju, pri čemer se velikost vzorca izračuna tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 20-odstotna obolevnost v populaciji dovzetnih vrst živali navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja, |
| --- | --- |

—

morajo biti zasnovane tako, da so vzorci reprezentativni in prilagojeni strukturi populacije dovzetnih vrst živali, ki jih je treba vzorčiti v epidemiološko pomembnem geografskem območju, pri čemer se velikost vzorca izračuna tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 20-odstotna obolevnost v populaciji dovzetnih vrst živali navedenega epidemiološko pomembnega geografskega območja,

| — | morajo zagotoviti, da seropozitivne živali iz cepljenih ali imuniziranih populacij ne motijo seroloških raziskav, |
| --- | --- |

—

morajo zagotoviti, da seropozitivne živali iz cepljenih ali imuniziranih populacij ne motijo seroloških raziskav,

| — | lahko vključujejo testiranje vzorcev, ki so zbrani za druge namene, kot so vzorci iz klavnic ali skupnega mleka.“ |
| --- | --- |

—

lahko vključujejo testiranje vzorcev, ki so zbrani za druge namene, kot so vzorci iz klavnic ali skupnega mleka.“

| 2. | Priloga III se spremeni:






  (a) | Oddelek A se spremeni:






  (i) | V točki 2 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Živali so bile najmanj 60 dni pred datumom odpreme zaščitene pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji.“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Priloga III se spremeni:

(a)

Oddelek A se spremeni:

(i)

V točki 2 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Živali so bile najmanj 60 dni pred datumom odpreme zaščitene pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji.“

| (ii) | V točki 3 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Živali so bile do odpreme v sezoni brez vektorjev, določeni v skladu s Prilogo V, na območju, na katerem v tem obdobju ni bolezni modrikastega jezika, ali so bile zaščitene pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji najmanj 28 dni, na njih pa so bili v tem obdobju v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljeni serološki testi za odkrivanje protiteles, značilnih za skupino virusa bolezni modrikastega jezika, pri čemer so bili rezultati testov negativni, testi pa so bili opravljeni najmanj 28 dni po datumu začetka obdobja zaščite pred napadi vektorjev ali sezone brez vektorjev.“ |
| --- | --- |

(ii)

V točki 3 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Živali so bile do odpreme v sezoni brez vektorjev, določeni v skladu s Prilogo V, na območju, na katerem v tem obdobju ni bolezni modrikastega jezika, ali so bile zaščitene pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji najmanj 28 dni, na njih pa so bili v tem obdobju v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE opravljeni serološki testi za odkrivanje protiteles, značilnih za skupino virusa bolezni modrikastega jezika, pri čemer so bili rezultati testov negativni, testi pa so bili opravljeni najmanj 28 dni po datumu začetka obdobja zaščite pred napadi vektorjev ali sezone brez vektorjev.“

| (iii) | V točki 4 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Živali so bile do odpreme v sezoni brez vektorjev, določeni v skladu s Prilogo V, na območju, na katerem v tem obdobju ni bolezni modrikastega jezika, ali so bile zaščitene pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji najmanj 14 dni, v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE pa so bili v tem obdobju na njih opravljeni testi za določanje povzročitelja, pri čemer so bili rezultati testov negativni, testi pa so bili opravljeni najmanj 14 dni po datumu začetka obdobja zaščite pred napadi vektorjev ali sezone brez vektorjev.“ |
| --- | --- |

(iii)

V točki 4 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Živali so bile do odpreme v sezoni brez vektorjev, določeni v skladu s Prilogo V, na območju, na katerem v tem obdobju ni bolezni modrikastega jezika, ali so bile zaščitene pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji najmanj 14 dni, v skladu s Priročnikom o kopenskih živalih OIE pa so bili v tem obdobju na njih opravljeni testi za določanje povzročitelja, pri čemer so bili rezultati testov negativni, testi pa so bili opravljeni najmanj 14 dni po datumu začetka obdobja zaščite pred napadi vektorjev ali sezone brez vektorjev.“

| (b) | V oddelku B se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | so bile zaščitene pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji najmanj 60 dni pred začetkom odvzema semena in med njim;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

V oddelku B se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

so bile zaščitene pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji najmanj 60 dni pred začetkom odvzema semena in med njim;“

| (c) | V oddelku C.2 se točka 2(b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | so bile zaščitene pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji vsaj 60 dni pred začetkom odvzema zarodkov/jajčnih celic in med njim;“ |
| --- | --- | --- |

(c)

V oddelku C.2 se točka 2(b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

so bile zaščitene pred napadi vektorjev v obratu z dokazano zaščito pred vektorji vsaj 60 dni pred začetkom odvzema zarodkov/jajčnih celic in med njim;“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 29.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 227/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 227/7

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. avgusta 2009

o spremembi Odločbe 2004/211/ES glede vnosov za Brazilijo in Mauritius na seznamu tretjih držav in delov tretjih držav, iz katerih je dovoljen uvoz živih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji v Skupnost

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6385)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/624/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/426/EGS z dne 26. junija 1990 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (1), ter zlasti člena 12(1) in (4), uvodne izjave člena 19 ter točk (i) in (ii) člena 19 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (2), in zlasti člena 17(3)(a) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji (3), določa seznam tretjih držav ali delov tretjih držav, iz katerih države članice odobrijo začasen sprejem registriranih konjev, ponovni vstop registriranih konjev po začasnem izvozu, uvoz kopitarjev za zakol, uvoz registriranih kopitarjev in kopitarjev za rejo in proizvodnjo ter uvoz semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji (3), določa seznam tretjih držav ali delov tretjih držav, iz katerih države članice odobrijo začasen sprejem registriranih konjev, ponovni vstop registriranih konjev po začasnem izvozu, uvoz kopitarjev za zakol, uvoz registriranih kopitarjev in kopitarjev za rejo in proizvodnjo ter uvoz semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji.

| (2) | V skladu s členom 13(1)(c) Direktive 90/426/EGS in točko 2 dela A poglavja II Priloge D k Direktivi 92/65/EGS morajo kopitarji ter seme, jajčne celice in zarodki vrste kopitarji prihajati iz tretjih držav ali delov njihovega ozemlja, ki so bili vsaj 6 mesecev prosti smrkavosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(1)(c) Direktive 90/426/EGS in točko 2 dela A poglavja II Priloge D k Direktivi 92/65/EGS morajo kopitarji ter seme, jajčne celice in zarodki vrste kopitarji prihajati iz tretjih držav ali delov njihovega ozemlja, ki so bili vsaj 6 mesecev prosti smrkavosti.

| (3) | Brazilija je 5. septembra 2008 obvestila Svetovno organizacijo za zdravje živali (OIE) o potrditvi primera smrkavosti pri konju iz predmestja São Paula v zvezni državi São Paulo. Komisija je za nadaljnji uvoz kopitarjev, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov iz delov Brazilije, ki so prosti bolezni, sprejela Odločbo 2008/804/ES (4), s katero je bila zvezna država São Paulo izključena s seznama ozemelj v Braziliji iz Priloge I k odločbi 2004/211/ES. |
| --- | --- |

(3)

Brazilija je 5. septembra 2008 obvestila Svetovno organizacijo za zdravje živali (OIE) o potrditvi primera smrkavosti pri konju iz predmestja São Paula v zvezni državi São Paulo. Komisija je za nadaljnji uvoz kopitarjev, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov iz delov Brazilije, ki so prosti bolezni, sprejela Odločbo 2008/804/ES (4), s katero je bila zvezna država São Paulo izključena s seznama ozemelj v Braziliji iz Priloge I k odločbi 2004/211/ES.

| (4) | Zaradi informacij in jamstev, ki jih je predložila Brazilija, in ob upoštevanju, da je od odkritja smrkavosti in uničenja okužene živali preteklo vsaj šest mesecev, je treba zvezno državo São Paulo ponovno uvrstiti na seznam ozemelj iz Priloge I k Odločbi 2004/211/ES, da se ponovno omogoči uvoz kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji iz tega dela ozemlja v Braziliji. Vnos za Brazilijo v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi informacij in jamstev, ki jih je predložila Brazilija, in ob upoštevanju, da je od odkritja smrkavosti in uničenja okužene živali preteklo vsaj šest mesecev, je treba zvezno državo São Paulo ponovno uvrstiti na seznam ozemelj iz Priloge I k Odločbi 2004/211/ES, da se ponovno omogoči uvoz kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji iz tega dela ozemlja v Braziliji. Vnos za Brazilijo v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Na misiji veterinarske inšpekcije na Mauritiusu so bile ugotovljene pomanjkljivosti, zaradi katerih se zahteva omejitev vnosa kopitarjev iz navedene države v Skupnost za registrirane konje, ki so v skladu s pogoji zdravstvenega varstva živali iz Priloge II(E) k Odločbi Komisije 93/197/EGS z dne 5. februarja 1993 o pogojih zdravstvenega varstva živali in izdajanju zdravstvenih spričeval pri uvozu registriranih kopitarjev ter kopitarjev za pleme in proizvodnjo (5). V navedenih pogojih se zaradi preprečitve vnosa bolezni v Skupnost med drugim zahteva, da konj polne tri mesece prebiva na kmetijskih gospodarstvih pod veterinarskim nadzorom, pred izvozom pa v odobrenem centru za osamitev, zaščiten pred vektorskimi insekti. Vnos za Mauritius v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Na misiji veterinarske inšpekcije na Mauritiusu so bile ugotovljene pomanjkljivosti, zaradi katerih se zahteva omejitev vnosa kopitarjev iz navedene države v Skupnost za registrirane konje, ki so v skladu s pogoji zdravstvenega varstva živali iz Priloge II(E) k Odločbi Komisije 93/197/EGS z dne 5. februarja 1993 o pogojih zdravstvenega varstva živali in izdajanju zdravstvenih spričeval pri uvozu registriranih kopitarjev ter kopitarjev za pleme in proizvodnjo (5). V navedenih pogojih se zaradi preprečitve vnosa bolezni v Skupnost med drugim zahteva, da konj polne tri mesece prebiva na kmetijskih gospodarstvih pod veterinarskim nadzorom, pred izvozom pa v odobrenem centru za osamitev, zaščiten pred vektorskimi insekti. Vnos za Mauritius v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga I k Odločbi 2004/211/ES se spremeni:

| 1. | Vnos za Brazilijo se nadomesti z naslednjim:



















  „BR | Brazilija | BR-0 | Cela država | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Zvezne države:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espírito Santo, Rondônia, Mato Grosso | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X“ | |

1.

Vnos za Brazilijo se nadomesti z naslednjim:

„BR

Brazilija

BR-0

Cela država

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

Zvezne države:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espírito Santo, Rondônia, Mato Grosso

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X“

| 2. | Vnos za Mauritius se nadomesti z naslednjim:



















  „MU | Mauritius | MU-0 | Cela država | E | — | — | X | — | — | — | — | — | —“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Vnos za Mauritius se nadomesti z naslednjim:

„MU

Mauritius

MU-0

Cela država

E

—

—

X

—

—

—

—

—

—“

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. avgusta 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 42.

1

(2)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

2

(3)  UL L 73, 11.3.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 277, 18.10.2008, str. 36.

4

(5)  UL L 86, 6.4.1993, str. 16.

5

---

PRIPOROČILA

Komisija

| 29.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 227/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 227/9

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 20. avgusta 2009

o medijski pismenosti v digitalnem okolju za konkurenčnejšo avdiovizualno industrijo in industrijo vsebin ter vključujočo družbo znanja

(2009/625/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 211 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 20. decembra 2007 sprejela sporočilo z naslovom „Evropski pristop k medijski pismenosti v digitalnem okolju“ (2), katerega glavni poudarek je bil medijska pismenost pri tržnem komuniciranju in v katerem je obravnavala zadeve, povezane z oglaševanjem, medijsko pismenostjo pri avdiovizualnih delih, med drugim povečanje ozaveščenosti o evropskih filmih in spodbujanje kreativnosti, ter s spletno medijsko pismenostjo, ki bi državljanom na primer omogočila izboljšati znanje o internetnih iskalnikih. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 20. decembra 2007 sprejela sporočilo z naslovom „Evropski pristop k medijski pismenosti v digitalnem okolju“ (2), katerega glavni poudarek je bil medijska pismenost pri tržnem komuniciranju in v katerem je obravnavala zadeve, povezane z oglaševanjem, medijsko pismenostjo pri avdiovizualnih delih, med drugim povečanje ozaveščenosti o evropskih filmih in spodbujanje kreativnosti, ter s spletno medijsko pismenostjo, ki bi državljanom na primer omogočila izboljšati znanje o internetnih iskalnikih.

| (2) | Evropski parlament je v poročilu o medijski pismenosti v digitalnem svetu (3) Komisijo pozval, naj razširi svojo politiko o spodbujanju medijske pismenosti in pri tem sodeluje z vsemi evropskimi institucijami kot tudi z lokalnimi in regionalnimi organi. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament je v poročilu o medijski pismenosti v digitalnem svetu (3) Komisijo pozval, naj razširi svojo politiko o spodbujanju medijske pismenosti in pri tem sodeluje z vsemi evropskimi institucijami kot tudi z lokalnimi in regionalnimi organi.

| (3) | V sklepih Sveta o medijski pismenosti (4), ki jih je 21./22. maja 2008 sprejel Svet za izobraževanje, mladino in kulturo, je potrjen strateški vidik medijske pismenosti kot pomembnega dejavnika za aktivno državljanstvo v današnji informacijski družbi, ki ga je predlagala Evropska komisija. |
| --- | --- |

(3)

V sklepih Sveta o medijski pismenosti (4), ki jih je 21./22. maja 2008 sprejel Svet za izobraževanje, mladino in kulturo, je potrjen strateški vidik medijske pismenosti kot pomembnega dejavnika za aktivno državljanstvo v današnji informacijski družbi, ki ga je predlagala Evropska komisija.

| (4) | Odbor regij je oktobra 2008 sprejel splošno mnenje o ustvarjalnih spletnih vsebinah in medijski pismenosti (5). |
| --- | --- |

(4)

Odbor regij je oktobra 2008 sprejel splošno mnenje o ustvarjalnih spletnih vsebinah in medijski pismenosti (5).

| (5) | Svet v Lizboni (6) je sklenil, da „ustvarja industrija vsebine dodano vrednost z izkoriščanjem in povezovanjem evropske kulturne raznolikosti v mreže“. Z evropsko agendo za kulturo, ki se je začela izvajati leta 2007, je bil uveden nov strateški okvir politike za reševanje glavnih izzivov na kulturnem področju, medtem ko je Svet v sklepih o kulturi kot katalizatorju kreativnosti in inovativnosti, ki jih je sprejel maja 2009, poudaril poseben prispevek, ki ga ima kultura za ustvarjalnost in inovativnost, ter pozval k širšemu konceptu za inovacije kot delu lizbonske strategije po letu 2010. To je še posebej pomembno za pobudo Evropske komisije i2010, zlasti glede spodbujanja konkurenčnosti v sektorju IKT in ustvarjanju enotnega evropskega informacijskega prostora. |
| --- | --- |

(5)

Svet v Lizboni (6) je sklenil, da „ustvarja industrija vsebine dodano vrednost z izkoriščanjem in povezovanjem evropske kulturne raznolikosti v mreže“. Z evropsko agendo za kulturo, ki se je začela izvajati leta 2007, je bil uveden nov strateški okvir politike za reševanje glavnih izzivov na kulturnem področju, medtem ko je Svet v sklepih o kulturi kot katalizatorju kreativnosti in inovativnosti, ki jih je sprejel maja 2009, poudaril poseben prispevek, ki ga ima kultura za ustvarjalnost in inovativnost, ter pozval k širšemu konceptu za inovacije kot delu lizbonske strategije po letu 2010. To je še posebej pomembno za pobudo Evropske komisije i2010, zlasti glede spodbujanja konkurenčnosti v sektorju IKT in ustvarjanju enotnega evropskega informacijskega prostora.

| (6) | Višja raven medijske pismenosti bi bistveno pripomogla k uresničevanju ciljev, ki si jih je Evropska unija zastavila na Evropskem svetu v Lizboni ter s pobudo i2010, zlasti kar zadeva konkurenčnejše gospodarstvo znanja in bolj vključujočo informacijsko družbo. |
| --- | --- |

(6)

Višja raven medijske pismenosti bi bistveno pripomogla k uresničevanju ciljev, ki si jih je Evropska unija zastavila na Evropskem svetu v Lizboni ter s pobudo i2010, zlasti kar zadeva konkurenčnejše gospodarstvo znanja in bolj vključujočo informacijsko družbo.

| (7) | Javno posvetovanje, ki je potekalo konec leta 2006, je pokazalo, da v Evropi obstajajo različne prakse in ravni medijske pismenosti. Hkrati je bilo ugotovljeno, da za ocenjevanje medijske pismenosti ni dogovorjenih meril ali standardov in da so za določitev takšnih meril nujno potrebne obsežnejše, dolgoročnejše raziskave. |
| --- | --- |

(7)

Javno posvetovanje, ki je potekalo konec leta 2006, je pokazalo, da v Evropi obstajajo različne prakse in ravni medijske pismenosti. Hkrati je bilo ugotovljeno, da za ocenjevanje medijske pismenosti ni dogovorjenih meril ali standardov in da so za določitev takšnih meril nujno potrebne obsežnejše, dolgoročnejše raziskave.

| (8) | Kot je bilo ugotovljeno v študiji z naslovom „Trenutni trendi in pristopi k medijski pismenosti v Evropi“, ki jo je opravila Komisija v drugi polovici leta 2007, je razvoj na področju medijske pismenosti na evropski ravni oviran. Primanjkujejo zlasti skupna vizija, prepoznavnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih pobud na evropski ravni, evropske mreže in usklajevanje med zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(8)

Kot je bilo ugotovljeno v študiji z naslovom „Trenutni trendi in pristopi k medijski pismenosti v Evropi“, ki jo je opravila Komisija v drugi polovici leta 2007, je razvoj na področju medijske pismenosti na evropski ravni oviran. Primanjkujejo zlasti skupna vizija, prepoznavnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih pobud na evropski ravni, evropske mreže in usklajevanje med zainteresiranimi stranmi.

| (9) | Zato bi bilo izredno pomembno, da se v Evropski uniji analizirajo, izpostavijo in razširijo dobre prakse s tega področja ter da se med zainteresiranimi stranmi vzpostavijo in spodbujajo evropske mreže. |
| --- | --- |

(9)

Zato bi bilo izredno pomembno, da se v Evropski uniji analizirajo, izpostavijo in razširijo dobre prakse s tega področja ter da se med zainteresiranimi stranmi vzpostavijo in spodbujajo evropske mreže.

| (10) | Evropski državljani, ki bi znali kot medijski potrošniki ozaveščeno in raznovrstno izbirati, bi prispevali h konkurenčnosti evropske avdiovizualne industrije in industrije vsebin. |
| --- | --- |

(10)

Evropski državljani, ki bi znali kot medijski potrošniki ozaveščeno in raznovrstno izbirati, bi prispevali h konkurenčnosti evropske avdiovizualne industrije in industrije vsebin.

| (11) | Medijska pismenost pomeni sposobnost dostopati do medijev, razumeti in kritično oceniti različne vidike medijev in njihovo vsebino ter komunicirati v različnih kontekstih. |
| --- | --- |

(11)

Medijska pismenost pomeni sposobnost dostopati do medijev, razumeti in kritično oceniti različne vidike medijev in njihovo vsebino ter komunicirati v različnih kontekstih.

| (12) | Širjenje digitalne ustvarjalne vsebine in vedno več spletnih in mobilnih platform za širjenje prinašata za medijsko pismenost nove izzive. V današnjem svetu morajo državljani razviti analitične sposobnosti, ki jim omogočajo boljše intelektualno in čustveno razumevanje digitalnih medijev. |
| --- | --- |

(12)

Širjenje digitalne ustvarjalne vsebine in vedno več spletnih in mobilnih platform za širjenje prinašata za medijsko pismenost nove izzive. V današnjem svetu morajo državljani razviti analitične sposobnosti, ki jim omogočajo boljše intelektualno in čustveno razumevanje digitalnih medijev.

| (13) | Medijska pismenost se nanaša na vse medije. Medijska pismenost naj bi povečala ozaveščenost o različnih oblikah medijskih sporočil, s katerimi se ljudje srečujejo v vsakodnevnem življenju. Medijska sporočila so programi, filmi, slike, besedila, zvoki in spletne strani, ki se prenašajo z različnimi oblikami komunikacije. |
| --- | --- |

(13)

Medijska pismenost se nanaša na vse medije. Medijska pismenost naj bi povečala ozaveščenost o različnih oblikah medijskih sporočil, s katerimi se ljudje srečujejo v vsakodnevnem življenju. Medijska sporočila so programi, filmi, slike, besedila, zvoki in spletne strani, ki se prenašajo z različnimi oblikami komunikacije.

| (14) | Medijska pismenost ima pomembno vlogo pri povečevanju ozaveščenosti o evropski avdiovizualni dediščini in kulturnih identitetah, izboljšanju znanja o avdiovizualni dediščini in najnovejših kulturnih delih ter spodbujanju zanimanja zanje. |
| --- | --- |

(14)

Medijska pismenost ima pomembno vlogo pri povečevanju ozaveščenosti o evropski avdiovizualni dediščini in kulturnih identitetah, izboljšanju znanja o avdiovizualni dediščini in najnovejših kulturnih delih ter spodbujanju zanimanja zanje.

| (15) | Medijska pismenost pomeni tudi vključenost in državljansko udeležbo v današnji informacijski družbi. Predstavlja temeljno sposobnost ne samo za mlade, ampak tudi za odrasle in starejše, starše, učitelje in zaposlene v medijih. S pomočjo interneta in digitalne tehnologije lahko vedno več Evropejcev ustvarja in razširja slike, informacije in vsebine. Medijska pismenost danes velja za eno od glavnih pripomočkov za aktivno in polno državljansko udeležbo, ki preprečuje in zmanjšuje tveganje izključenosti iz življenja v skupnosti. |
| --- | --- |

(15)

Medijska pismenost pomeni tudi vključenost in državljansko udeležbo v današnji informacijski družbi. Predstavlja temeljno sposobnost ne samo za mlade, ampak tudi za odrasle in starejše, starše, učitelje in zaposlene v medijih. S pomočjo interneta in digitalne tehnologije lahko vedno več Evropejcev ustvarja in razširja slike, informacije in vsebine. Medijska pismenost danes velja za eno od glavnih pripomočkov za aktivno in polno državljansko udeležbo, ki preprečuje in zmanjšuje tveganje izključenosti iz življenja v skupnosti.

| (16) | Medijsko pismena družba bi bila hkrati spodbuda ter pogoj za pluralizem in neodvisnost medijev. Izražanje različnih mnenj in idej v različnih jezikih, ki zastopajo različne skupine, v družbah in med družbami pozitivno vpliva na vrednote, kot so raznolikost, strpnost, transparentnost, enakopravnost in dialog. Zato je treba razvoj medijske pismenosti spodbujati v vseh družbenih slojih, njen napredek pa skrbno spremljati. |
| --- | --- |

(16)

Medijsko pismena družba bi bila hkrati spodbuda ter pogoj za pluralizem in neodvisnost medijev. Izražanje različnih mnenj in idej v različnih jezikih, ki zastopajo različne skupine, v družbah in med družbami pozitivno vpliva na vrednote, kot so raznolikost, strpnost, transparentnost, enakopravnost in dialog. Zato je treba razvoj medijske pismenosti spodbujati v vseh družbenih slojih, njen napredek pa skrbno spremljati.

| (17) | Demokracija je odvisna od aktivne udeležbe državljanov v življenju v njihovi skupnosti. Medijska pismenost bi jim zagotovila sposobnosti, ki jih potrebujejo za razumevanje dnevnega toka informacij, ki se razširjajo z novimi komunikacijskimi tehnologijami. |
| --- | --- |

(17)

Demokracija je odvisna od aktivne udeležbe državljanov v življenju v njihovi skupnosti. Medijska pismenost bi jim zagotovila sposobnosti, ki jih potrebujejo za razumevanje dnevnega toka informacij, ki se razširjajo z novimi komunikacijskimi tehnologijami.

| (18) | Medijska pismenost se mora obravnavati različno na različnih ravneh. Države članice so v glavnem odgovorne za to, kako bodo medijsko pismenost vključile v šolske učne načrte na vseh ravneh. Vloga, ki jo imajo lokalni organi, je prav tako pomembna, saj so ti bliže državljanom in podpirajo pobude v neformalnem izobraževalnem sektorju. Tudi civilna družba mora aktivno prispevati k spodbujanju medijske pismenosti na način od spodaj navzgor. |
| --- | --- |

(18)

Medijska pismenost se mora obravnavati različno na različnih ravneh. Države članice so v glavnem odgovorne za to, kako bodo medijsko pismenost vključile v šolske učne načrte na vseh ravneh. Vloga, ki jo imajo lokalni organi, je prav tako pomembna, saj so ti bliže državljanom in podpirajo pobude v neformalnem izobraževalnem sektorju. Tudi civilna družba mora aktivno prispevati k spodbujanju medijske pismenosti na način od spodaj navzgor.

| (19) | Pobude Komisije, kot je npr. MEDIA 2007 (Sklep št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (7)) in Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah (Direktiva 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (8)), katerih namen je povečati konkurenčnost evropske avdiovizualne industrije in industrije vsebin, bi prav tako prispevale k medijski pismenosti. |
| --- | --- |

(19)

Pobude Komisije, kot je npr. MEDIA 2007 (Sklep št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (7)) in Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah (Direktiva 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (8)), katerih namen je povečati konkurenčnost evropske avdiovizualne industrije in industrije vsebin, bi prav tako prispevale k medijski pismenosti.

| (20) | Komisija namerava spremljati prizadevanja za avdiovizualno medijsko pismenost in medijsko pismenost za tržno komunikacijo, kot je določeno v uvodni izjavi 37 Direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, zlasti v okviru Kontaktnega odbora za avdiovizualne medijske storitve ter glede na obveznosti poročanja iz člena 26 Direktive. |
| --- | --- |

(20)

Komisija namerava spremljati prizadevanja za avdiovizualno medijsko pismenost in medijsko pismenost za tržno komunikacijo, kot je določeno v uvodni izjavi 37 Direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, zlasti v okviru Kontaktnega odbora za avdiovizualne medijske storitve ter glede na obveznosti poročanja iz člena 26 Direktive.

| (21) | Komisija bo spodbujala raziskovalne projekte o medijski pismenosti z obstoječimi programi. Zlasti namerava opraviti študijo o stopnji ozaveščenosti o tveganjih, povezanih z razširjanjem osebnih podatkov v spletnem okolju, in študijo o tem, kako izboljšati uporabo iskalnikov. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bo spodbujala raziskovalne projekte o medijski pismenosti z obstoječimi programi. Zlasti namerava opraviti študijo o stopnji ozaveščenosti o tveganjih, povezanih z razširjanjem osebnih podatkov v spletnem okolju, in študijo o tem, kako izboljšati uporabo iskalnikov.

| (22) | Pobude za medijsko pismenost morajo vključevati tudi razsežnost ozaveščenosti o vlogi avtorskih pravic. |
| --- | --- |

(22)

Pobude za medijsko pismenost morajo vključevati tudi razsežnost ozaveščenosti o vlogi avtorskih pravic.

| (23) | Obdelovanje osebnih podatkov v informacijskih in komunikacijskih omrežjih, zlasti za namene zagotavljanja prilagojenih ponudb potrošnikom, in s tem povezani izzivi glede varstva osebnih podatkov in spoštovanja zasebnosti je treba obravnavati kot del pobud za medijsko pismenost. Informacijska in komunikacijska omrežja ponujajo uporabnikom nove možnosti, vendar pa lahko te za posameznike pomenijo nova tveganja, kot so kraja identitete, diskriminajoče profiliranje ali stalen nadzor. Komisija je te težave in morebitne rešitve zanje obravnavala v Sporočilu o spodbujanju varstva podatkov s tehnologijami za boljše varovanje zasebnosti (PET) (9). |
| --- | --- |

(23)

Obdelovanje osebnih podatkov v informacijskih in komunikacijskih omrežjih, zlasti za namene zagotavljanja prilagojenih ponudb potrošnikom, in s tem povezani izzivi glede varstva osebnih podatkov in spoštovanja zasebnosti je treba obravnavati kot del pobud za medijsko pismenost. Informacijska in komunikacijska omrežja ponujajo uporabnikom nove možnosti, vendar pa lahko te za posameznike pomenijo nova tveganja, kot so kraja identitete, diskriminajoče profiliranje ali stalen nadzor. Komisija je te težave in morebitne rešitve zanje obravnavala v Sporočilu o spodbujanju varstva podatkov s tehnologijami za boljše varovanje zasebnosti (PET) (9).

| (24) | V pobude za digitalno medijsko pismenost morajo biti tesno vključene tudi običajne založbe, kajti založbena panoga ima zelo dragocene izkušnje v zvezi z medijsko pismenostjo v nespletnem svetu, svoje dejavnosti pa vedno bolj usmerja v produkcijo in distribucijo digitalnih vsebin. |
| --- | --- |

(24)

V pobude za digitalno medijsko pismenost morajo biti tesno vključene tudi običajne založbe, kajti založbena panoga ima zelo dragocene izkušnje v zvezi z medijsko pismenostjo v nespletnem svetu, svoje dejavnosti pa vedno bolj usmerja v produkcijo in distribucijo digitalnih vsebin.

| (25) | Komisija si namerava še nadalje prizadevati za dosego konsenza o bistvenih vidikih medijske pismenosti (opredelitvah, ciljih) ter podpirati analize in izmenjavo dobrih praks medijske pismenosti v digitalnem okolju, vključno z ekonomijo medijskega sektorja v Evropi, in sicer tako, da bo organizirala seje Kontaktnega odbora za AVMS (10), spodbujala in podpirala prireditve v okviru programa MEDIA 2007 (11), sodelovala z drugimi evropskimi institucijami in mednarodnimi organizacijami, kot so npr. Svet Evrope, UNESCO in Zavezništvo civilizacij v okviru ZN, ter spodbujala javno-zasebna partnerstva za medijsko pismenost – |
| --- | --- |

(25)

Komisija si namerava še nadalje prizadevati za dosego konsenza o bistvenih vidikih medijske pismenosti (opredelitvah, ciljih) ter podpirati analize in izmenjavo dobrih praks medijske pismenosti v digitalnem okolju, vključno z ekonomijo medijskega sektorja v Evropi, in sicer tako, da bo organizirala seje Kontaktnega odbora za AVMS (10), spodbujala in podpirala prireditve v okviru programa MEDIA 2007 (11), sodelovala z drugimi evropskimi institucijami in mednarodnimi organizacijami, kot so npr. Svet Evrope, UNESCO in Zavezništvo civilizacij v okviru ZN, ter spodbujala javno-zasebna partnerstva za medijsko pismenost –

PRIPOROČA:

| I. | da države članice v sodelovanju z organi, pristojnimi za urejanje avdiovizualnih in elektronskih komunikacij, in po potrebi v sodelovanju z nadzornimi organi za varstvo podatkov:






  1. | na področjih, določenih za medijsko industrijo v delu II spodaj, pripravijo in izvajajo pobude skupnega urejanja, katerih namen je, da bi glavne zainteresirane strani sprejele kodeks ravnanja, ter spodbujajo pobude za samourejanje in pripravo ustreznih smernic; |
| --- | --- | --- |

I.

da države članice v sodelovanju z organi, pristojnimi za urejanje avdiovizualnih in elektronskih komunikacij, in po potrebi v sodelovanju z nadzornimi organi za varstvo podatkov:

1.

na področjih, določenih za medijsko industrijo v delu II spodaj, pripravijo in izvajajo pobude skupnega urejanja, katerih namen je, da bi glavne zainteresirane strani sprejele kodeks ravnanja, ter spodbujajo pobude za samourejanje in pripravo ustreznih smernic;

| 2. | na podlagi študije o merilih za ocenjevanje stopnje medijske pismenosti v Evropi, ki jo je nedavno opravila Komisija, s študijami in projekti o različnih vidikih in razsežnostih medijske pismenosti v digitalnem okolju spodbujajo sistematične raziskave ter spremljajo in merijo napredek pri stopnjah medijske pismenosti; |
| --- | --- |

2.

na podlagi študije o merilih za ocenjevanje stopnje medijske pismenosti v Evropi, ki jo je nedavno opravila Komisija, s študijami in projekti o različnih vidikih in razsežnostih medijske pismenosti v digitalnem okolju spodbujajo sistematične raziskave ter spremljajo in merijo napredek pri stopnjah medijske pismenosti;

| 3. | na konferencah in drugih javnih prireditvah začnejo razpravo o vključevanju medijske pismenosti v obvezne učne načrte in na seznam ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje v skladu s Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

3.

na konferencah in drugih javnih prireditvah začnejo razpravo o vključevanju medijske pismenosti v obvezne učne načrte in na seznam ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje v skladu s Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje;

| 4. | z nacionalnimi kampanjami za boljšo ozaveščenost državljanov povečajo prizadevanja za povečanje ozaveščenosti o nacionalni in evropski avdiovizualni dediščini; |
| --- | --- |

4.

z nacionalnimi kampanjami za boljšo ozaveščenost državljanov povečajo prizadevanja za povečanje ozaveščenosti o nacionalni in evropski avdiovizualni dediščini;

| 5. | izboljšajo ozaveščenost z izobraževanji, informativnimi dnevi in razdeljevanjem informacijskih paketov o tveganjih, povezanih z obdelavo osebnih podatkov prek informacijskih in komunikacijskih omrežij, ter o tem izobrazijo uporabnike, zlasti mlade, starše in učitelje. |
| --- | --- |

5.

izboljšajo ozaveščenost z izobraževanji, informativnimi dnevi in razdeljevanjem informacijskih paketov o tveganjih, povezanih z obdelavo osebnih podatkov prek informacijskih in komunikacijskih omrežij, ter o tem izobrazijo uporabnike, zlasti mlade, starše in učitelje.

| II. | da se medijska industrija še bolj zaveže k temu, da bo zagotavljala potrebna orodja za izboljšanje stopnje medijske pismenosti in da bo v ta namen:






  1. | sistematično razširjala znanja z informacijskimi kampanjami o produkciji, obdelavi in distribuciji ustvarjalnih vsebin v digitalnem svetu, vključno s tem, kako delujejo iskalniki in kako jih bolje uporabljati; |
| --- | --- | --- |

II.

da se medijska industrija še bolj zaveže k temu, da bo zagotavljala potrebna orodja za izboljšanje stopnje medijske pismenosti in da bo v ta namen:

1.

sistematično razširjala znanja z informacijskimi kampanjami o produkciji, obdelavi in distribuciji ustvarjalnih vsebin v digitalnem svetu, vključno s tem, kako delujejo iskalniki in kako jih bolje uporabljati;

| 2. | državljanom zagotavljala jasne, uporabniku prijazne informacije o vrstah komercialnega komuniciranja, zlasti o umeščanju izdelkov in spletnem oglaševanju, ter sredstva za boljše prepoznavanje mej med trženjem in vsebino tako, da bo organizirala kampanje za boljšo ozaveščenost; |
| --- | --- |

2.

državljanom zagotavljala jasne, uporabniku prijazne informacije o vrstah komercialnega komuniciranja, zlasti o umeščanju izdelkov in spletnem oglaševanju, ter sredstva za boljše prepoznavanje mej med trženjem in vsebino tako, da bo organizirala kampanje za boljšo ozaveščenost;

| 3. | z informacijskimi paketi, namenjenimi mladim, državljane ozaveščala o tem, kako se njihovi osebni podatki obdelujejo pri prilagojenih ponudbah, zlasti pri interaktivnem oglaševanju, glede na veljavne zakonske predpise; |
| --- | --- |

3.

z informacijskimi paketi, namenjenimi mladim, državljane ozaveščala o tem, kako se njihovi osebni podatki obdelujejo pri prilagojenih ponudbah, zlasti pri interaktivnem oglaševanju, glede na veljavne zakonske predpise;

| 4. | organizirala informativne dneve ter tako državljane aktivno obveščala o tem, kako deluje ustvarjalna ekonomija, vključno z vlogo, ki jo imajo pri tem avtorske pravice. |
| --- | --- |

4.

organizirala informativne dneve ter tako državljane aktivno obveščala o tem, kako deluje ustvarjalna ekonomija, vključno z vlogo, ki jo imajo pri tem avtorske pravice.

| III. | To priporočilo je naslovljeno na države članice. |
| --- | --- |

III.

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 20. avgusta 2009

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL C 325, 24.12.2002, str. 1.

1

(2)  COM(2007) 833 konč.

2

(3)  2008/2129(INI) z dne 24. novembra 2008.

3

(4)  2008/C 140/08.

4

(5)  CdR 94/2008.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A6-2005-0278&language=EN

6

(7)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

7

(8)  UL L 332, 18.12.2007, str. 27.

8

(9)  COM(2007) 228 konč., z dne 2. maja 2007.

9

(10)  AVMS, glej Direktivo 2007/65/ES.

10

(11)  Sklep št. 1718/2006/ES.

11

---